# Úřední věstník L 81/18.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 81 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4918. března 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 81

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4918. března 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 451/2006 ze dne 17. března 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 452/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005 | 3 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 453/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005 | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 454/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se stanoví maximální výše podpory pro zahuštěne máslo v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005 | 7 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 455/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 343/2006, kterým se zahajuje nákup másla v některých členských státech pro období od 1. března do 31. srpna 2006 | 8 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 451/2006 ze dne 17. března 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 452/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

3

Nařízení Komise (ES) č. 453/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

5

Nařízení Komise (ES) č. 454/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se stanoví maximální výše podpory pro zahuštěne máslo v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

7

Nařízení Komise (ES) č. 455/2006 ze dne 17. března 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 343/2006, kterým se zahajuje nákup másla v některých členských státech pro období od 1. března do 31. srpna 2006

8

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2004 | 9 |
| | * | Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2004 | 10 |
| | * | Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2004 | 11 |
| | * | Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2004 | 12 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. října 2004 o státní podpoře, kterou Itálie hodlá poskytnout zemědělskému podniku Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3639) | 13 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 2 března 2005 o režimu podpory uskutečněném Itálií na restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání
  (oznámeno pod číslem K(2005) 429)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. prosince 2005 Investice společnosti Shetland Leasing and Property Developments Ltd. na Shetlandských ostrovech (Spojené království)
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4649)

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. března 2006 o některých prozatímních ochranných opatřeních souvisejících s podezřením na vysoce patogenní influenzu ptáků v Izraeli
  (oznámeno pod číslem K(2006) 902)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2004

9

*

Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2004

10

*

Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2004

11

*

Doporučení Rady ze dne 14. března 2006 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2004

12

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. října 2004 o státní podpoře, kterou Itálie hodlá poskytnout zemědělskému podniku Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3639)

(oznámeno pod číslem K(2004) 3639)

13

*

Rozhodnutí Komise ze dne 2 března 2005 o režimu podpory uskutečněném Itálií na restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání
  (oznámeno pod číslem K(2005) 429)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 429)

1

25

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. prosince 2005 Investice společnosti Shetland Leasing and Property Developments Ltd. na Shetlandských ostrovech (Spojené království)
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4649)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 4649)

1

36

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. března 2006 o některých prozatímních ochranných opatřeních souvisejících s podezřením na vysoce patogenní influenzu ptáků v Izraeli
  (oznámeno pod číslem K(2006) 902)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2006) 902)

1

43

| | | Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2006/228/SVV ze dne 9. března 2006, kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu | 45 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2006/229/SVV ze dne 9. března 2006, kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu | 46 |

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2006/228/SVV ze dne 9. března 2006, kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu

45

*

Rozhodnutí Rady 2006/229/SVV ze dne 9. března 2006, kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 451/2006

ze dne 17. března 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 17. března 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 100,2 |
| 204 | 59,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 87,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,8 |
| 204 | 36,3 |
| 999 | 81,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,0 |
| 204 | 52,2 |
| 999 | 78,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,1 |
| 204 | 45,4 |
| 212 | 48,9 |
| 220 | 46,8 |
| 400 | 60,8 |
| 448 | 37,8 |
| 624 | 67,8 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,1 |
| 624 | 66,1 |
| 999 | 58,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,6 |
| 400 | 118,8 |
| 404 | 102,0 |
| 512 | 75,6 |
| 524 | 78,8 |
| 528 | 88,0 |
| 720 | 82,0 |
| 999 | 91,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,1 |
| 512 | 75,9 |
| 528 | 62,6 |
| 720 | 60,4 |
| 999 | 70,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

100,2

204

59,0

212

102,0

999

87,1

0707 00 05

052

126,8

204

36,3

999

81,6

0709 90 70

052

104,0

204

52,2

999

78,1

0805 10 20

052

46,1

204

45,4

212

48,9

220

46,8

400

60,8

448

37,8

624

67,8

999

50,5

0805 50 10

052

50,1

624

66,1

999

58,1

0808 10 80

388

96,6

400

118,8

404

102,0

512

75,6

524

78,8

528

88,0

720

82,0

999

91,7

0808 20 50

388

84,1

512

75,9

528

62,6

720

60,4

999

70,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 452/2006

ze dne 17. března 2006,

kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla na trhu Společenství (2), mohou intervenční agentury prodat prostřednictvím stálého nabídkového řízení určitá množství másla z intervenčních zásob ve svém vlastnictví a mohou poskytnout podporu pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 25 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále se stanoví, že cena nebo podpora se mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v něm a způsobu přimíchání. Podle toho se stanoví částka jistoty na zpracování uvedená v článku 28 nařízení (ES) č. 1898/2005. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla na trhu Společenství (2), mohou intervenční agentury prodat prostřednictvím stálého nabídkového řízení určitá množství másla z intervenčních zásob ve svém vlastnictví a mohou poskytnout podporu pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 25 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále se stanoví, že cena nebo podpora se mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v něm a způsobu přimíchání. Podle toho se stanoví částka jistoty na zpracování uvedená v článku 28 nařízení (ES) č. 1898/2005.

| (2) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(2)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005 se minimální prodejní ceny za máslo z intervenčních zásob podle článku 25 a částka jistoty na zpracování podle článku 28 uvedeného nařízení stanoví ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 308, 25.11.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2107/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

PŘÍLOHA

Minimální prodejní ceny másla a jistota na zpracování v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Vzorec | A | B |
| Způsob přimíchání | Se stopovacími látkami | Bez stopovacích látek | Se stopovacími látkami | Bez stopovacích látek |
| Minimální prodejní cena | Máslo ≥ 82 % | Nezměněné | — | 210 | — | — |
| Zahuštěné | — | — | — | — |
| Jistota na zpracování | Nezměněné | — | 79 | — | — |
| Zahuštěné | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Vzorec

A

B

Způsob přimíchání

Se stopovacími látkami

Bez stopovacích látek

Se stopovacími látkami

Bez stopovacích látek

Minimální prodejní cena

Máslo ≥ 82 %

Nezměněné

—

210

—

—

Zahuštěné

—

—

—

—

Jistota na zpracování

Nezměněné

—

79

—

—

Zahuštěné

—

—

—

—

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 453/2006

ze dne 17. března 2006,

kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla na trhu Společenství (2), mohou intervenční agentury prodat prostřednictvím stálého nabídkového řízení určitá množství másla z intervenčních zásob ve svém vlastnictví a mohou poskytnout podporu pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 25 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále se stanoví, že cena nebo podpora se mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v něm a způsobu přimíchání. Podle toho se stanoví částka jistoty na zpracování uvedená v článku 28 nařízení (ES) č. 1898/2005. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla na trhu Společenství (2), mohou intervenční agentury prodat prostřednictvím stálého nabídkového řízení určitá množství másla z intervenčních zásob ve svém vlastnictví a mohou poskytnout podporu pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 25 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále se stanoví, že cena nebo podpora se mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v něm a způsobu přimíchání. Podle toho se stanoví částka jistoty na zpracování uvedená v článku 28 nařízení (ES) č. 1898/2005.

| (2) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(2)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005 se částka maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo podle článku 25 a částka jistoty na zpracování podle článku 28 uvedeného nařízení stanoví ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 308, 25.11.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2107/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

PŘÍLOHA

Maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo a pro jistotu na zpracování v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Vzorec | A | B |
| Způsob přimíchání | Se stopovacími látkami | Bez stopovacích látek | Se stopovacími látkami | Bez stopovacích látek |
| Maximální částka podpory | Máslo ≥ 82 % | 38,5 | 35 | 38,5 | 35 |
| Máslo < 82 % | — | 34,1 | — | — |
| Zahuštěné máslo | 46 | 42,6 | 46 | 42 |
| Smetana | — | — | 18,5 | 15 |
| Jistota na zpracování | Máslo | 42 | — | 42 | — |
| Zahuštěné máslo | 51 | — | 51 | — |
| Smetana | — | — | 20 | — |

(EUR/100 kg)

Vzorec

A

B

Způsob přimíchání

Se stopovacími látkami

Bez stopovacích látek

Se stopovacími látkami

Bez stopovacích látek

Maximální částka podpory

Máslo ≥ 82 %

38,5

35

38,5

35

Máslo < 82 %

—

34,1

—

—

Zahuštěné máslo

46

42,6

46

42

Smetana

—

—

18,5

15

Jistota na zpracování

Máslo

42

—

42

—

Zahuštěné máslo

51

—

51

—

Smetana

—

—

20

—

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 454/2006

ze dne 17. března 2006,

kterým se stanoví maximální výše podpory pro zahuštěne máslo v 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 47 nařízení Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla na trhu Společenství (2), vyhlašují intervenční agentury stálé nabídkové řízení pro poskytnutí podpory pro zahuštěné máslo. V článku 54 uvedeného nařízení se stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení se stanoví maximální částka podpory pro zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 %. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 47 nařízení Komise (ES) č. 1898/2005 ze dne 9. listopadu 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o opatření pro odbyt smetany, másla a zahuštěného másla na trhu Společenství (2), vyhlašují intervenční agentury stálé nabídkové řízení pro poskytnutí podpory pro zahuštěné máslo. V článku 54 uvedeného nařízení se stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení se stanoví maximální částka podpory pro zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 %.

| (2) | Převzetí zahuštěného másla do maloobchodního prodeje se zaručí složením jistoty na konečné použití podle čl. 53 odst. 4 nařízení (ES) č. 1898/2005. |
| --- | --- |

(2)

Převzetí zahuštěného másla do maloobchodního prodeje se zaručí složením jistoty na konečné použití podle čl. 53 odst. 4 nařízení (ES) č. 1898/2005.

| (3) | S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být na vhodné úrovni stanovena maximální výše podpory a podle toho by měla být určena jistota na konečné použití. |
| --- | --- |

(3)

S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být na vhodné úrovni stanovena maximální výše podpory a podle toho by měla být určena jistota na konečné použití.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V 5. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1898/2005 se maximální výše podpory pro zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 % podle čl. 47 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 45 EUR/100 kg.

Jistota na konečné použití podle čl. 53 odst. 4 nařízení (ES) č. 1898/2005 se stanoví na 50 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 308, 25.11.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2107/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/8

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 455/2006

ze dne 17. března 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 343/2006, kterým se zahajuje nákup másla v některých členských státech pro období od 1. března do 31. srpna 2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (2), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 343/2006 (3) stanoví seznam členských států, v nichž se zahajuje nákup másla v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 343/2006 (3) stanoví seznam členských států, v nichž se zahajuje nákup másla v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999.

| (2) | Na základě nejnovějších sdělení zaslaných Lotyšskem Komise zjistila, že po dva po sobě následující týdny byly tržní ceny másla rovné nebo vyšší než 92 % intervenční ceny. V Lotyšsku by proto měl být zastaven intervenční nákup. Lotyšsko by proto mělo být vyňato ze seznamu stanoveného v nařízení (ES) č. 343/2006. |
| --- | --- |

(2)

Na základě nejnovějších sdělení zaslaných Lotyšskem Komise zjistila, že po dva po sobě následující týdny byly tržní ceny másla rovné nebo vyšší než 92 % intervenční ceny. V Lotyšsku by proto měl být zastaven intervenční nákup. Lotyšsko by proto mělo být vyňato ze seznamu stanoveného v nařízení (ES) č. 343/2006.

| (3) | Nařízení (ES) č. 343/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 343/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 1 nařízení (ES) č. 343/2006 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Nákup másla stanovený v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se tímto zahajuje v těchto členských státech:

| — | Německo |
| --- | --- |

—

Německo

| — | Estonsko |
| --- | --- |

—

Estonsko

| — | Španělsko |
| --- | --- |

—

Španělsko

| — | Francie |
| --- | --- |

—

Francie

| — | Itálie |
| --- | --- |

—

Itálie

| — | Irsko |
| --- | --- |

—

Irsko

| — | Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Nizozemsko

| — | Polsko |
| --- | --- |

—

Polsko

| — | Portugalsko |
| --- | --- |

—

Portugalsko

| — | Finsko |
| --- | --- |

—

Finsko

| — | Švédsko |
| --- | --- |

—

Švédsko

| — | Spojené království.“. |
| --- | --- |

—

Spojené království.“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 17. března 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 333, 24.12.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2107/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

(3)  Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 17. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 387/2006 (Úř. věst. L 63, 4.3.2006, s. 10).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/9

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. března 2006

o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (6. ERF) za rozpočtový rok 2004

(2006/220/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na třetí úmluvu AKT–ES, podepsanou v Lomé dne 8. prosince 1984,

s ohledem na interní dohodu 86/126/EHS o financování a správě pomoci Společenství (1), a zejména na čl. 29 odst. 3 uvedené dohody,

s ohledem na finanční nařízení ze dne 11. listopadu 1986 pro šestý Evropský rozvojový fond (6. ERF) (2), a zejména na články 66 až 73 uvedeného nařízení,

po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se 6. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2004, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004 včetně odpovědí Komise (3),

vzhledem k tomu, že podle čl. 29 odst. 3 interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 6. ERF,

vzhledem k tomu, že provádění operací 6. ERF Komisí během rozpočtového roku 2004 bylo celkově uspokojivé,

DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 6. ERF za rozpočtový rok 2004.

V Bruselu dne 14. března 2006.

Za Radu

předseda

K.-H. GRASSER

---

(1)  Úř. věst. L 86, 31.3.1986, s. 210. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady 86/281/EHS (Úř. věst. L 178, 2.7.1986, s. 13).

1

(2)  Úř. věst. L 325, 20.11.1986, s. 42.

2

(3)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 249.

3

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/10

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. března 2006

o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (7. ERF) za rozpočtový rok 2004

(2006/221/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT–ES, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989, ve znění dohody podepsané na Mauriciu dne 4. listopadu 1995,

s ohledem na interní dohodu 91/401/EHS o financování a správě pomoci Společenství podle čtvrté úmluvy AKT–ES (1), zřizující mimo jiné sedmý Evropský rozvojový fond (7. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,

s ohledem na finanční nařízení 91/491/EHS ze dne 29. července 1991 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT–ES (2), a zejména na články 69 až 77 uvedeného nařízení,

po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 7. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2004, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004 včetně odpovědí Komise (3),

vzhledem k tomu, že podle čl. 33 odst. 3 interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 7. ERF,

vzhledem k tomu, že provádění operací 7. ERF Komisí během rozpočtového roku 2004 bylo celkově uspokojivé,

DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 7. ERF za rozpočtový rok 2004.

V Bruselu dne 14. března 2006.

Za Radu

předseda

K.-H. GRASSER

---

(1)  Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 288.

1

(2)  Úř. věst. L 266, 21.9.1991, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 249.

3

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/11

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. března 2006

o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (8. ERF) za rozpočtový rok 2004

(2006/222/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na čtvrtou úmluvu AKT–ES, podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989, ve znění dohody podepsané v Mauriciu dne 4. listopadu 1995,

s ohledem na interní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě AKT–ES (1), zřizující mimo jiné osmý Evropský rozvojový fond (8. ERF), a zejména na čl. 33 odst. 3 uvedené dohody,

s ohledem na finanční nařízení ze dne 16. června 1998 o spolupráci při financování rozvoje v rámci čtvrté úmluvy AKT–ES (2), a zejména na články 66 až 74 uvedeného nařízení,

po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 8. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2004, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004 včetně odpovědí Komise (3),

vzhledem k tomu, že podle čl. 33 odst. 3 uvedené interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 8. ERF,

vzhledem k tomu, že provádění operací 8. ERF Komisí během rozpočtového roku 2004 bylo celkově uspokojivé,

DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 8. ERF za rozpočtový rok 2004.

V Bruselu dne 14. března 2006.

Za Radu

předseda

K.-H. GRASSER

---

(1)  Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108.

1

(2)  Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53.

2

(3)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 249.

3

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/12

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. března 2006

o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za provádění operací Evropského rozvojového fondu (9. ERF) za rozpočtový rok 2004

(2006/223/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Dohodu o partnerství AKT–ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1),

s ohledem na interní dohodu o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství AKT–ES (2), zřizující mimo jiné devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF), a zejména na čl. 32 odst. 3 uvedené dohody,

s ohledem na finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro devátý Evropský rozvojový fond (3), a zejména na články 96 až 103 uvedeného nařízení,

po přezkoumání účtu příjmů a výdajů a rozvahy týkající se operací 9. ERF, uzavřených k 31. prosinci 2004, a zprávy Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2004 včetně odpovědí Komise (4),

vzhledem k tomu, že podle čl. 32 odst. 3 uvedené interní dohody uděluje Evropský parlament na doporučení Rady Komisi absolutorium za finanční řízení 9. ERF,

vzhledem k tomu, že provádění operací 9. ERF Komisí během rozpočtového roku 2004 bylo celkově uspokojivé,

DOPORUČUJE, aby Evropský parlament udělil Komisi absolutorium za provádění operací 9. ERF pro rozpočtový rok 2004.

V Bruselu dne 14. března 2006.

Za Radu

předseda

K.-H. GRASSER

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.

2

(3)  Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 249.

4

---

Komise

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/13

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. října 2004

o státní podpoře, kterou Itálie hodlá poskytnout zemědělskému podniku „Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l.

(oznámeno pod číslem K(2004) 3639)

(Pouze italské znění je závazné)

(2006/224/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na čl. 88, odst.2, první odstavec,

poté, co byly zúčastněné strany vyzvány (1) k předložení připomínek v souladu se zmíněným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 8. února 2001, zaevidovaným dne 9. února 2001, Stálé zastoupení Itálie u Evropské unie ohlásilo Komisi předmětné opatření podle ustanovení čl. 88, odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 8. února 2001, zaevidovaným dne 9. února 2001, Stálé zastoupení Itálie u Evropské unie ohlásilo Komisi předmětné opatření podle ustanovení čl. 88, odst. 3 Smlouvy o ES.

| (2) | Dopisy ze dne 21. srpna 2001 zaevidovaným dne 24. srpna 2001, ze dne 3. prosince 2001 zaevidovaným dne 5. prosince 2001, a ze dne 11. dubna 2002 zaevidovaným dne 17. dubna 2002 Stálé zastoupení Itálie u Evropské unie Komisi sdělilo doplňující informace požadované po italské straně v dopisech ze dne 9. dubna 2001 a ze dne 27. září 2001 a prostřednictvím neformálních kontaktů. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 21. srpna 2001 zaevidovaným dne 24. srpna 2001, ze dne 3. prosince 2001 zaevidovaným dne 5. prosince 2001, a ze dne 11. dubna 2002 zaevidovaným dne 17. dubna 2002 Stálé zastoupení Itálie u Evropské unie Komisi sdělilo doplňující informace požadované po italské straně v dopisech ze dne 9. dubna 2001 a ze dne 27. září 2001 a prostřednictvím neformálních kontaktů.

| (3) | Dopisem ze dne 5. června 2002 Komise Itálii informovala o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v záležitosti výše zmíněné podpory. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 5. června 2002 Komise Itálii informovala o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v záležitosti výše zmíněné podpory.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala třetí strany, aby se k záležitosti předmětné podpory vyjádřily. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala třetí strany, aby se k záležitosti předmětné podpory vyjádřily.

| (5) | Komise v této věci neobdržela od třetích zúčastněných stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Komise v této věci neobdržela od třetích zúčastněných stran žádné připomínky.

| (6) | Dopisem ze dne 16. září 2002 zaevidovaným dne 17. září 2002 Itálie Komisi oznámila další informace o navrhovaném opatření. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 16. září 2002 zaevidovaným dne 17. září 2002 Itálie Komisi oznámila další informace o navrhovaném opatření.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (7) | Podnik Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. (Moderní zemědělské družstvo, s.r.o.) je jedním z podniků, které byly vybrány k poskytnutí podpory na záchranu, kterou Komise prověřila a schválila v rámci dokumentace č. N 354/2000 (3). V rozhodnutí o schválení bylo počítáno s transformací záchranné podpory v podporu reorganizační, modernizační a restrukturalizační pod podmínkou, že Itálie do šesti měsíců od schválení podpory předloží plán restrukturalizace podniku v souladu s ustanoveními bodu 23 Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (dále jen „Pokyny“) (4). Při provádění tohoto závazku italská strana oznámila plán restrukturalizace podniku. Toto rozhodnutí se tedy týká podpory pro restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(7)

Podnik Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. (Moderní zemědělské družstvo, s.r.o.) je jedním z podniků, které byly vybrány k poskytnutí podpory na záchranu, kterou Komise prověřila a schválila v rámci dokumentace č. N 354/2000 (3). V rozhodnutí o schválení bylo počítáno s transformací záchranné podpory v podporu reorganizační, modernizační a restrukturalizační pod podmínkou, že Itálie do šesti měsíců od schválení podpory předloží plán restrukturalizace podniku v souladu s ustanoveními bodu 23 Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (dále jen „Pokyny“) (4). Při provádění tohoto závazku italská strana oznámila plán restrukturalizace podniku. Toto rozhodnutí se tedy týká podpory pro restrukturalizaci.

| (8) | V rámci plánu restrukturalizace byla poskytnutá podpora na záchranu rovnající se 900 000 000 ITL (464 810 EUR) transformována na podporu ve formě kapitálového příspěvku. |
| --- | --- |

(8)

V rámci plánu restrukturalizace byla poskytnutá podpora na záchranu rovnající se 900 000 000 ITL (464 810 EUR) transformována na podporu ve formě kapitálového příspěvku.

A.   Popis podniku

| (9) | Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. je družstevní společnost malých rozměrů, skládá se z 69 členů a specializuje se na vinařství a obilnářství (primární výroba). V současné době spravuje 75 ha vlastního majetku, 207 ha v nájmu a odebírá produkci z dalších 178 ha. |
| --- | --- |

(9)

Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. je družstevní společnost malých rozměrů, skládá se z 69 členů a specializuje se na vinařství a obilnářství (primární výroba). V současné době spravuje 75 ha vlastního majetku, 207 ha v nájmu a odebírá produkci z dalších 178 ha.

B.   Studie trhu

| (10) | Podle italských orgánů je převládající činností podniku produkce vinné révy určené k přípravě vína (80 % hrubé produkce k prodeji). Významný trh se tedy týká vinařské oblasti. Celková vinařská produkce v regionu Marche, který má plochu osázenou révou rovnající se 23 500 ha, z nichž 13 000 ha produkuje révu s chráněným označením původu, představuje částku 147 miliard ITL. Se svými 125 ha vinic zaujímá podnik 0,53 % celkové plochy regionu osázené révou a 0,96 % plochy osázené révou s chráněným označením původu, což se rovná 0,38 % průměrné produkce regionu (údaje za poslední tři roky). |
| --- | --- |

(10)

Podle italských orgánů je převládající činností podniku produkce vinné révy určené k přípravě vína (80 % hrubé produkce k prodeji). Významný trh se tedy týká vinařské oblasti. Celková vinařská produkce v regionu Marche, který má plochu osázenou révou rovnající se 23 500 ha, z nichž 13 000 ha produkuje révu s chráněným označením původu, představuje částku 147 miliard ITL. Se svými 125 ha vinic zaujímá podnik 0,53 % celkové plochy regionu osázené révou a 0,96 % plochy osázené révou s chráněným označením původu, což se rovná 0,38 % průměrné produkce regionu (údaje za poslední tři roky).

| (11) | Aktuální tendence ve vinařském odvětví jsou zaměřeny na spotřebu vína nejlepší kvality (zvyšuje se spotřeba značkových vín, která jsou nositelem chráněného označení původu (DOC), zatímco spotřeba stolních vín klesá (5)). Mezinárodní trhy získávají na důležitosti a věhlas italského vína v zahraničí roste, a to i přesto, že musí čelit silné konkurenci tradičních výrobců z jiných zemí, kteří v daném odvětví vynikají. Téměř tři čtvrtiny vinařských závodů exportují do zahraničí: jedná se zpravidla o malé a střední podniky s ročním obratem nižším než 50 miliard. Vína z Marche s chráněným označením původu mají výborné možnosti. Víno s názvem Verdicchio dei Castelli di Jesi, které je hodnoceno jako jedno z nejlepších italských bílých vín, patří spolu s vínem Rosso Conero k nejpopulárnějším vínům z regionu Marche nejen v Itálii, ale i ve světě. Podíl na vývozu dosahuje 30 % (6). Perspektivy obsažené v plánu restrukturalizace představují mírně optimistickou vizi rozvoje vinařského trhu, která počítá s krizí poptávky po hodnotných vínech vyráběných v omezených zeměpisných oblastech. Plán restrukturalizace družstva Cooperativa Moderna zahrnuje částečnou přeměnu produkce směrem k výrobě těchto druhů vín. |
| --- | --- |

(11)

Aktuální tendence ve vinařském odvětví jsou zaměřeny na spotřebu vína nejlepší kvality (zvyšuje se spotřeba značkových vín, která jsou nositelem chráněného označení původu (DOC), zatímco spotřeba stolních vín klesá (5)). Mezinárodní trhy získávají na důležitosti a věhlas italského vína v zahraničí roste, a to i přesto, že musí čelit silné konkurenci tradičních výrobců z jiných zemí, kteří v daném odvětví vynikají. Téměř tři čtvrtiny vinařských závodů exportují do zahraničí: jedná se zpravidla o malé a střední podniky s ročním obratem nižším než 50 miliard. Vína z Marche s chráněným označením původu mají výborné možnosti. Víno s názvem Verdicchio dei Castelli di Jesi, které je hodnoceno jako jedno z nejlepších italských bílých vín, patří spolu s vínem Rosso Conero k nejpopulárnějším vínům z regionu Marche nejen v Itálii, ale i ve světě. Podíl na vývozu dosahuje 30 % (6). Perspektivy obsažené v plánu restrukturalizace představují mírně optimistickou vizi rozvoje vinařského trhu, která počítá s krizí poptávky po hodnotných vínech vyráběných v omezených zeměpisných oblastech. Plán restrukturalizace družstva Cooperativa Moderna zahrnuje částečnou přeměnu produkce směrem k výrobě těchto druhů vín.

C.   Původ problémů družstva

| (12) | Podle italské strany jsou finanční těžkosti družstva zapříčiněny:






  a) | Nadměrnými břemeny financování investic prostřednictvím krátkodobých půjček. |
| --- | --- | --- |

(12)

Podle italské strany jsou finanční těžkosti družstva zapříčiněny:

a)

Nadměrnými břemeny financování investic prostřednictvím krátkodobých půjček.

| b) | Trvalým poklesem cen na trhu, který není doprovázen analogickým snižováním nákladů výrobních faktorů (pracovní síla, technické prostředky). Nízká mechanizace výroby a obzvláště zastaralý stav některých vinic nejsou zárukou dostatečné marže výnosnosti. |
| --- | --- |

b)

Trvalým poklesem cen na trhu, který není doprovázen analogickým snižováním nákladů výrobních faktorů (pracovní síla, technické prostředky). Nízká mechanizace výroby a obzvláště zastaralý stav některých vinic nejsou zárukou dostatečné marže výnosnosti.

| c) | Nedostatečnými rezervami. V průběhu posledních pěti let byly rezervy amortizačního fondu nižší než je potřebné ve vztahu k užitné životnosti vybavení, a tím ztížily finanční situaci. |
| --- | --- |

c)

Nedostatečnými rezervami. V průběhu posledních pěti let byly rezervy amortizačního fondu nižší než je potřebné ve vztahu k užitné životnosti vybavení, a tím ztížily finanční situaci.

| d) | Kalamitními událostmi. Nepříznivé klimatické podmínky, které charakterizovaly sezóny 1998/1999 (kroupy) a 1999/2000 (kroupy a sucho), zapříčinily ztráty, které byly pouze částečně uhrazené pojistným krytím a kterým nebyla udělena žádná kompenzační podpora v rámci celostátního nebo regionálního režimu. |
| --- | --- |

d)

Kalamitními událostmi. Nepříznivé klimatické podmínky, které charakterizovaly sezóny 1998/1999 (kroupy) a 1999/2000 (kroupy a sucho), zapříčinily ztráty, které byly pouze částečně uhrazené pojistným krytím a kterým nebyla udělena žádná kompenzační podpora v rámci celostátního nebo regionálního režimu.

| e) | Realizace investic do nových vinic, pro které byl státní příspěvek podstatně nižší než maximální index podle předpisů Společenství. Region stanovil maximum přípustných výdajů na 17 000 000 ITL na jeden hektar a index podpory na 35 %. V oblastech s velkým sklonem náklady na zařízení výrazně přesáhly stanovené maximum (32 000 000 ITL na jeden hektar). |
| --- | --- |

e)

Realizace investic do nových vinic, pro které byl státní příspěvek podstatně nižší než maximální index podle předpisů Společenství. Region stanovil maximum přípustných výdajů na 17 000 000 ITL na jeden hektar a index podpory na 35 %. V oblastech s velkým sklonem náklady na zařízení výrazně přesáhly stanovené maximum (32 000 000 ITL na jeden hektar).

| (13) | Podle orgánů Itálie je rekapitulace ztrát (upravená verze) družstva předkládána v následující podobě:






  Rozdíl hospodářských výsledků za období 1995–2000 (7) | 776 432 609 ITL (400 994 EUR) |
| --- | --- | --- |
| Rozdíl veřejného příspěvku na investice | 179 363 240 ITL (92 633 EUR) |
| Hrubá ztráta produkce v důsledku kalamitních událostí z let 1998/1999 | 165 120 000 ITL (85 277 EUR) |
| Hrubá ztráta produkce v důsledku kalamitních událostí z let 1999/2000 | 194 599 000 ITL (100 502 EUR) |
| Úhrn ztrát | 1 315 514 849 ITL (679 406 EUR) |

(13)

Podle orgánů Itálie je rekapitulace ztrát (upravená verze) družstva předkládána v následující podobě:

Rozdíl hospodářských výsledků za období 1995–2000 (7)

776 432 609 ITL (400 994 EUR)

Rozdíl veřejného příspěvku na investice

179 363 240 ITL (92 633 EUR)

Hrubá ztráta produkce v důsledku kalamitních událostí z let 1998/1999

165 120 000 ITL (85 277 EUR)

Hrubá ztráta produkce v důsledku kalamitních událostí z let 1999/2000

194 599 000 ITL (100 502 EUR)

Úhrn ztrát

1 315 514 849 ITL (679 406 EUR)

D.   Podpora na záchranu

| (14) | V rámci režimu N 354/2000 Komise zjistila, že Itálie použila za účelem zhodnocení stavu nouze pěti podniků přijímajících podporu na záchranu níže uvedená kritéria. Přijaté podniky musely splňovat alespoň 2 ukazatele ziskovosti a 2 ukazatele finanční/strukturální.







  Kategorie ukazatelů | Ukazatel | Hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukazatele ziskovosti | Provozní ztráty | Ztráty utrpěné za poslední tři roky |
| Operativní zisk /operativní kapitál | Nižší než 3 % v posledních 5 účetních obdobích nebo redukce, v posledních 5 účetních obdobích, až na hodnotu nižší než 3 % v posledním účetním období (1,5 % pro družstevní podniky) |
| Operativní zisk / hodnota produkce | Redukce o 50 % v posledních 5 účetních obdobích, s ročním indexem úbytku rovnajícím se alespoň 5 % a menším než 20 % v posledním účetním období |
| Obrat / zásoby | Redukce mezi 20 a 40 % v posledních 5 účetních obdobích s indexem úbytku nepřesahujícím 15 % v posledním účetním období |
| Finanční platby / obrat | Mezi 4 a 15 % v posledních 5 účetních obdobích |
| Finanční a strukturální ukazatele | Doba zdržení plateb dodavatelům | Zvýšení o 70 % v posledních 5 účetních obdobích, s indexem růstu rovnajícím se alespoň 10 % a ne vyšším než 30 % v posledním účetním období |
| Operativní zisk / finanční platby | Redukce o 25–30 % v 5 posledních účetních obdobích, s indexem ročního úbytku rovnajícím se alespoň 3–4 % a nižším než 15 % v posledním účetním období |
| (Obíhající aktiva – sklad) / pasiva | Nižší než 0,6 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích, až do hodnoty nižší než 0,6 v posledním účetním období |
| Obíhající aktivum / pasiva | Nižší než 0,8 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích, až do hodnoty nižší než 0,8 v posledním účetním období |
| Stálý kapitál / nevyužitý | Nižší než 0,6 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích až do hodnoty nižší než 0,6 v posledním účetním období |
| Krátkodobý bankovní dluh / pasiva | Ne nižší než 0,35 a ne vyšší než 0,6 v posledních 5 účetních obdobích s absolutním nárůstem v posledním účetním období nižším než 0,2 |

(14)

V rámci režimu N 354/2000 Komise zjistila, že Itálie použila za účelem zhodnocení stavu nouze pěti podniků přijímajících podporu na záchranu níže uvedená kritéria. Přijaté podniky musely splňovat alespoň 2 ukazatele ziskovosti a 2 ukazatele finanční/strukturální.

Kategorie ukazatelů

Ukazatel

Hodnota

Ukazatele ziskovosti

Provozní ztráty

Ztráty utrpěné za poslední tři roky

Operativní zisk /operativní kapitál

Nižší než 3 % v posledních 5 účetních obdobích nebo redukce, v posledních 5 účetních obdobích, až na hodnotu nižší než 3 % v posledním účetním období (1,5 % pro družstevní podniky)

Operativní zisk / hodnota produkce

Redukce o 50 % v posledních 5 účetních obdobích, s ročním indexem úbytku rovnajícím se alespoň 5 % a menším než 20 % v posledním účetním období

Obrat / zásoby

Redukce mezi 20 a 40 % v posledních 5 účetních obdobích s indexem úbytku nepřesahujícím 15 % v posledním účetním období

Finanční platby / obrat

Mezi 4 a 15 % v posledních 5 účetních obdobích

Finanční a strukturální ukazatele

Doba zdržení plateb dodavatelům

Zvýšení o 70 % v posledních 5 účetních obdobích, s indexem růstu rovnajícím se alespoň 10 % a ne vyšším než 30 % v posledním účetním období

Operativní zisk / finanční platby

Redukce o 25–30 % v 5 posledních účetních obdobích, s indexem ročního úbytku rovnajícím se alespoň 3–4 % a nižším než 15 % v posledním účetním období

(Obíhající aktiva – sklad) / pasiva

Nižší než 0,6 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích, až do hodnoty nižší než 0,6 v posledním účetním období

Obíhající aktivum / pasiva

Nižší než 0,8 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích, až do hodnoty nižší než 0,8 v posledním účetním období

Stálý kapitál / nevyužitý

Nižší než 0,6 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích až do hodnoty nižší než 0,6 v posledním účetním období

Krátkodobý bankovní dluh / pasiva

Ne nižší než 0,35 a ne vyšší než 0,6 v posledních 5 účetních obdobích s absolutním nárůstem v posledním účetním období nižším než 0,2

V tomto případě družstvo Cooperativa Moderna naplňuje skutkovou podstatu této podmínky. Stav nouze byl konstatován na základě následujících poměrů: finanční platby / obrat, obrat / zásoby, (obíhající aktivum – sklad) / pasiva, krátkodobý bankovní dluh / pasiva.

E.   Restrukturalizace

| (15) | Plán restrukturalizace družstva předpokládá přeměnu vinařských ploch na konci jejich produktivního cyklu na nejreprezentativnější odrůdy s chráněným označením původu v regionu (Verdicchio dei castelli di Jesi a Rosso Conero), jakož i realizaci investic do strojového parku za účelem snížení nákladů na pracovní sílu a zvýšení podnikové ziskovosti. Předpokládané kroky jsou následující:






  a) | obnovení a restrukturalizace deseti hektarů vinic s chráněným označením původu podle pětiletého programu investic, který má být realizován v rámci předpisů Společenství (nařízení (ES) č. 1493/1999 a 1227/2000); |
| --- | --- | --- |

(15)

Plán restrukturalizace družstva předpokládá přeměnu vinařských ploch na konci jejich produktivního cyklu na nejreprezentativnější odrůdy s chráněným označením původu v regionu (Verdicchio dei castelli di Jesi a Rosso Conero), jakož i realizaci investic do strojového parku za účelem snížení nákladů na pracovní sílu a zvýšení podnikové ziskovosti. Předpokládané kroky jsou následující:

a)

obnovení a restrukturalizace deseti hektarů vinic s chráněným označením původu podle pětiletého programu investic, který má být realizován v rámci předpisů Společenství (nařízení (ES) č. 1493/1999 a 1227/2000);

| b) | realizace (probíhající) 10,5 hektarů vinic s chráněným označením původu (2,5 ha Verdicchio dei castelli di Jesi a 8,5 ha Rosso Conero); |
| --- | --- |

b)

realizace (probíhající) 10,5 hektarů vinic s chráněným označením původu (2,5 ha Verdicchio dei castelli di Jesi a 8,5 ha Rosso Conero);

| c) | nákup stroje na sklízení hroznů za 386 900 000 ITL (199 820 EUR), který prostřednictvím mechanizace některých pěstitelských operací umožní snížit náklady na pracovní sílu zhruba o 184 800 000 ITL (95 440 EUR) ročně. |
| --- | --- |

c)

nákup stroje na sklízení hroznů za 386 900 000 ITL (199 820 EUR), který prostřednictvím mechanizace některých pěstitelských operací umožní snížit náklady na pracovní sílu zhruba o 184 800 000 ITL (95 440 EUR) ročně.

| (16) | Náklady na investice do obnovy a restrukturalizace vinic, které mají být realizovány během pěti let a na které se vztahuje tento plán, jsou následující:






  Popis | Částka (v ITL) |
| --- | --- | --- |
| Vinice (10 ha x 45 milionů ITL) | 450 000 000 |
| [Přípustná investice (10 ha x 40 milionů ITL)] | [400 000 000] |
| Příslušný příspěvek (40 % ze 400 milionů ITL) | – 160 000 000 |
| Zůstatek k financování | 290 000 000
  (149 773 EUR) |

(16)

Náklady na investice do obnovy a restrukturalizace vinic, které mají být realizovány během pěti let a na které se vztahuje tento plán, jsou následující:

Popis

Částka (v ITL)

Vinice (10 ha x 45 milionů ITL)

450 000 000

[Přípustná investice (10 ha x 40 milionů ITL)]

[400 000 000]

Příslušný příspěvek (40 % ze 400 milionů ITL)

– 160 000 000

Zůstatek k financování

290 000 000

(149 773 EUR)

| (17) | Členové družstva provedli nové navýšení kapitálu společnosti rovnající se 100 milionů ITL (51 650 EUR). Kapitál družstva se tudíž v průběhu účetního období 2000 zvýšil z 92,7 milionů ITL (47 880 EUR) na 192,7 milionů ITL (99 520 EUR). Dále členové poskytli družstvu půjčku ve výši 500 milionů ITL (258 230 EUR). |
| --- | --- |

(17)

Členové družstva provedli nové navýšení kapitálu společnosti rovnající se 100 milionů ITL (51 650 EUR). Kapitál družstva se tudíž v průběhu účetního období 2000 zvýšil z 92,7 milionů ITL (47 880 EUR) na 192,7 milionů ITL (99 520 EUR). Dále členové poskytli družstvu půjčku ve výši 500 milionů ITL (258 230 EUR).

| (18) | Restrukturalizační podpora zahrnuje i náklady na konzultaci a dozor nad plánem restrukturalizace ve výši 120 000 000 ITL (61 975 EUR). Tyto úkoly jsou svěřeny družstvu Moncaro na dobu tří let. Finanční struktura plánu restrukturalizace bude tedy následující:












  A. | Předchozí situace zadluženosti (uvedená v předchozí tabulce) |
| --- | --- | --- |

(18)

Restrukturalizační podpora zahrnuje i náklady na konzultaci a dozor nad plánem restrukturalizace ve výši 120 000 000 ITL (61 975 EUR). Tyto úkoly jsou svěřeny družstvu Moncaro na dobu tří let. Finanční struktura plánu restrukturalizace bude tedy následující:

A.

Předchozí situace zadluženosti (uvedená v předchozí tabulce)

ITL –1 315 514 849

| B. | Platby hrazené členy (nižší odměna za vklady, vyšší nárůst kapitálu) |
| --- | --- |

B.

Platby hrazené členy (nižší odměna za vklady, vyšší nárůst kapitálu)

534 233 484

Čistá zadluženost (A–B)

– 781 281 365

Příspěvek 50 % na nákup vybavení

– 193 450 000

Náklady na dozorčí činnost

– 120 000 000

Celkem

–1 094 731 365

F.   Použití podpory na záchranu

| (19) | Transformace podpory na záchranu 900 000 000 ITL (464 811 EUR) za pomoci kapitálového účtu umožní zredukovat 792 000 000 ITL (409 034 EUR) celkové výše uvedeného zadlužení, a částečně pokrýt nákup stroje na sklizeň hroznů a výdaje na dozorčí činnost spojené s realizací plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(19)

Transformace podpory na záchranu 900 000 000 ITL (464 811 EUR) za pomoci kapitálového účtu umožní zredukovat 792 000 000 ITL (409 034 EUR) celkové výše uvedeného zadlužení, a částečně pokrýt nákup stroje na sklizeň hroznů a výdaje na dozorčí činnost spojené s realizací plánu restrukturalizace.

| (20) | Jako protihodnotu se družstvo zavázalo snížit vlastní výrobní kapacitu ve vinařském odvětví. Ke dni 31. prosince 2001 tato kapacita s přihlédnutím k pěstovaným odrůdám a normám produkce stanoveným rozhodnutími vztahujícími se na různá chráněná označení původu představovala 1 674,1 tun. Po snížení o 16 %, předpokládaném na období pěti let v souladu s ustanovením bodu 74, odrážky i) Pokynů, bude výrobní kapacita snížena na 1 406,2 tun. Tato úroveň bude udržována až do roku 2005; plán restrukturalizace byl předložen začátkem roku 2001. |
| --- | --- |

(20)

Jako protihodnotu se družstvo zavázalo snížit vlastní výrobní kapacitu ve vinařském odvětví. Ke dni 31. prosince 2001 tato kapacita s přihlédnutím k pěstovaným odrůdám a normám produkce stanoveným rozhodnutími vztahujícími se na různá chráněná označení původu představovala 1 674,1 tun. Po snížení o 16 %, předpokládaném na období pěti let v souladu s ustanovením bodu 74, odrážky i) Pokynů, bude výrobní kapacita snížena na 1 406,2 tun. Tato úroveň bude udržována až do roku 2005; plán restrukturalizace byl předložen začátkem roku 2001.

G.   Důvody pro zahájení řízení

| (21) | Účetní uzávěrky družstva vykazují negativní výsledky jen od roku 1996. Proto Komise vyjádřila pochybnosti o reálném stavu zadlužení a o potížích družstva v období let 1995–1999. |
| --- | --- |

(21)

Účetní uzávěrky družstva vykazují negativní výsledky jen od roku 1996. Proto Komise vyjádřila pochybnosti o reálném stavu zadlužení a o potížích družstva v období let 1995–1999.

| (22) | Komise měla pochybnosti o možnosti, že by podnik mohl obnovit svoji ziskovost při snížení své výrobní kapacity o 16 % a obzvláště pochybovala o číslech předložených Itálií, podle kterých by menší produkce měla zanedbatelný vliv na hospodářskou rovnováhu podniku (výnos z prodeje poklesl jen o 1–2 % v období let 2002–2005). |
| --- | --- |

(22)

Komise měla pochybnosti o možnosti, že by podnik mohl obnovit svoji ziskovost při snížení své výrobní kapacity o 16 % a obzvláště pochybovala o číslech předložených Itálií, podle kterých by menší produkce měla zanedbatelný vliv na hospodářskou rovnováhu podniku (výnos z prodeje poklesl jen o 1–2 % v období let 2002–2005).

| (23) | Komise měla pochybnosti i o výši předpokládané podpory, která se zdála být větší než nevyhnutelné minimum, které by umožnilo restrukturalizaci. Zvláště za účelem výpočtu skutečné potřeby Komise pochybovala o tom, že by mohly být jako ztráty zvažovány neodročené amortizační kvóty a vyjádřila pochybnosti o oprávněnosti podpory na investici do vybavení pro neztrátovou produkci v rámci plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(23)

Komise měla pochybnosti i o výši předpokládané podpory, která se zdála být větší než nevyhnutelné minimum, které by umožnilo restrukturalizaci. Zvláště za účelem výpočtu skutečné potřeby Komise pochybovala o tom, že by mohly být jako ztráty zvažovány neodročené amortizační kvóty a vyjádřila pochybnosti o oprávněnosti podpory na investici do vybavení pro neztrátovou produkci v rámci plánu restrukturalizace.

| (24) | Nakonec Komise vyjádřila rozpaky nad náklady na dozorčí činnost nad plánem restrukturalizace a nemohla vyloučit poskytnutí nepřímé podpory družstvu pověřenému výkonem těchto funkcí. |
| --- | --- |

(24)

Nakonec Komise vyjádřila rozpaky nad náklady na dozorčí činnost nad plánem restrukturalizace a nemohla vyloučit poskytnutí nepřímé podpory družstvu pověřenému výkonem těchto funkcí.

III.   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ ITÁLIÍ

| (25) | V dopise ze dne 16. září 2002 Itálie poskytla další informace a upřesnění. |
| --- | --- |

(25)

V dopise ze dne 16. září 2002 Itálie poskytla další informace a upřesnění.

| (26) | V souvislosti se stavem nouze družstva Itálie zdůraznila, že družstvo Moderna splňuje čtyři kritéria používaná regionem a schválená v rámci podpory N 354/2000. Objasnila specifika družstevních podniků, které mají obecně tendenci sestavovat vyrovnané rozpočty, přestože se nacházejí v obtížné situaci, o čemž svědčí i finanční platby způsobené vysokým zadlužením, přičemž mají na zřeteli operativní zisk na pokrytí finančních plateb. |
| --- | --- |

(26)

V souvislosti se stavem nouze družstva Itálie zdůraznila, že družstvo Moderna splňuje čtyři kritéria používaná regionem a schválená v rámci podpory N 354/2000. Objasnila specifika družstevních podniků, které mají obecně tendenci sestavovat vyrovnané rozpočty, přestože se nacházejí v obtížné situaci, o čemž svědčí i finanční platby způsobené vysokým zadlužením, přičemž mají na zřeteli operativní zisk na pokrytí finančních plateb.

| (27) | Itálie uvedla, že pro dosažení této rovnováhy rozpočtu v letech 1994–1999 podnik provedl vyhodnocení následujících rozpočtových položek: a) nižší odměny za poskytnutí pozemků členů (nižší než tržní ceny) a požadavek, aby členové přispívali značnou finanční částkou (434 milionů ITL); b) úspora amortizačních kvót rovnající se 50 % poměrné části odpovídající efektivnímu stupni využití strojového parku a jiných. To způsobilo nedostatek ve vytváření finančních zdrojů určených k obnově zařízení s negativními důsledky i pro finanční správu. |
| --- | --- |

(27)

Itálie uvedla, že pro dosažení této rovnováhy rozpočtu v letech 1994–1999 podnik provedl vyhodnocení následujících rozpočtových položek: a) nižší odměny za poskytnutí pozemků členů (nižší než tržní ceny) a požadavek, aby členové přispívali značnou finanční částkou (434 milionů ITL); b) úspora amortizačních kvót rovnající se 50 % poměrné části odpovídající efektivnímu stupni využití strojového parku a jiných. To způsobilo nedostatek ve vytváření finančních zdrojů určených k obnově zařízení s negativními důsledky i pro finanční správu.

| (28) | Kromě toho výnosy následujících účetních období nepokryly vysokou ztrátu z účetního období 1996 (182 milionů ITL rovnající se 13 % obratu). V účetních obdobích 1998 a 1999 byly zaznamenány nepředpokládané náhlé pasivní výdaje ve výši 78 milionů ITL a 134 milionů ITL v důsledku menších tržeb vzhledem k odhadovaným tržbám z propůjčení zemědělských výrobků. |
| --- | --- |

(28)

Kromě toho výnosy následujících účetních období nepokryly vysokou ztrátu z účetního období 1996 (182 milionů ITL rovnající se 13 % obratu). V účetních obdobích 1998 a 1999 byly zaznamenány nepředpokládané náhlé pasivní výdaje ve výši 78 milionů ITL a 134 milionů ITL v důsledku menších tržeb vzhledem k odhadovaným tržbám z propůjčení zemědělských výrobků.

| (29) | S ohledem na obnovu ziskovosti podniku navzdory snížení výrobní kapacity Itálie zdůraznila a potvrdila, že závazek snížit vinařskou produkci podniku o 16 % po dobu pěti let (tak, že ji bude omezovat až na hranici 1 406,2 tun hroznového vína vzhledem k maximální dosažitelné produkci) nezpůsobuje odpovídající procentuální snížení hodnoty produkce, protože změna výrobní kombinace směrem k hroznovému vínu vyšší kvality způsobuje mnohem menší snížení výnosů z prodeje. Itálie potvrdila správnost výpočtů předkládaných v průběhu řízení. |
| --- | --- |

(29)

S ohledem na obnovu ziskovosti podniku navzdory snížení výrobní kapacity Itálie zdůraznila a potvrdila, že závazek snížit vinařskou produkci podniku o 16 % po dobu pěti let (tak, že ji bude omezovat až na hranici 1 406,2 tun hroznového vína vzhledem k maximální dosažitelné produkci) nezpůsobuje odpovídající procentuální snížení hodnoty produkce, protože změna výrobní kombinace směrem k hroznovému vínu vyšší kvality způsobuje mnohem menší snížení výnosů z prodeje. Itálie potvrdila správnost výpočtů předkládaných v průběhu řízení.

| (30) | S ohledem na přijatelnost podpory na investice do strojového parku (v tomto případě na stroj ke sklizni vína), Itálie upřesnila, že tento nákup je nezbytný pro obnovu ziskovosti podniku, jelikož tento stroj umožní mechanizaci některých pěstitelských operací a operací spojených se sklizní tak, že zredukuje počet pracovních hodin potřebných pro správu vinic a v důsledku toho umožní snížení výrobních nákladů (185 milionů ITL), což přispěje k návratu ziskovosti do vinařské části hospodářské činnosti podniku. |
| --- | --- |

(30)

S ohledem na přijatelnost podpory na investice do strojového parku (v tomto případě na stroj ke sklizni vína), Itálie upřesnila, že tento nákup je nezbytný pro obnovu ziskovosti podniku, jelikož tento stroj umožní mechanizaci některých pěstitelských operací a operací spojených se sklizní tak, že zredukuje počet pracovních hodin potřebných pro správu vinic a v důsledku toho umožní snížení výrobních nákladů (185 milionů ITL), což přispěje k návratu ziskovosti do vinařské části hospodářské činnosti podniku.

| (31) | Itálie dodala tabulku, ve které jsou uvedeny skutečné náklady na vysazení vinic situovaných na příkrém svahu ve srovnání s referenčními hodnotami, na základě kterých byla poskytnuta státní podpora, a které způsobily nedostatek příjmů ve výši 179 363 240 ITL. |
| --- | --- |

(31)

Itálie dodala tabulku, ve které jsou uvedeny skutečné náklady na vysazení vinic situovaných na příkrém svahu ve srovnání s referenčními hodnotami, na základě kterých byla poskytnuta státní podpora, a které způsobily nedostatek příjmů ve výši 179 363 240 ITL.

| (32) | Itálie dále poskytla objasnění nákladů na poradenskou a dozorčí činnost. Upřesnila, že v částce 120 000 000 ITL jsou zahrnuty náklady na analýzu majetkově-hospodářské činnosti v letech 1994–1999, vypracování projektu restrukturalizace, vypracování předběžných rozpočtů až do roku 2005, technicko-administrativní pomoc nezbytná pro realizaci kroků naplánovaných projektem, monitorování započatých činností a posuzování eventuálních nápravných opatření. Ve věci vyčíslení nákladů na poradenskou a dozorčí činnost a přiměřenosti částky Itálie odkazuje na dekret prezidenta republiky č. 645 ze dne 10. října 1994, který určuje náhrady za poskytování služeb inženýrům ekonomie. |
| --- | --- |

(32)

Itálie dále poskytla objasnění nákladů na poradenskou a dozorčí činnost. Upřesnila, že v částce 120 000 000 ITL jsou zahrnuty náklady na analýzu majetkově-hospodářské činnosti v letech 1994–1999, vypracování projektu restrukturalizace, vypracování předběžných rozpočtů až do roku 2005, technicko-administrativní pomoc nezbytná pro realizaci kroků naplánovaných projektem, monitorování započatých činností a posuzování eventuálních nápravných opatření. Ve věci vyčíslení nákladů na poradenskou a dozorčí činnost a přiměřenosti částky Itálie odkazuje na dekret prezidenta republiky č. 645 ze dne 10. října 1994, který určuje náhrady za poskytování služeb inženýrům ekonomie.

IV.   HODNOCENÍ PODPORY

| (33) | Podle ustanovení čl. 87, odst. 1 smlouvy, jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(33)

Podle ustanovení čl. 87, odst. 1 smlouvy, jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (34) | Uvedená podpora odpovídá této definici v tom smyslu, že poskytuje hospodářskou výhodu jednomu určitému podniku, je financována z veřejných prostředků (regionálních) a je schopná ovlivnit obchod vzhledem k místu zaujímanému Itálií ve vinařském odvětví (Itálie je druhým největším výrobcem vína v Unii a v roce 1998 představovala 32 % produkce ES). |
| --- | --- |

(34)

Uvedená podpora odpovídá této definici v tom smyslu, že poskytuje hospodářskou výhodu jednomu určitému podniku, je financována z veřejných prostředků (regionálních) a je schopná ovlivnit obchod vzhledem k místu zaujímanému Itálií ve vinařském odvětví (Itálie je druhým největším výrobcem vína v Unii a v roce 1998 představovala 32 % produkce ES).

| (35) | Přesto v případech předpokládaných v čl. 87, odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, mohou být tato opatření výjimečně považována za slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(35)

Přesto v případech předpokládaných v čl. 87, odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, mohou být tato opatření výjimečně považována za slučitelná se společným trhem.

| (36) | V tomto případě je jedinou uplatnitelnou výjimkou ustanovení čl. 87, odst. 3, písm. c) Smlouvy, podle kterého mohou být považovány za slučitelné se společným trhem podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí za předpokladu, že nenaruší podmínky obchodu v neprospěch veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(36)

V tomto případě je jedinou uplatnitelnou výjimkou ustanovení čl. 87, odst. 3, písm. c) Smlouvy, podle kterého mohou být považovány za slučitelné se společným trhem podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí za předpokladu, že nenaruší podmínky obchodu v neprospěch veřejného zájmu.

| (37) | Aby bylo možné uplatnit výše zmíněnou výjimku, musí být předmětná podpora vzhledem ke svému charakteru v souladu s podmínkami stanovenými Pokyny. |
| --- | --- |

(37)

Aby bylo možné uplatnit výše zmíněnou výjimku, musí být předmětná podpora vzhledem ke svému charakteru v souladu s podmínkami stanovenými Pokyny.

| (38) | Pokyny stanoví následující všeobecné podmínky pro poskytování podpory určené na restrukturalizaci:






  a) | podnik musí splňovat znaky podniku v nesnázích; |
| --- | --- | --- |

(38)

Pokyny stanoví následující všeobecné podmínky pro poskytování podpory určené na restrukturalizaci:

a)

podnik musí splňovat znaky podniku v nesnázích;

| b) | musí být předložen plán restrukturalizace, a to takový, který musí umožnit obnovit dlouhodobou ekonomicko-finanční efektivitu podniku v rozumném časovém horizontu; |
| --- | --- |

b)

musí být předložen plán restrukturalizace, a to takový, který musí umožnit obnovit dlouhodobou ekonomicko-finanční efektivitu podniku v rozumném časovém horizontu;

| c) | je nutné přijmout opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele (kompenzace); |
| --- | --- |

c)

je nutné přijmout opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele (kompenzace);

| d) | výše a intenzita podpory musí být omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace; |
| --- | --- |

d)

výše a intenzita podpory musí být omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace;

| e) | podpora musí být jednorázová. |
| --- | --- |

e)

podpora musí být jednorázová.

| (39) | Vycházíme z konstatování, že neexistuje žádná definice Společenství, co je to podnik v nesnázích (bod 4). Pokyny specifikují, že pro účely hodnocení podpory poskytnuté na záchranu a restrukturalizaci je považován za podnik v nesnázích takový podnik, který není schopen prostřednictvím zdrojů svých či prostředků získaných od svých vlastníků / akcionářů nebo věřitelů zastavit ztráty, které ho bez vnějšího zásahu orgánů veřejné moci během krátkého či střednědobého období téměř jistě přivedou k úpadku. Obvyklými znaky podniku v nesnázích jsou zvyšující se ztráty, snižující se obrat, rostoucí množství zásob, nadbytečná kapacita, snižující se peněžní tok, rostoucí dluh, rostoucí úrokové platby a klesající nebo nulová čistá hodnota aktiv. |
| --- | --- |

(39)

Vycházíme z konstatování, že neexistuje žádná definice Společenství, co je to podnik v nesnázích (bod 4). Pokyny specifikují, že pro účely hodnocení podpory poskytnuté na záchranu a restrukturalizaci je považován za podnik v nesnázích takový podnik, který není schopen prostřednictvím zdrojů svých či prostředků získaných od svých vlastníků / akcionářů nebo věřitelů zastavit ztráty, které ho bez vnějšího zásahu orgánů veřejné moci během krátkého či střednědobého období téměř jistě přivedou k úpadku. Obvyklými znaky podniku v nesnázích jsou zvyšující se ztráty, snižující se obrat, rostoucí množství zásob, nadbytečná kapacita, snižující se peněžní tok, rostoucí dluh, rostoucí úrokové platby a klesající nebo nulová čistá hodnota aktiv.

| (40) | V tomto případě byl stav nouze podniku konstatován v rámci režimu podpory poskytnuté na záchranu (N 354/2000 schváleném Komisí rozhodnutím SG(2000) D/106283) na základě hodnotící metody uvedené v bodě (14) tohoto odůvodnění, která je nedílnou součástí rozhodnutí o schválení. Družstvo bylo prohlášeno za podnik v nesnázích podle následujících kritérií: finanční platby / obrat, obrat / zásoby, obíhající aktivum-sklad / pasiva, krátkodobý bankovní dluh / pasiva. |
| --- | --- |

(40)

V tomto případě byl stav nouze podniku konstatován v rámci režimu podpory poskytnuté na záchranu (N 354/2000 schváleném Komisí rozhodnutím SG(2000) D/106283) na základě hodnotící metody uvedené v bodě (14) tohoto odůvodnění, která je nedílnou součástí rozhodnutí o schválení. Družstvo bylo prohlášeno za podnik v nesnázích podle následujících kritérií: finanční platby / obrat, obrat / zásoby, obíhající aktivum-sklad / pasiva, krátkodobý bankovní dluh / pasiva.

| (41) | Přestože podpora na záchranu a podpora na restrukturalizaci předmětu tohoto rozhodnutí byly podrobeny oddělenému hodnocení a poté byly schváleny, je třeba zdůraznit, že v tomto případě záchrana a restrukturalizace představují dvě hlediska, která, přestože jsou jasně rozlišitelná, jsou součástí jedné a té samé operace (bod 9 Pokynů). Komise se proto domnívá, že může považovat stav nouze podniku (jak již bylo konstatováno v předchozím textu) za potvrzený. |
| --- | --- |

(41)

Přestože podpora na záchranu a podpora na restrukturalizaci předmětu tohoto rozhodnutí byly podrobeny oddělenému hodnocení a poté byly schváleny, je třeba zdůraznit, že v tomto případě záchrana a restrukturalizace představují dvě hlediska, která, přestože jsou jasně rozlišitelná, jsou součástí jedné a té samé operace (bod 9 Pokynů). Komise se proto domnívá, že může považovat stav nouze podniku (jak již bylo konstatováno v předchozím textu) za potvrzený.

| (42) | Ostatně důkladné přezkoumání informačních prvků dodaných Itálií tento závěr potvrzuje. Vyrovnaný rozpočet, který vyvolal pochybnosti Komise, je účetní údaj, který je ve své skutkové podstatě brán izolovaně, nepodává kompletní obraz efektivní ekonomicko-finanční solidnosti podniku. V případě družstva Cooperativa Moderna se ukázalo, že vyrovnaný rozpočet je umělý údaj, kterého bylo dosaženo díky podstatné absorpci ztrát ze strany členů, kteří přijali nižší odměny za propůjčené pozemky (8), jakož i díky neúplné rezervě amortizačních kvót, která – i když to italské zákony umožňují (9) – odráží neschopnost podniku financovat svým vlastním pokladním příjmem normální proces obnovy výrobního zařízení. |
| --- | --- |

(42)

Ostatně důkladné přezkoumání informačních prvků dodaných Itálií tento závěr potvrzuje. Vyrovnaný rozpočet, který vyvolal pochybnosti Komise, je účetní údaj, který je ve své skutkové podstatě brán izolovaně, nepodává kompletní obraz efektivní ekonomicko-finanční solidnosti podniku. V případě družstva Cooperativa Moderna se ukázalo, že vyrovnaný rozpočet je umělý údaj, kterého bylo dosaženo díky podstatné absorpci ztrát ze strany členů, kteří přijali nižší odměny za propůjčené pozemky (8), jakož i díky neúplné rezervě amortizačních kvót, která – i když to italské zákony umožňují (9) – odráží neschopnost podniku financovat svým vlastním pokladním příjmem normální proces obnovy výrobního zařízení.

| (43) | Důkaz o tom, že se podnik nachází ve stavu nouze, je třeba hledat rovněž v krátkodobém zadlužení a v nedostatku likvidity, spojenými s poklesem obratu. Při zadlužení rovnajícímu se 1 254 832 000 ITL (648 070 EUR) v roce 2000, silně deficitní finanční správě (238 951 430 ITL = 123 408 EUR) v roce 2000 a indexu likvidity rovnajícímu se 0,555 v roce 2000, je při snaže čelit klesajícímu obratu družstvo Cooperativa Moderna zjevně neschopné obnovit svou ziskovost vlastními zdroji, nebo zdroji členů, kteří již ostatně zakročili vícekrát (prostřednictvím půjček a menších odměn za poskytnuté pozemky). |
| --- | --- |

(43)

Důkaz o tom, že se podnik nachází ve stavu nouze, je třeba hledat rovněž v krátkodobém zadlužení a v nedostatku likvidity, spojenými s poklesem obratu. Při zadlužení rovnajícímu se 1 254 832 000 ITL (648 070 EUR) v roce 2000, silně deficitní finanční správě (238 951 430 ITL = 123 408 EUR) v roce 2000 a indexu likvidity rovnajícímu se 0,555 v roce 2000, je při snaže čelit klesajícímu obratu družstvo Cooperativa Moderna zjevně neschopné obnovit svou ziskovost vlastními zdroji, nebo zdroji členů, kteří již ostatně zakročili vícekrát (prostřednictvím půjček a menších odměn za poskytnuté pozemky).

| (44) | Podpora na restrukturalizaci musí být tedy spojena s restrukturalizačním plánem, jehož trvání musí být co nejkratší, musí obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku během rozumné doby a na základě reálných předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Musí zahrnovat zejména průzkum trhu. Zlepšení životaschopnosti musí vycházet především z vnitřních opatření obsažených v restrukturalizačním plánu. Restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by byly i po restrukturalizaci nadále ze strukturálního hlediska ztrátové (bod 32 Pokynů). |
| --- | --- |

(44)

Podpora na restrukturalizaci musí být tedy spojena s restrukturalizačním plánem, jehož trvání musí být co nejkratší, musí obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku během rozumné doby a na základě reálných předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Musí zahrnovat zejména průzkum trhu. Zlepšení životaschopnosti musí vycházet především z vnitřních opatření obsažených v restrukturalizačním plánu. Restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by byly i po restrukturalizaci nadále ze strukturálního hlediska ztrátové (bod 32 Pokynů).

| (45) | Orgány Itálie předložily plán restrukturalizace doplněný o studii trhu a o hodnocení perspektiv družstva s veřejného příspěvku ve výši 900 000 000 ITL a bez něho. |
| --- | --- |

(45)

Orgány Itálie předložily plán restrukturalizace doplněný o studii trhu a o hodnocení perspektiv družstva s veřejného příspěvku ve výši 900 000 000 ITL a bez něho.

| (46) | Plán restrukturalizace popsaný v bodě (15) tohoto odůvodnění a rozčleněný do tří let uvádí důvody podnikové krize a stanoví sérii vnitřních opatření, které by podniku umožnily obnovení ziskovosti. |
| --- | --- |

(46)

Plán restrukturalizace popsaný v bodě (15) tohoto odůvodnění a rozčleněný do tří let uvádí důvody podnikové krize a stanoví sérii vnitřních opatření, které by podniku umožnily obnovení ziskovosti.

| (47) | Předpokládaná opatření jsou:






  a) | přeměna části vinic na produkci s chráněným označením původu (hrozny Verdicchio a Rosso Conero), které mají podle studie trhu zajímavé obchodní perspektivy, s veřejným příspěvkem; |
| --- | --- | --- |

(47)

Předpokládaná opatření jsou:

a)

přeměna části vinic na produkci s chráněným označením původu (hrozny Verdicchio a Rosso Conero), které mají podle studie trhu zajímavé obchodní perspektivy, s veřejným příspěvkem;

| b) | realizace (již probíhá) 10,5 hektarů vinic s chráněným označením původu (na základě práv nové výsadby); |
| --- | --- |

b)

realizace (již probíhá) 10,5 hektarů vinic s chráněným označením původu (na základě práv nové výsadby);

| c) | nákup stroje na sklizeň hroznů pro automatizaci produkce a snížení nákladů. |
| --- | --- |

c)

nákup stroje na sklizeň hroznů pro automatizaci produkce a snížení nákladů.

| (48) | Komise měla pochybnosti o přijatelnosti podpory na investice do vybavení, které se nezdálo být nevyhnutelným pro obnovu ziskovosti (stroj na sklizeň hroznů). Po podrobném přehodnocení zaslaných informací se však zjistilo, že mechanizace výroby představuje klíčový prvek pro oživení ziskovosti podniku. Podle výpočtů dodaných Itálií přinese nákup strojového vybavení ročně 185 000 000 ITL pro správu vinic, z nichž 80 % pochází z hrubé prodejné produkce družstva, aniž by přinesly zvýšení produkce. |
| --- | --- |

(48)

Komise měla pochybnosti o přijatelnosti podpory na investice do vybavení, které se nezdálo být nevyhnutelným pro obnovu ziskovosti (stroj na sklizeň hroznů). Po podrobném přehodnocení zaslaných informací se však zjistilo, že mechanizace výroby představuje klíčový prvek pro oživení ziskovosti podniku. Podle výpočtů dodaných Itálií přinese nákup strojového vybavení ročně 185 000 000 ITL pro správu vinic, z nichž 80 % pochází z hrubé prodejné produkce družstva, aniž by přinesly zvýšení produkce.

| (49) | Itálie se zavázala snížit vinařskou výrobní kapacitu družstva o 16 % na dobu pěti let. Komise měla pochybnosti o ujištění italské strany, že tato redukce by nepřinesla podstatné snížení tržeb z prodeje. Přesto důkladné prověření tabulek předložených Itálií (body (50) a (51) tohoto odůvodnění) podpořilo tezi, že obrat směrem k odrůdám hroznového vína s chráněným označením původu (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) lépe hodnocených na trhu, přinese vyšší zisky, které v dostatečné míře nahradí předpokládanou redukci kapacity. Proto návrat k podnikové ziskovosti není kompromisem předpokládané redukce kapacity. |
| --- | --- |

(49)

Itálie se zavázala snížit vinařskou výrobní kapacitu družstva o 16 % na dobu pěti let. Komise měla pochybnosti o ujištění italské strany, že tato redukce by nepřinesla podstatné snížení tržeb z prodeje. Přesto důkladné prověření tabulek předložených Itálií (body (50) a (51) tohoto odůvodnění) podpořilo tezi, že obrat směrem k odrůdám hroznového vína s chráněným označením původu (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) lépe hodnocených na trhu, přinese vyšší zisky, které v dostatečné míře nahradí předpokládanou redukci kapacity. Proto návrat k podnikové ziskovosti není kompromisem předpokládané redukce kapacity.

| (50) | Výpočet tržeb z prodeje bez snížení kapacity:










  Hrozny | ha | t/ha | Výrobní kapacita
  Max/t | Cena
  EUR/q | Celková hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verdicchio Castelli Jesi | 0,62 | 14,00 | 8,7 | 42,09 | 3 653,52 |
| Verdicchio Castelli Jesi | 99,00 | 14,00 | 1 386,0 | 46,48 | 644 228,34 |
| Verdicchio Superiore | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 50,61 | 0,00 |
| Verdicchio Riserva | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 61,97 | 0,00 |
| Verdicchio Passito | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 103,29 | 0,0 |
| Rosso Conero doc riserva | 2,22 | 14,00 | 31,1 | 87,80 | 27 287,52 |
| Esino rosso | 8,96 | 15,00 | 134,4 | 33,31 | 44 770,62 |
| Marche IGT bianco | 4,89 | 18,00 | 88,0 | 20,66 | 18 183,41 |
| Marche IGT rosso | 1,44 | 18,00 | 25,9 | 22,21 | 5 756,22 |
| CELKEM | 117,13 | 14,29 | 1 674,1 | | 743 879,62 |
| Celkem ITL | | | | | 1 440 351 800 |

(50)

Výpočet tržeb z prodeje bez snížení kapacity:

Hrozny

ha

t/ha

Výrobní kapacita

Max/t

Cena

EUR/q

Celková hodnota

Verdicchio Castelli Jesi

0,62

14,00

8,7

42,09

3 653,52

Verdicchio Castelli Jesi

99,00

14,00

1 386,0

46,48

644 228,34

Verdicchio Superiore

0,00

11,00

0,0

50,61

0,00

Verdicchio Riserva

0,00

11,00

0,0

61,97

0,00

Verdicchio Passito

0,00

11,00

0,0

103,29

0,0

Rosso Conero doc riserva

2,22

14,00

31,1

87,80

27 287,52

Esino rosso

8,96

15,00

134,4

33,31

44 770,62

Marche IGT bianco

4,89

18,00

88,0

20,66

18 183,41

Marche IGT rosso

1,44

18,00

25,9

22,21

5 756,22

CELKEM

117,13

14,29

1 674,1

743 879,62

Celkem ITL

1 440 351 800

| (51) | Výpočet tržeb z prodeje při snížení kapacity:










  Hrozny | ha | t/ha | Výrobní kapacita
  Max/t | Cena
  EUR/q | Celková hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verdicchio Castelli Jesi | 0,62 | 12,32 | 7,6 | 42,09 | 3 215,10 |
| Verdicchio Castelli Jesi | 59,00 | 12,60 | 743,4 | 46,48 | 345 540,65 |
| Verdicchio Superiore | 20,00 | 10,45 | 209,0 | 50,61 | 105 780,70 |
| Verdicchio Riserva | 15,00 | 10,45 | 156,8 | 61,97 | 97 145,54 |
| Verdicchio Passito | 5,00 | 9,22 | 46,1 | 103,29 | 47 607,00 |
| Rosso Conero doc riserva | 9,18 | 12,60 | 115,7 | 87,80 | 101 553,81 |
| Esino rosso | 2,00 | 12,60 | 25,2 | 33,31 | 8 394,49 |
| Marche IGT bianco | 4,89 | 16,20 | 79,2 | 20,66 | 16 365,07 |
| Marche IGT rosso | 1,44 | 16,20 | 23,3 | 22,21 | 5 180,60 |
| CELKEM | 117,13 | 12,01 | 1 406,3 | | 730 782,97 |
| Odchylka | | | | | –1,76% |

(51)

Výpočet tržeb z prodeje při snížení kapacity:

Hrozny

ha

t/ha

Výrobní kapacita

Max/t

Cena

EUR/q

Celková hodnota

Verdicchio Castelli Jesi

0,62

12,32

7,6

42,09

3 215,10

Verdicchio Castelli Jesi

59,00

12,60

743,4

46,48

345 540,65

Verdicchio Superiore

20,00

10,45

209,0

50,61

105 780,70

Verdicchio Riserva

15,00

10,45

156,8

61,97

97 145,54

Verdicchio Passito

5,00

9,22

46,1

103,29

47 607,00

Rosso Conero doc riserva

9,18

12,60

115,7

87,80

101 553,81

Esino rosso

2,00

12,60

25,2

33,31

8 394,49

Marche IGT bianco

4,89

16,20

79,2

20,66

16 365,07

Marche IGT rosso

1,44

16,20

23,3

22,21

5 180,60

CELKEM

117,13

12,01

1 406,3

730 782,97

Odchylka

–1,76%

| (52) | Bod 32 Pokynů předpokládá, že restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by byly i po restrukturalizaci nadále ze strukturálního hlediska ztrátové. V tomto případě neexistují činnosti, které by byly ze strukturálního hlediska ztrátové vzhledem k tomu, že podnikové potíže jsou hlavně finanční povahy a že nákupem příslušného vybavení družstvo bude moci zvýšit marže ziskovosti vyplývající z vinařské činnosti. Proto plán restrukturalizace není v rozporu s požadavky Pokynů. |
| --- | --- |

(52)

Bod 32 Pokynů předpokládá, že restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by byly i po restrukturalizaci nadále ze strukturálního hlediska ztrátové. V tomto případě neexistují činnosti, které by byly ze strukturálního hlediska ztrátové vzhledem k tomu, že podnikové potíže jsou hlavně finanční povahy a že nákupem příslušného vybavení družstvo bude moci zvýšit marže ziskovosti vyplývající z vinařské činnosti. Proto plán restrukturalizace není v rozporu s požadavky Pokynů.

| (53) | Podle bodů 35–39 Pokynů musí být přijata opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele prostřednictvím omezení přítomnosti společnosti na jejím trhu (kompenzace). Způsoby aplikace tohoto obecného principu v zemědělském odvětví jsou specifikovány v Hlavě 5 Pokynů. Vzhledem k tomu, že v zemědělském odvětví v zásadě i podpora velmi omezeného významu může poškodit hospodářskou soutěž, Komise vyžaduje kompenzační opatření ode všech, příjemců podpory na restrukturalizaci, a to ve formě snížení kapacity. V případě primární výroby je stanoveno snížení kapacity, nebo zavření na dobu minimálně pěti let. |
| --- | --- |

(53)

Podle bodů 35–39 Pokynů musí být přijata opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele prostřednictvím omezení přítomnosti společnosti na jejím trhu (kompenzace). Způsoby aplikace tohoto obecného principu v zemědělském odvětví jsou specifikovány v Hlavě 5 Pokynů. Vzhledem k tomu, že v zemědělském odvětví v zásadě i podpora velmi omezeného významu může poškodit hospodářskou soutěž, Komise vyžaduje kompenzační opatření ode všech, příjemců podpory na restrukturalizaci, a to ve formě snížení kapacity. V případě primární výroby je stanoveno snížení kapacity, nebo zavření na dobu minimálně pěti let.

| (54) | Pro opatření zaměřená na specifické produkty nebo pracovníky musí být snížení výrobní kapacity v řadě rovnající se maximálně 16 % kapacity, pro kterou je poskytnuta podpora na restrukturalizaci, redukovatelná na 14 % v regionech, kterým je poskytována podpora. Ve skutečnosti Itálie předpokládala snížení kapacity rovnající se 16 % výrobní kapacity podniku na dobu 5 let. Tato podmínka je tudíž splněna. |
| --- | --- |

(54)

Pro opatření zaměřená na specifické produkty nebo pracovníky musí být snížení výrobní kapacity v řadě rovnající se maximálně 16 % kapacity, pro kterou je poskytnuta podpora na restrukturalizaci, redukovatelná na 14 % v regionech, kterým je poskytována podpora. Ve skutečnosti Itálie předpokládala snížení kapacity rovnající se 16 % výrobní kapacity podniku na dobu 5 let. Tato podmínka je tudíž splněna.

| (55) | Podle bodu 40 Pokynů musí být výše a intenzita podpory omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace s přihlédnutím k dostupným finančním zdrojům společnosti. Očekává se, že příjemci podpory významně přispějí k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně důležitá pro přežití podniku, nebo z vnějšího financování za tržních podmínek. Pro omezení rušivého vlivu musí být výše podpory nebo forma, v níž je podpora poskytnuta, taková, aby se zamezilo poskytnutí přebytečné hotovosti podniku, která by mohla být užita k agresivním, trh narušujícím činnostem, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace. |
| --- | --- |

(55)

Podle bodu 40 Pokynů musí být výše a intenzita podpory omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace s přihlédnutím k dostupným finančním zdrojům společnosti. Očekává se, že příjemci podpory významně přispějí k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně důležitá pro přežití podniku, nebo z vnějšího financování za tržních podmínek. Pro omezení rušivého vlivu musí být výše podpory nebo forma, v níž je podpora poskytnuta, taková, aby se zamezilo poskytnutí přebytečné hotovosti podniku, která by mohla být užita k agresivním, trh narušujícím činnostem, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.

| (56) | Při zkoumání dodržování tohoto požadavku Pokynů se Komise opírala o následující podklady: |
| --- | --- |

(56)

Při zkoumání dodržování tohoto požadavku Pokynů se Komise opírala o následující podklady:

| (57) | Plán restrukturalizace bude komplexně využívat následujících veřejných příspěvků:






  — | 900 000 000 ITL (464 810 EUR) na podporu kapitálového účtu, plus |
| --- | --- | --- |

(57)

Plán restrukturalizace bude komplexně využívat následujících veřejných příspěvků:

—

900 000 000 ITL (464 810 EUR) na podporu kapitálového účtu, plus

| — | 160 000 000 ITL (82 630 EUR) na zařízení pro vinice (40 % přípustných výdajů). |
| --- | --- |

—

160 000 000 ITL (82 630 EUR) na zařízení pro vinice (40 % přípustných výdajů).

| (58) | Část ve výši 900 000 000 ITL bude použita na pokrytí již uhrazených reálných nákladů (ztráty způsobené nepřízní počasí, ztrátové investice, amortizační kvóty, které nejsou v rezervě), část bude použita v rámci plánu restrukturalizace (náklady na dozorčí činnost a příspěvek na nákup vybavení). Z velké části bude podpora omezena na pokrytí podnikových dluhů a financování investic nezbytných pro restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(58)

Část ve výši 900 000 000 ITL bude použita na pokrytí již uhrazených reálných nákladů (ztráty způsobené nepřízní počasí, ztrátové investice, amortizační kvóty, které nejsou v rezervě), část bude použita v rámci plánu restrukturalizace (náklady na dozorčí činnost a příspěvek na nákup vybavení). Z velké části bude podpora omezena na pokrytí podnikových dluhů a financování investic nezbytných pro restrukturalizaci.

| (59) | Na základě podnikatelského plánu předloženého podnikem v příštích účetních obdobích po restrukturalizačním zásahu nebude vytvářen takový pokladní tok, který by podniku umožnil realizovat expanzivní operace nepřímo vázané na investice předpokládané plánem restrukturalizace. Kromě toho zredukované rozměry podniku a jeho skromný význam ve vinařském odvětví regionu (0,38 % regionální produkce) zaručují, že podpora bude mít jen zanedbatelný dopad na konkurenci. |
| --- | --- |

(59)

Na základě podnikatelského plánu předloženého podnikem v příštích účetních obdobích po restrukturalizačním zásahu nebude vytvářen takový pokladní tok, který by podniku umožnil realizovat expanzivní operace nepřímo vázané na investice předpokládané plánem restrukturalizace. Kromě toho zredukované rozměry podniku a jeho skromný význam ve vinařském odvětví regionu (0,38 % regionální produkce) zaručují, že podpora bude mít jen zanedbatelný dopad na konkurenci.

| (60) | S ohledem na náklady na dozorčí činnost přesvědčila vysvětlení podaná Itálií (viz bod (32) tohoto odůvodnění) Komisi o přiměřenosti předpokládaných částek a odvrátila pochybnosti o eventuální existenci podpory družstva Cooperativa Moncaro, pověřené poskytovat služby v dané záležitosti. |
| --- | --- |

(60)

S ohledem na náklady na dozorčí činnost přesvědčila vysvětlení podaná Itálií (viz bod (32) tohoto odůvodnění) Komisi o přiměřenosti předpokládaných částek a odvrátila pochybnosti o eventuální existenci podpory družstva Cooperativa Moncaro, pověřené poskytovat služby v dané záležitosti.

| (61) | S ohledem na příspěvek družstva a jeho členů k plánu restrukturalizace je vhodné zdůraznit, že investice předpokládané plánem restrukturalizace budou financovány alespoň z 50 % samotným družstvem. Za účelem vytvoření potřebných zdrojů členové v roce 2000 navýšili kapitál společnosti o 100 000 000 ITL a poskytli družstvu půjčku ve výši 500 000 000 ITL. Proto lze považovat odpovídající podmínku Pokynů za splněnou. |
| --- | --- |

(61)

S ohledem na příspěvek družstva a jeho členů k plánu restrukturalizace je vhodné zdůraznit, že investice předpokládané plánem restrukturalizace budou financovány alespoň z 50 % samotným družstvem. Za účelem vytvoření potřebných zdrojů členové v roce 2000 navýšili kapitál společnosti o 100 000 000 ITL a poskytli družstvu půjčku ve výši 500 000 000 ITL. Proto lze považovat odpovídající podmínku Pokynů za splněnou.

| (62) | Bod 48 Pokynů stanoví, že podpora na restrukturalizaci by měla být poskytnuta pouze jednou. Itálie potvrdila dodržování této zásady. |
| --- | --- |

(62)

Bod 48 Pokynů stanoví, že podpora na restrukturalizaci by měla být poskytnuta pouze jednou. Itálie potvrdila dodržování této zásady.

V.   ZÁVĚR

| (63) | Opatření je ve shodě s Pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích. |
| --- | --- |

(63)

Opatření je ve shodě s Pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši rovnající se částce 900 000 000 ITL (464 810 EUR), kterou Itálie hodlá udělit ve prospěch družstva Cooperativa Agricola Moderna, je slučitelná se společným trhem.

Udělení podpory je proto povoleno.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 6. října 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 251, 18.10.2002, s. 3.

1

(2)  Viz poznámka 1.

2

(3)  Dopis SG(2000) D/106283 ze dne 14. srpna 2000.

3

(4)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

4

(5)  Studio Ismea-Nielsen.

5

(6)  Výzkum trhu provedený Asociací výrobců kvalitních vín ASSIVIP.

6

(7)  Částka 776 432 609 ITL (400 994 EUR), která není oddělitelná od rozpočtu podniku jako pasivní položka, je vypočítaná s ohledem na to, že:

7

| a) | v posledních pěti letech byly pozemkové vklady členů družstva odměňované nižšími cenami než jsou ceny na trhu, kvůli reálné ztrátě rozdělené mezi členy ve výši 434 233 484 ITL (224 262,88 EUR); |
| --- | --- |

a)

v posledních pěti letech byly pozemkové vklady členů družstva odměňované nižšími cenami než jsou ceny na trhu, kvůli reálné ztrátě rozdělené mezi členy ve výši 434 233 484 ITL (224 262,88 EUR);

| b) | družstvo se vzdalo 50 % rezerv podílů na amortizaci strojového parku, vybavení a vylepšení nemovitostí v celkové výši 375 911 000 ITL (194 142 EUR) po dobu pěti let, aby zajistilo odměňování za práci dodávanou podle platných dohod. |
| --- | --- |

b)

družstvo se vzdalo 50 % rezerv podílů na amortizaci strojového parku, vybavení a vylepšení nemovitostí v celkové výši 375 911 000 ITL (194 142 EUR) po dobu pěti let, aby zajistilo odměňování za práci dodávanou podle platných dohod.

(8)  50 % tržní ceny, jak vyplývá z průzkumu cen, který zveřejnil časopis Terra e Vita (Země a život) č. 2 z roku 2002.

8

(9)  Ministerský dekret ze dne 29. října 1974 a Ministerský dekret ze dne 31. prosince 1988.

9

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2 března 2005

o režimu podpory uskutečněném Itálií na restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání

(oznámeno pod číslem K(2005) 429)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/225/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl.62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí K(2003)793 v konečném znění (1), jímž se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ohledně podpory K22/2003 (ex NN168/2002),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními a s přihlédnutím k zaslaným připomínkám,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 27. května 2002, zaevidovaným 31. května 2002 (A/14263), Komise obdržela stížnost na usnesení č. 57–5400 regionální rady regionu Piemont ze dne 25. února 2002. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 27. května 2002, zaevidovaným 31. května 2002 (A/14263), Komise obdržela stížnost na usnesení č. 57–5400 regionální rady regionu Piemont ze dne 25. února 2002.

| (2) | Dopisem D/55115 ze dne 13. září 2002 byla italským orgánům zaslána žádost o doplňující informace. Stěžovatel, který byl dopisem Komise D/55127 ze dne 16. září 2002 informován o prošetřování jeho stížnosti, zaslal dopisem A/38090 ze dne 5. listopadu 2002 doplňující informace. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem D/55115 ze dne 13. září 2002 byla italským orgánům zaslána žádost o doplňující informace. Stěžovatel, který byl dopisem Komise D/55127 ze dne 16. září 2002 informován o prošetřování jeho stížnosti, zaslal dopisem A/38090 ze dne 5. listopadu 2002 doplňující informace.

| (3) | Italské orgány odpověděly dopisem č. 12998 ze dne 24. října 2002, který byl zaevidován 8. listopadu 2002 (A/38204). |
| --- | --- |

(3)

Italské orgány odpověděly dopisem č. 12998 ze dne 24. října 2002, který byl zaevidován 8. listopadu 2002 (A/38204).

| (4) | Dopisem ze dne 21. března 2003 (SG(2003)D/229057) Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ohledně daného režimu podpory, který se uplatňuje nejen v regionu Piemont, ale téměř na celém území členského státu. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 21. března 2003 (SG(2003)D/229057) Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ohledně daného režimu podpory, který se uplatňuje nejen v regionu Piemont, ale téměř na celém území členského státu.

| (5) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.

| (6) | Dopisem ze dne 6. června 2003 (A/33954) Komise od třetích zúčastněných stran obdržela jejich připomínky. Itálii byly zaslány dopisem D/55630 ze dne 4. září 2003. Itálie zaslala dopisem A/37007 ze dne 10. října 2003 žádost o prodloužení lhůty na odpověď. Dopisem A/37736 ze dne 11. listopadu 2003 Itálie sdělila své připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 6. června 2003 (A/33954) Komise od třetích zúčastněných stran obdržela jejich připomínky. Itálii byly zaslány dopisem D/55630 ze dne 4. září 2003. Itálie zaslala dopisem A/37007 ze dne 10. října 2003 žádost o prodloužení lhůty na odpověď. Dopisem A/37736 ze dne 11. listopadu 2003 Itálie sdělila své připomínky.

| (7) | Po schůzce mezi italskými orgány a útvary Komise, ke které došlo 16. dubna 2003, byly dopisem A/34148 ze dne 13. června 2003 zaslány připomínky, které Itálie k zahájení řízení vyjádřila. |
| --- | --- |

(7)

Po schůzce mezi italskými orgány a útvary Komise, ke které došlo 16. dubna 2003, byly dopisem A/34148 ze dne 13. června 2003 zaslány připomínky, které Itálie k zahájení řízení vyjádřila.

| (8) | Dopisem ze dne 18. prosince 2003 (D/58151) Komise Itálii požádala, aby jí předala další informace. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 18. prosince 2003 (D/58151) Komise Itálii požádala, aby jí předala další informace.

| (9) | Italské orgány dopisem A/31204 ze dne 19. února 2004 požádaly o prodloužení lhůty, kterou Komise dopisem D/51435 ze dne 26. února 2004 poskytla, a prostřednictvím dopisů A/32487 ze dne 7. dubna 2004 a A/32628 ze dne 14. dubna 2004 dodaly požadované údaje. |
| --- | --- |

(9)

Italské orgány dopisem A/31204 ze dne 19. února 2004 požádaly o prodloužení lhůty, kterou Komise dopisem D/51435 ze dne 26. února 2004 poskytla, a prostřednictvím dopisů A/32487 ze dne 7. dubna 2004 a A/32628 ze dne 14. dubna 2004 dodaly požadované údaje.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (10) | Podle stěžovatele byly některým subjektům odborného vzdělávání působícím na území regionu Piemont uděleny protiprávní podpory na základě usnesení č. 57–5400 regionální rady regionu Piemont ze dne 25. února 2002, které bylo prováděno v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(10)

Podle stěžovatele byly některým subjektům odborného vzdělávání působícím na území regionu Piemont uděleny protiprávní podpory na základě usnesení č. 57–5400 regionální rady regionu Piemont ze dne 25. února 2002, které bylo prováděno v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

| (11) | Z dokumentace přiložené k odpovědi italských orgánů na žádost Komise o další informace (A/38204) ihned vyplynulo, že usnesení 57–5400/2002, na jehož základě byla stížnost podána, je v případě regionu Piemont pouze prováděcím pravidlem ministerské vyhlášky 173/2001 (dále jen „MV 173/2001“) a zejména jednoho z jejích podprogramů nazvaného „podpory na splacení nákladů z minulosti“. |
| --- | --- |

(11)

Z dokumentace přiložené k odpovědi italských orgánů na žádost Komise o další informace (A/38204) ihned vyplynulo, že usnesení 57–5400/2002, na jehož základě byla stížnost podána, je v případě regionu Piemont pouze prováděcím pravidlem ministerské vyhlášky 173/2001 (dále jen „MV 173/2001“) a zejména jednoho z jejích podprogramů nazvaného „podpory na splacení nákladů z minulosti“.

| (12) | Podpora udělená na základě výše uvedeného podprogramu je určena především na úhradu dluhů, které subjekty odborného vzdělávání mají a které se týkají předešlých finančních a mzdových nákladů; podpora se poskytuje formou nevratných dotací. Podpora může být poskytnuta subjektům odborného vzdělávání různých forem, ziskovým i neziskovým, a to včetně velkých podniků. |
| --- | --- |

(12)

Podpora udělená na základě výše uvedeného podprogramu je určena především na úhradu dluhů, které subjekty odborného vzdělávání mají a které se týkají předešlých finančních a mzdových nákladů; podpora se poskytuje formou nevratných dotací. Podpora může být poskytnuta subjektům odborného vzdělávání různých forem, ziskovým i neziskovým, a to včetně velkých podniků.

| (13) | V MV 173/2001 jsou stanoveny rovněž jiné podprogramy, jak je dále uvedeno:






  a) | „pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“ |
| --- | --- | --- |

(13)

V MV 173/2001 jsou stanoveny rovněž jiné podprogramy, jak je dále uvedeno:

a)

„pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“

| b) | „přizpůsobení provozních budov a zařízení závazným právním předpisům v oblasti bezpečnosti a za účelem usnadnění přístupu zdravotně postiženým“ |
| --- | --- |

b)

„přizpůsobení provozních budov a zařízení závazným právním předpisům v oblasti bezpečnosti a za účelem usnadnění přístupu zdravotně postiženým“

| c) | „přizpůsobení informačních systémů“ |
| --- | --- |

c)

„přizpůsobení informačních systémů“

| d) | „vzdělávání školitelů s cílem vyhovět podmínkám pro akreditaci“ |
| --- | --- |

d)

„vzdělávání školitelů s cílem vyhovět podmínkám pro akreditaci“

| (14) | Italské orgány dopisem A/38204 ze dne 8. listopadu 2002 potvrdily, že podpora byla poskytnuta prostřednictvím národního fondu v celkové hodnotě 180 miliard italských lir (zhruba 93 milionů EUR), jež byly na základě MV 173/2001 rozděleny mezi různé italské regiony. Zmíněná vyhláška je prováděcím pravidlem zákona 388 ze dne 23. prosince 2000, kterým se stanoví „Ustanovení pro sestavení ročního a víceletého rozpočtu státu (finanční zákon 2001)“ (dále jen „zákon 388/2000“), jenž v čl. 118 odst. 9 stanoví restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání za účelem jejich akreditace. |
| --- | --- |

(14)

Italské orgány dopisem A/38204 ze dne 8. listopadu 2002 potvrdily, že podpora byla poskytnuta prostřednictvím národního fondu v celkové hodnotě 180 miliard italských lir (zhruba 93 milionů EUR), jež byly na základě MV 173/2001 rozděleny mezi různé italské regiony. Zmíněná vyhláška je prováděcím pravidlem zákona 388 ze dne 23. prosince 2000, kterým se stanoví „Ustanovení pro sestavení ročního a víceletého rozpočtu státu (finanční zákon 2001)“ (dále jen „zákon 388/2000“), jenž v čl. 118 odst. 9 stanoví restrukturalizaci subjektů odborného vzdělávání za účelem jejich akreditace.

| (15) | V témž dopise, uvedeném v bodě 14, italské orgány potvrdily, že opatření nepovažují za státní podporu, neboť podle jejich mínění bylo určeno na podporu neobchodních činností v obecném zájmu. |
| --- | --- |

(15)

V témž dopise, uvedeném v bodě 14, italské orgány potvrdily, že opatření nepovažují za státní podporu, neboť podle jejich mínění bylo určeno na podporu neobchodních činností v obecném zájmu.

| (16) | Itálie kromě toho tvrdila, že systém akreditace, který má být přijat, byl, alespoň fakticky, spjat s restrukturalizací subjektů odborného vzdělávání dohodou mezi státem a regiony z května 2000 a na základě ustanovení článku 17 zákona č. 196 ze dne 24. června 1997, kterým se stanoví „Pravidla v oblasti podpory zaměstnanosti“ (dále jen „zákon 196/97“). Toto pojetí bylo potvrzeno čl. 118 odst. 9 zákona 388/2000, který je prováděn prostřednictvím MV 173/2001. |
| --- | --- |

(16)

Itálie kromě toho tvrdila, že systém akreditace, který má být přijat, byl, alespoň fakticky, spjat s restrukturalizací subjektů odborného vzdělávání dohodou mezi státem a regiony z května 2000 a na základě ustanovení článku 17 zákona č. 196 ze dne 24. června 1997, kterým se stanoví „Pravidla v oblasti podpory zaměstnanosti“ (dále jen „zákon 196/97“). Toto pojetí bylo potvrzeno čl. 118 odst. 9 zákona 388/2000, který je prováděn prostřednictvím MV 173/2001.

| (17) | Podle Itálie měly dotace subjektům odborného vzdělávání odstranit organizační nedostatky na straně příjemců, které by případně mohly ohrozit úspěch při akreditaci. Totiž pouze akreditovaným subjektům odborného vzdělávání bylo v zásadě povoleno věnovat se vzdělávací činnosti financované z veřejných zdrojů od července 2003. |
| --- | --- |

(17)

Podle Itálie měly dotace subjektům odborného vzdělávání odstranit organizační nedostatky na straně příjemců, které by případně mohly ohrozit úspěch při akreditaci. Totiž pouze akreditovaným subjektům odborného vzdělávání bylo v zásadě povoleno věnovat se vzdělávací činnosti financované z veřejných zdrojů od července 2003.

| (18) | Na druhé straně subjekty odborného vzdělávání již mohly poskytovat určitý druh „soukromého“ vzdělávání – totiž obchodní vzdělávací služby na konkurenčním základě – od roku 1997 podle vývoje příslušných vnitrostátních předpisů (zejména tzv. „balíku Treu“; zákona č. 144 ze dne 17. května 1999, kterým se stanoví „opatření v oblasti investic, zmocnění vlády k reorganizaci pobídek k zaměstnanosti a předpisů pro INAIL a ustanovení pro reorganizaci pojišťovacích subjektů“ a dohoda mezi státem a regiony z března 2000) a v mnoha případech jej skutečně provedly. |
| --- | --- |

(18)

Na druhé straně subjekty odborného vzdělávání již mohly poskytovat určitý druh „soukromého“ vzdělávání – totiž obchodní vzdělávací služby na konkurenčním základě – od roku 1997 podle vývoje příslušných vnitrostátních předpisů (zejména tzv. „balíku Treu“; zákona č. 144 ze dne 17. května 1999, kterým se stanoví „opatření v oblasti investic, zmocnění vlády k reorganizaci pobídek k zaměstnanosti a předpisů pro INAIL a ustanovení pro reorganizaci pojišťovacích subjektů“ a dohoda mezi státem a regiony z března 2000) a v mnoha případech jej skutečně provedly.

| (19) | Podle Itálie však posuzované opatření nepřineslo výhodu oproti konkurentům, jelikož má zachovat zkušenosti a know-how „zavedených“ subjektů (například jednou z požadovaných podmínek pro získání podpory jsou ujednání, jež musí být uzavřeny s veřejnými finančními subjekty na nejméně 3 až 5 let) a v dané fázi bylo nezbytné, aby tyto subjekty splnily podmínky akreditace a aby se mohly i nadále věnovat vzdělávací činnosti na liberalizovaném trhu. Navíc by tyto subjekty, které vyvíjejí činnost většinou na místní úrovni (subregionální), nebyly schopny narušit obchodní výměnu. |
| --- | --- |

(19)

Podle Itálie však posuzované opatření nepřineslo výhodu oproti konkurentům, jelikož má zachovat zkušenosti a know-how „zavedených“ subjektů (například jednou z požadovaných podmínek pro získání podpory jsou ujednání, jež musí být uzavřeny s veřejnými finančními subjekty na nejméně 3 až 5 let) a v dané fázi bylo nezbytné, aby tyto subjekty splnily podmínky akreditace a aby se mohly i nadále věnovat vzdělávací činnosti na liberalizovaném trhu. Navíc by tyto subjekty, které vyvíjejí činnost většinou na místní úrovni (subregionální), nebyly schopny narušit obchodní výměnu.

| (20) | Pokud jde o provádění posuzovaného opatření na území státu, podle informací, které Itálie zaslala, regiony Furlandsko-Julské Benátsko, Sicílie a Kampánie režim nezačaly uskutečňovat. Sardínie a autonomní provincie Trento opatření provedly na základě nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (3) (dále jen „nařízení de minimis“). Regiony Toskánsko a Umbrie po zahájení řízení k tomuto případu přijaly stejné řešení. Pouze autonomní provincii Bolzano nebyly přiděleny žádné dotace ve smyslu MV 173/2001, a tudíž tato provincie opatření neprovedla Jiné regiony ve skutečnosti provedly pouze částečně dotyčné podprogramy. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o provádění posuzovaného opatření na území státu, podle informací, které Itálie zaslala, regiony Furlandsko-Julské Benátsko, Sicílie a Kampánie režim nezačaly uskutečňovat. Sardínie a autonomní provincie Trento opatření provedly na základě nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (3) (dále jen „nařízení de minimis“). Regiony Toskánsko a Umbrie po zahájení řízení k tomuto případu přijaly stejné řešení. Pouze autonomní provincii Bolzano nebyly přiděleny žádné dotace ve smyslu MV 173/2001, a tudíž tato provincie opatření neprovedla Jiné regiony ve skutečnosti provedly pouze částečně dotyčné podprogramy.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (21) | Komise především podotkla, že pouze subjekty odborného vzdělávání jsou příjemci podpory, která je poskytována z fondu, který byl výslovně vytvořen na základě vnitrostátních předpisů. Navíc byly vybrány na základě specifických kritérií, které stanovily regiony, a Komise tudíž opatření považovala za selektivní a vyžadující využití veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(21)

Komise především podotkla, že pouze subjekty odborného vzdělávání jsou příjemci podpory, která je poskytována z fondu, který byl výslovně vytvořen na základě vnitrostátních předpisů. Navíc byly vybrány na základě specifických kritérií, které stanovily regiony, a Komise tudíž opatření považovala za selektivní a vyžadující využití veřejných zdrojů.

| (22) | Komise poté vyjádřila silnou pochybnost o tom, zda může být celkově odborné vzdělávání považováno za neobchodní činnost v obecném zájmu, jak od počátku italské orgány tvrdily. V tomto ohledu Komise vyjádřila mínění, že tyto podpory mohou zlepšit finanční situaci příjemců podpory, jelikož snižují náklady, které by příjemci museli za normální situace nést sami. |
| --- | --- |

(22)

Komise poté vyjádřila silnou pochybnost o tom, zda může být celkově odborné vzdělávání považováno za neobchodní činnost v obecném zájmu, jak od počátku italské orgány tvrdily. V tomto ohledu Komise vyjádřila mínění, že tyto podpory mohou zlepšit finanční situaci příjemců podpory, jelikož snižují náklady, které by příjemci museli za normální situace nést sami.

| (23) | Konečně, přestože vzdělávání je předmětem obchodních výměn v rámci Společenství pravděpodobně pouze v omezené míře, nebylo možné vyloučit, že některé subjekty odborného vzdělávání vyvíjejí činnost na úrovni Společenství. Tyto subjekty by mohly mít zájem o přístup na italský trh. |
| --- | --- |

(23)

Konečně, přestože vzdělávání je předmětem obchodních výměn v rámci Společenství pravděpodobně pouze v omezené míře, nebylo možné vyloučit, že některé subjekty odborného vzdělávání vyvíjejí činnost na úrovni Společenství. Tyto subjekty by mohly mít zájem o přístup na italský trh.

| (24) | Komise se proto domnívala, že dané opatření může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(24)

Komise se proto domnívala, že dané opatření může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (25) | Jesliže by bylo posuzované opatření považováno za státní podporu, muselo by být hodnoceno na základě ustanovení Smlouvy a dalších příslušných právních předpisů Společenství. |
| --- | --- |

(25)

Jesliže by bylo posuzované opatření považováno za státní podporu, muselo by být hodnoceno na základě ustanovení Smlouvy a dalších příslušných právních předpisů Společenství.

| (26) | V tomto ohledu Komise vyjádřila názor, že pouze část podpory na „přizpůsobení provozních budov a zařízení“ by měla mít výjimku, a to v té míře, kdy se vztahuje na dodatečné náklady spojené se zaměstnáváním tělesně postižených pracovníků. Obdobně by „vzdělávání školitelů“ mohlo mít výjimku, pokud budou splněna kritéria stanovená nařízením Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (4). |
| --- | --- |

(26)

V tomto ohledu Komise vyjádřila názor, že pouze část podpory na „přizpůsobení provozních budov a zařízení“ by měla mít výjimku, a to v té míře, kdy se vztahuje na dodatečné náklady spojené se zaměstnáváním tělesně postižených pracovníků. Obdobně by „vzdělávání školitelů“ mohlo mít výjimku, pokud budou splněna kritéria stanovená nařízením Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (4).

| (27) | Naopak všechny ostatní podprogramy, které spis obsahuje, měly být podle Komise posuzovány jako podpory na provoz a podle žádného ustanovení Smlouvy jim tudíž neměly být uděleny výjimky. |
| --- | --- |

(27)

Naopak všechny ostatní podprogramy, které spis obsahuje, měly být podle Komise posuzovány jako podpory na provoz a podle žádného ustanovení Smlouvy jim tudíž neměly být uděleny výjimky.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (28) | Připomínky třetích stran Komise obdržela pouze od jednoho italského subjektu odborného vzdělávání, který zjevně vyvíjí činnost přinejmenším na vnitrostátní úrovni a který je rovněž příjemcem posuzovaného opatření. |
| --- | --- |

(28)

Připomínky třetích stran Komise obdržela pouze od jednoho italského subjektu odborného vzdělávání, který zjevně vyvíjí činnost přinejmenším na vnitrostátní úrovni a který je rovněž příjemcem posuzovaného opatření.

| (29) | Zatímco uvedený subjekt se domnívá, že italské předpisy pro přístup na trh v oblasti vzdělávání jsou pro vnitrostátní subjekty i pro subjekty na úrovni Společenství totožné, podotýká rovněž, že podle kritérií stanovených regiony musí provozní oddělení subjektů odborného vzdělávání, chtějí-li zajišťovat vzdělávání financované z veřejných zdrojů, dosáhnout ve své předchozí činnosti určité úrovně efektivity a musí mít úzké vztahy se společenskými a podnikatelskými kruhy. Z tohoto důvodu žádný zahraniční subjekt odborného vzdělávání doposud nedokázal splnit stanovené podmínky. |
| --- | --- |

(29)

Zatímco uvedený subjekt se domnívá, že italské předpisy pro přístup na trh v oblasti vzdělávání jsou pro vnitrostátní subjekty i pro subjekty na úrovni Společenství totožné, podotýká rovněž, že podle kritérií stanovených regiony musí provozní oddělení subjektů odborného vzdělávání, chtějí-li zajišťovat vzdělávání financované z veřejných zdrojů, dosáhnout ve své předchozí činnosti určité úrovně efektivity a musí mít úzké vztahy se společenskými a podnikatelskými kruhy. Z tohoto důvodu žádný zahraniční subjekt odborného vzdělávání doposud nedokázal splnit stanovené podmínky.

V.   PŘIPOMÍNKY ITÁLIE

| (30) | Podle Itálie dané opatření neovlivní obchodní výměnu v rámci Společenství, jelikož systém akreditace, který je založen na objektivních kritériích stanovených regionálními prováděcími pravidly, neklade žádnou překážku či omezení právu vzdělávacích agentur z jiných regionů nebo členských států na usazení. |
| --- | --- |

(30)

Podle Itálie dané opatření neovlivní obchodní výměnu v rámci Společenství, jelikož systém akreditace, který je založen na objektivních kritériích stanovených regionálními prováděcími pravidly, neklade žádnou překážku či omezení právu vzdělávacích agentur z jiných regionů nebo členských států na usazení.

| (31) | Podle italských orgánů by navíc nově příchozí subjekty nebyly poškozeny podporou, která by byla poskytnuta italským subjektům odborného vzdělávání, u nichž se předpokládá, že již obtížně zvládají vlastní území, jak potvrzují v minulosti utrpěné ztráty, jež mělo posuzované opatření kompenzovat. Podle Itálie zejména podpora ve formě kompenzace za předešlé ztráty, způsobené výkonem odborného vzdělávání, jímž byly subjekty odborného vzdělávání pověřeny a jež bylo uskutečňováno v rámci systému veřejného odborného vzdělávání, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(31)

Podle italských orgánů by navíc nově příchozí subjekty nebyly poškozeny podporou, která by byla poskytnuta italským subjektům odborného vzdělávání, u nichž se předpokládá, že již obtížně zvládají vlastní území, jak potvrzují v minulosti utrpěné ztráty, jež mělo posuzované opatření kompenzovat. Podle Itálie zejména podpora ve formě kompenzace za předešlé ztráty, způsobené výkonem odborného vzdělávání, jímž byly subjekty odborného vzdělávání pověřeny a jež bylo uskutečňováno v rámci systému veřejného odborného vzdělávání, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (32) | Kromě toho podle mínění Itálie zahraniční subjekty nemají žádný zájem vstoupit na italský trh v oblasti „veřejného“ vzdělávání kvůli jeho neziskovosti, což rovněž dosvědčuje nezbytnost posuzovaných podpor. |
| --- | --- |

(32)

Kromě toho podle mínění Itálie zahraniční subjekty nemají žádný zájem vstoupit na italský trh v oblasti „veřejného“ vzdělávání kvůli jeho neziskovosti, což rovněž dosvědčuje nezbytnost posuzovaných podpor.

| (33) | Neziskové odborné vzdělávání, financované z veřejných zdrojů, které příjemci neplatí přímo a které je poskytováno v rámci systému veřejného odborného vzdělávání, by podle italských orgánů nemělo být považováno za obchodní činnost, a to zejména ve světle judikatury „Humbel“ (5) a „Wirth“ (6). |
| --- | --- |

(33)

Neziskové odborné vzdělávání, financované z veřejných zdrojů, které příjemci neplatí přímo a které je poskytováno v rámci systému veřejného odborného vzdělávání, by podle italských orgánů nemělo být považováno za obchodní činnost, a to zejména ve světle judikatury „Humbel“ (5) a „Wirth“ (6).

| (34) | Region Piemont připouští, že opatření je selektivní a vyžaduje využití veřejných zdrojů, popírá však, že přináší jakoukoli výhodu nebo že má vliv na obchodní výměnu v rámci Společenství. S ohledem na první aspekt je toho názoru, že udělená podpora je pouze kompenzací za služby poskytnuté subjekty odborného vzdělávání, pokud se jednalo o vzdělávání poskytované v rámci veřejného odborného vzdělávání. Pokud jde o druhý aspekt, podle jeho mínění mezi členskými státy neexistuje obchodní výměna služeb v oblasti vzdělávání, jelikož největší překážky představuje odlišný jazyk a chybějící spjatost s územím. Podle jeho názoru naopak může účinně existovat trh v rámci Společenství v oblasti „soukromého“ vzdělávání (tzn. obchodní služby v oblasti vzdělávání na základě hospodářské soutěže). |
| --- | --- |

(34)

Region Piemont připouští, že opatření je selektivní a vyžaduje využití veřejných zdrojů, popírá však, že přináší jakoukoli výhodu nebo že má vliv na obchodní výměnu v rámci Společenství. S ohledem na první aspekt je toho názoru, že udělená podpora je pouze kompenzací za služby poskytnuté subjekty odborného vzdělávání, pokud se jednalo o vzdělávání poskytované v rámci veřejného odborného vzdělávání. Pokud jde o druhý aspekt, podle jeho mínění mezi členskými státy neexistuje obchodní výměna služeb v oblasti vzdělávání, jelikož největší překážky představuje odlišný jazyk a chybějící spjatost s územím. Podle jeho názoru naopak může účinně existovat trh v rámci Společenství v oblasti „soukromého“ vzdělávání (tzn. obchodní služby v oblasti vzdělávání na základě hospodářské soutěže).

| (35) | V každém případě by tato opatření nepřivodila nově příchozím žádnou újmu, jelikož by nemuseli nést náklady, jež příjemci v minulosti museli hradit. I kdyby tato výhoda byla prokázána, podle regionu Piemont by se jednalo pouze o narušení čistě místního trhu tak, že by se podle jeho názoru nepoužil čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(35)

V každém případě by tato opatření nepřivodila nově příchozím žádnou újmu, jelikož by nemuseli nést náklady, jež příjemci v minulosti museli hradit. I kdyby tato výhoda byla prokázána, podle regionu Piemont by se jednalo pouze o narušení čistě místního trhu tak, že by se podle jeho názoru nepoužil čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

VI.   POSOUZENÍ PODPORY

| (36) | Analýza Komise se týká režimu podpory tvořeného danými obecnými opatřeními a nikoli jednotlivých podpor poskytovaných určitým subjektům. Již od zahájení řízení italské orgány jasně věděly o pochybnostech, které Komise k režimu má. Kdyby se bývaly domnívaly, že by tyto specifické případy měly být posuzovány jednotlivě, bývaly by měly informovat Komisi o jejich specifické povaze a poskytnout všechny nezbytné informace, aby mohlo dojít k jednotlivému posouzení. |
| --- | --- |

(36)

Analýza Komise se týká režimu podpory tvořeného danými obecnými opatřeními a nikoli jednotlivých podpor poskytovaných určitým subjektům. Již od zahájení řízení italské orgány jasně věděly o pochybnostech, které Komise k režimu má. Kdyby se bývaly domnívaly, že by tyto specifické případy měly být posuzovány jednotlivě, bývaly by měly informovat Komisi o jejich specifické povaze a poskytnout všechny nezbytné informace, aby mohlo dojít k jednotlivému posouzení.

VI.1.   Poskytnutí podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy

| (37) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nejsou se společným trhem slučitelné podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které tím, že zvýhodňují určité podniky nebo odvětví výroby, narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(37)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nejsou se společným trhem slučitelné podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které tím, že zvýhodňují určité podniky nebo odvětví výroby, narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž.

| (38) | Posuzovaná podpora spočívá v poskytnutí veřejných zdrojů z fondu o hodnotě 180 miliard italských lir (zhruba 93 milionů EUR), který byl výslovně vytvořen na základě vnitrostátních předpisů a rozdělen mezi téměř všechny italské regiony, jak vyplývá z přílohy k MV 173/2001. Je tedy splněna podmínka využití veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(38)

Posuzovaná podpora spočívá v poskytnutí veřejných zdrojů z fondu o hodnotě 180 miliard italských lir (zhruba 93 milionů EUR), který byl výslovně vytvořen na základě vnitrostátních předpisů a rozdělen mezi téměř všechny italské regiony, jak vyplývá z přílohy k MV 173/2001. Je tedy splněna podmínka využití veřejných zdrojů.

| (39) | Příjemci z tohoto režimu podpory jsou pouze subjekty odborného vzdělávání. Kromě toho jsou příjemci vybíráni na základě regionu, podle dostupné finanční dotace a podle případných doplňkových kritérií ve vztahu ke každému italskému regionu; výběr opatření je tedy dvojí. |
| --- | --- |

(39)

Příjemci z tohoto režimu podpory jsou pouze subjekty odborného vzdělávání. Kromě toho jsou příjemci vybíráni na základě regionu, podle dostupné finanční dotace a podle případných doplňkových kritérií ve vztahu ke každému italskému regionu; výběr opatření je tedy dvojí.

| (40) | Existenci výběru a veřejných zdrojů kromě jiného potvrdily italské orgány ve svých připomínkách. |
| --- | --- |

(40)

Existenci výběru a veřejných zdrojů kromě jiného potvrdily italské orgány ve svých připomínkách.

VI.1.1.   Hospodářská činnost

| (41) | Především je třeba zdůraznit, že v obecné rovině pojetí podniku v kontextu předpisů v oblasti hospodářské soutěže zahrnuje podle judikatury Soudního dvora (7) jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to bez ohledu na jeho právní postavení (např. neziskový subjekt), na míru nebo způsob jeho financování, a že jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží či služeb na určitém trhu je hospodářská činnost. |
| --- | --- |

(41)

Především je třeba zdůraznit, že v obecné rovině pojetí podniku v kontextu předpisů v oblasti hospodářské soutěže zahrnuje podle judikatury Soudního dvora (7) jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to bez ohledu na jeho právní postavení (např. neziskový subjekt), na míru nebo způsob jeho financování, a že jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží či služeb na určitém trhu je hospodářská činnost.

| (42) | Tento postoj byl rovněž vyjádřen ve sděleních Komise z roku 1996 (8) a z roku 2000 (9) o službách v obecném zájmu v Evropě, jakož i ve zprávě Komise o zasedání Evropské rady v Laekenu (10). |
| --- | --- |

(42)

Tento postoj byl rovněž vyjádřen ve sděleních Komise z roku 1996 (8) a z roku 2000 (9) o službách v obecném zájmu v Evropě, jakož i ve zprávě Komise o zasedání Evropské rady v Laekenu (10).

| (43) | Pokud jde zejména o rozlišení mezi službami hospodářské povahy a službami nehospodářské povahy, Komise nedávno zdůraznila (viz zejména bod 44 Zelené knihy o službách obecné povahy (11), který je mimo jiné uveden v Bílé knize na stejné téma (12)), že jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží či služeb na daném trhu je hospodářská činnost. Hospodářské i nehospodářské činnosti mohou tudíž společně existovat ve stejném odvětví a někdy mohou být dokonce poskytovány stejnou organizací. Pravidla vnitřního trhu, hospodářské soutěže a zejména státních podpor se použijí v případě hospodářských činností. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde zejména o rozlišení mezi službami hospodářské povahy a službami nehospodářské povahy, Komise nedávno zdůraznila (viz zejména bod 44 Zelené knihy o službách obecné povahy (11), který je mimo jiné uveden v Bílé knize na stejné téma (12)), že jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží či služeb na daném trhu je hospodářská činnost. Hospodářské i nehospodářské činnosti mohou tudíž společně existovat ve stejném odvětví a někdy mohou být dokonce poskytovány stejnou organizací. Pravidla vnitřního trhu, hospodářské soutěže a zejména státních podpor se použijí v případě hospodářských činností.

| (44) | Pravidla vnitřního trhu a hospodářské soutěže se naopak nepoužijí v případě nehospodářských činností a nemají tudíž žádný vliv na služby v obecném zájmu, pokud tyto služby jsou skutečně nehospodářské činnosti. S odvoláním na odborné vzdělávání na vnitrostátní úrovni se Soudní dvůr Evropských společenství rozsudku Humbel domníval, že stát se zavedením a udržováním tohoto systému nesnaží vykonávat ziskovou činnost, ale zamýšlí plnit svou úlohu vůči obyvatelstvu v sociální, kulturní a výchovné oblasti (13). |
| --- | --- |

(44)

Pravidla vnitřního trhu a hospodářské soutěže se naopak nepoužijí v případě nehospodářských činností a nemají tudíž žádný vliv na služby v obecném zájmu, pokud tyto služby jsou skutečně nehospodářské činnosti. S odvoláním na odborné vzdělávání na vnitrostátní úrovni se Soudní dvůr Evropských společenství rozsudku Humbel domníval, že stát se zavedením a udržováním tohoto systému nesnaží vykonávat ziskovou činnost, ale zamýšlí plnit svou úlohu vůči obyvatelstvu v sociální, kulturní a výchovné oblasti (13).

| (45) | Rozsudek v záležitosti Humbel zejména stanoví, že kursy konané v technickém institutu v rámci systému odborného vzdělávání na vnitrostátní úrovni nemohou být považovány za „služby“ pro účely článku 50 Smlouvy. První odstavec tohoto článku totiž stanoví, že výkony poskytované zpravidla za úplatu mají být podle Smlouvy považovány za služby. |
| --- | --- |

(45)

Rozsudek v záležitosti Humbel zejména stanoví, že kursy konané v technickém institutu v rámci systému odborného vzdělávání na vnitrostátní úrovni nemohou být považovány za „služby“ pro účely článku 50 Smlouvy. První odstavec tohoto článku totiž stanoví, že výkony poskytované zpravidla za úplatu mají být podle Smlouvy považovány za služby.

| (46) | Rozsudek ve věci Wirth (14) potvrzuje závěry Soudního dvora v případě Humbel, podle nichž základní charakteristika úplaty spočívá v tom, že tvoří přiměřený zisk za danou službu a je zpravidla sjednána mezi poskytovatelem a příjemcem služby. V tomtéž rozsudku má Soudní dvůr za to, že v kursech poskytovaných v rámci systému odborného vzdělávání na vnitrostátní úrovni tato charakteristika chyběla. |
| --- | --- |

(46)

Rozsudek ve věci Wirth (14) potvrzuje závěry Soudního dvora v případě Humbel, podle nichž základní charakteristika úplaty spočívá v tom, že tvoří přiměřený zisk za danou službu a je zpravidla sjednána mezi poskytovatelem a příjemcem služby. V tomtéž rozsudku má Soudní dvůr za to, že v kursech poskytovaných v rámci systému odborného vzdělávání na vnitrostátní úrovni tato charakteristika chyběla.

| (47) | Na základě judikatury Soudního dvora v případu Wirth jsou v obecnější rovině zpravidla mnohé činnosti realizované organizacemi vykonávajícími především společenské funkce, které jsou neziskové a jejichž záměrem není provozovat průmyslovou či obchodní činnost, vyňaty z používání pravidel Společenství týkajících se hospodářské soutěže a vnitřního trhu (15). |
| --- | --- |

(47)

Na základě judikatury Soudního dvora v případu Wirth jsou v obecnější rovině zpravidla mnohé činnosti realizované organizacemi vykonávajícími především společenské funkce, které jsou neziskové a jejichž záměrem není provozovat průmyslovou či obchodní činnost, vyňaty z používání pravidel Společenství týkajících se hospodářské soutěže a vnitřního trhu (15).

| (48) | V posuzovaném případě z informací, které Itálie poskytla, vyplynulo, že činnosti provozované zúčastněnými vzdělávacími instituty se překrývaly. Na jedné straně zajišťovaly institucionální služby v oblasti vzdělávání, jež měly společenský záměr a byly určeny jednotlivcům a které byly součástí systému veřejného odborného vzdělávání a byly financovány státem nebo jeho regiony, a to na základě prosté úhrady určitých způsobilých výdajů. Na druhé straně měly možnost vykonávat, a v mnoha případech skutečně vykonávaly, obchodní činnosti v oblasti vzdělávání určené jak podnikům a jejich zaměstnancům, tak jednotlivcům, jež byly hrazeny v tržních cenách. V důsledku toho italské orgány příjemcům uložily povinnost oddělit účetnictví. |
| --- | --- |

(48)

V posuzovaném případě z informací, které Itálie poskytla, vyplynulo, že činnosti provozované zúčastněnými vzdělávacími instituty se překrývaly. Na jedné straně zajišťovaly institucionální služby v oblasti vzdělávání, jež měly společenský záměr a byly určeny jednotlivcům a které byly součástí systému veřejného odborného vzdělávání a byly financovány státem nebo jeho regiony, a to na základě prosté úhrady určitých způsobilých výdajů. Na druhé straně měly možnost vykonávat, a v mnoha případech skutečně vykonávaly, obchodní činnosti v oblasti vzdělávání určené jak podnikům a jejich zaměstnancům, tak jednotlivcům, jež byly hrazeny v tržních cenách. V důsledku toho italské orgány příjemcům uložily povinnost oddělit účetnictví.

| (49) | Lze se tedy domnívat, že první druh služeb nezahrnuje žádnou hospodářskou činnost. Z toho by vyplývalo, že daná činnost nepodléhá pravidlům o hospodářské soutěži a vnitřním trhu a tudíž nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(49)

Lze se tedy domnívat, že první druh služeb nezahrnuje žádnou hospodářskou činnost. Z toho by vyplývalo, že daná činnost nepodléhá pravidlům o hospodářské soutěži a vnitřním trhu a tudíž nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (50) | Komise nicméně podotýká, že, jak vyplývá z nedávné judikatury, pojetí hospodářské činnosti se vyvíjí a že částečně souvisí s politickými rozhodnutími každého členského státu. Členské státy se mohou rozhodnout na podniky převést úkoly, které jsou tradičně považovány za spadající do svrchované pravomoci států. Členské státy mohou rovněž vytvořit podmínky nezbytné k zajištění trhu pro výrobek či službu, pro něž by jinak takový trh neexistoval. Výsledkem takového zásahu je, že se dané činnosti stanou hospodářskými a že spadají do oblasti působnosti pravidel o hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(50)

Komise nicméně podotýká, že, jak vyplývá z nedávné judikatury, pojetí hospodářské činnosti se vyvíjí a že částečně souvisí s politickými rozhodnutími každého členského státu. Členské státy se mohou rozhodnout na podniky převést úkoly, které jsou tradičně považovány za spadající do svrchované pravomoci států. Členské státy mohou rovněž vytvořit podmínky nezbytné k zajištění trhu pro výrobek či službu, pro něž by jinak takový trh neexistoval. Výsledkem takového zásahu je, že se dané činnosti stanou hospodářskými a že spadají do oblasti působnosti pravidel o hospodářské soutěži.

| (51) | Soudní dvůr například podotkl, že přeprava pacientů je činností, kterou různé subjekty na trhu v oblasti přepravy v naléhavých případech nebo přepravy pacientů nabízejí za úplatu. V případě, který byl předložen Soudnímu dvoru, byly tyto služby zajišťovány neziskovými subjekty. Soudní dvůr však připomněl, že vzhledem k dané charakteristice nelze vyloučit klasifikaci těchto organizací jakožto podniku ve smyslu článku 87 Smlouvy v případech, kdy stejné subjekty vykonávají rovněž hospodářskou činnost (16). |
| --- | --- |

(51)

Soudní dvůr například podotkl, že přeprava pacientů je činností, kterou různé subjekty na trhu v oblasti přepravy v naléhavých případech nebo přepravy pacientů nabízejí za úplatu. V případě, který byl předložen Soudnímu dvoru, byly tyto služby zajišťovány neziskovými subjekty. Soudní dvůr však připomněl, že vzhledem k dané charakteristice nelze vyloučit klasifikaci těchto organizací jakožto podniku ve smyslu článku 87 Smlouvy v případech, kdy stejné subjekty vykonávají rovněž hospodářskou činnost (16).

| (52) | Soudní dvůr měl rovněž za to, že v rámci nemocnice výroba látky, která je používána v rámci lékařské služby nemocnice, je činností hospodářského typu. Skutečnost, že služba nebyla hrazena přímo pacientem, ale byla financována veřejnými fondy, nemá na klasifikaci jakožto hospodářské činnosti (17) vliv. |
| --- | --- |

(52)

Soudní dvůr měl rovněž za to, že v rámci nemocnice výroba látky, která je používána v rámci lékařské služby nemocnice, je činností hospodářského typu. Skutečnost, že služba nebyla hrazena přímo pacientem, ale byla financována veřejnými fondy, nemá na klasifikaci jakožto hospodářské činnosti (17) vliv.

| (53) | Tento přístup byl potvrzen jinými dvěma rozsudky Soudního dvora (18). Některé členské státy se domnívaly, že lékařské služby nejsou hospodářskými činnostmi, jelikož pacienti, kteří jsou v nemocnicích ošetřováni, za služby, které jim jsou poskytovány, nutně neplatí. Soud měl za to, že lékařské činnosti jsou hospodářskými činnostmi bez ohledu na skutečnost, že příslušné služby nemusí být hrazeny přímo pacienty, ale orgány veřejné moci nebo zdravotními pojišťovnami. |
| --- | --- |

(53)

Tento přístup byl potvrzen jinými dvěma rozsudky Soudního dvora (18). Některé členské státy se domnívaly, že lékařské služby nejsou hospodářskými činnostmi, jelikož pacienti, kteří jsou v nemocnicích ošetřováni, za služby, které jim jsou poskytovány, nutně neplatí. Soud měl za to, že lékařské činnosti jsou hospodářskými činnostmi bez ohledu na skutečnost, že příslušné služby nemusí být hrazeny přímo pacienty, ale orgány veřejné moci nebo zdravotními pojišťovnami.

| (54) | Kromě toho určitý podíl solidarity nezbytně nevylučuje možnost vykonávat činnost, která může být zisková. Některé subjekty mohou vzít v úvahu tyto aspekty solidarity vzhledem k výhodám, které mohou vstupem do uvedeného odvětví získat. Neziskové subjekty mohou naopak konkurovat ziskovým podnikům a mohou být tudíž podniky ve smyslu čl. 87 Smlouvy. |
| --- | --- |

(54)

Kromě toho určitý podíl solidarity nezbytně nevylučuje možnost vykonávat činnost, která může být zisková. Některé subjekty mohou vzít v úvahu tyto aspekty solidarity vzhledem k výhodám, které mohou vstupem do uvedeného odvětví získat. Neziskové subjekty mohou naopak konkurovat ziskovým podnikům a mohou být tudíž podniky ve smyslu čl. 87 Smlouvy.

| (55) | V důsledku toho Komise nemůže vyloučit, že určité činnosti vykonávané vzdělávacími institucemi, i v případě odborného vzdělávání poskytovaného v rámci veřejného systému odborného vzdělávání, budou muset být posuzovány jako hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(55)

V důsledku toho Komise nemůže vyloučit, že určité činnosti vykonávané vzdělávacími institucemi, i v případě odborného vzdělávání poskytovaného v rámci veřejného systému odborného vzdělávání, budou muset být posuzovány jako hospodářské činnosti.

| (56) | V tomto případě by se použil čl. 86 odst. 2 Smlouvy, který se vztahuje na podniky pověřené provozováním služeb v obecném hospodářském zájmu. Uvedený článek stanoví, že tyto podniky podléhají pravidlům obsaženým v této Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Článek kromě jiného upřesňuje, že rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(56)

V tomto případě by se použil čl. 86 odst. 2 Smlouvy, který se vztahuje na podniky pověřené provozováním služeb v obecném hospodářském zájmu. Uvedený článek stanoví, že tyto podniky podléhají pravidlům obsaženým v této Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Článek kromě jiného upřesňuje, že rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.

| (57) | V důsledku toho lze ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy udělit výjimku, neboť subjekty odborného vzdělávání byly v rámci příslušných vnitrostátních a regionálních předpisů pověřeny veřejnou službou prostřednictvím závazných aktů, totiž ujednání sjednaných mezi italskými regiony a vzdělávacími subjektymi, a jelikož nehrozilo nebezpečí nadměrných náhrad, protože podpora nemohla přesáhnout výši způsobilých nákladů, jak vyplývá z odděleného účetnictví. |
| --- | --- |

(57)

V důsledku toho lze ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy udělit výjimku, neboť subjekty odborného vzdělávání byly v rámci příslušných vnitrostátních a regionálních předpisů pověřeny veřejnou službou prostřednictvím závazných aktů, totiž ujednání sjednaných mezi italskými regiony a vzdělávacími subjektymi, a jelikož nehrozilo nebezpečí nadměrných náhrad, protože podpora nemohla přesáhnout výši způsobilých nákladů, jak vyplývá z odděleného účetnictví.

| (58) | Komise naopak dospívá k závěru, že hospodářská činnost je dostatečně prokázána u druhého typu činnosti, který je uveden v bodě 48, a to na základě údajů, které dodaly samy italské orgány. |
| --- | --- |

(58)

Komise naopak dospívá k závěru, že hospodářská činnost je dostatečně prokázána u druhého typu činnosti, který je uveden v bodě 48, a to na základě údajů, které dodaly samy italské orgány.

VI.1.2.   Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchodní výměnu

| (59) | Aby podpora spadala do oblasti působnosti čl. 87 Smlouvy, musí narušovat hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozit, pokud je ovlivněna obchodní výměna mezi členskými státy. Tyto dvě podmínky jsou v případě státních podpor často spojené. |
| --- | --- |

(59)

Aby podpora spadala do oblasti působnosti čl. 87 Smlouvy, musí narušovat hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozit, pokud je ovlivněna obchodní výměna mezi členskými státy. Tyto dvě podmínky jsou v případě státních podpor často spojené.

| (60) | Pokud jde zejména o obchodní výměnu v rámci Společenství, Soud prvního stupně (19) připomněl, že když finanční podpora upevňuje postavení určitého podniku ve vztahu k jiným konkurenčním podnikům na trhu Společenství, tento trh ovlivňuje. Tento případ nastane, když podnik, který je příjemcem podpory, se aktivně podílí na obchodu mezi členskými státy nebo je smluvní stranou smluv sjednaných na základě postupu při nabídkovém řízení ve více členských státech. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde zejména o obchodní výměnu v rámci Společenství, Soud prvního stupně (19) připomněl, že když finanční podpora upevňuje postavení určitého podniku ve vztahu k jiným konkurenčním podnikům na trhu Společenství, tento trh ovlivňuje. Tento případ nastane, když podnik, který je příjemcem podpory, se aktivně podílí na obchodu mezi členskými státy nebo je smluvní stranou smluv sjednaných na základě postupu při nabídkovém řízení ve více členských státech.

| (61) | Kromě toho podpora může být takové povahy, že ovlivňuje obchodní výměnu mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž, i když podnik, který je příjemcem podpory a který je konkurentem podniků ostatních členských států, není přeshraničních činností přímo účasten. Pokud totiž některý členský stát poskytne podporu určitému podniku, domácí nabídka může zůstat stejná nebo být navýšena s tím důsledkem, že podniky se sídlem v jiných členských státech budou mít menší příležitost nabízet své služby na trhu tohoto členského státu. |
| --- | --- |

(61)

Kromě toho podpora může být takové povahy, že ovlivňuje obchodní výměnu mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž, i když podnik, který je příjemcem podpory a který je konkurentem podniků ostatních členských států, není přeshraničních činností přímo účasten. Pokud totiž některý členský stát poskytne podporu určitému podniku, domácí nabídka může zůstat stejná nebo být navýšena s tím důsledkem, že podniky se sídlem v jiných členských státech budou mít menší příležitost nabízet své služby na trhu tohoto členského státu.

| (62) | Proto ani přímá účast příjemců podpory (20) na vývozních činnostech, ani existence skutečné obchodní výměny mezi členskými státy ve stejném segmentu trhu nejsou pro prokázání vlivu na obchodní výměnu nezbytné. Navíc ani omezená částka podpory, ani poměrně malá velikost subjektu, který je příjemcem podpory, nedovolují, aby byly předem vyvozovány závěry, že obchodní výměna není ovlivněna. |
| --- | --- |

(62)

Proto ani přímá účast příjemců podpory (20) na vývozních činnostech, ani existence skutečné obchodní výměny mezi členskými státy ve stejném segmentu trhu nejsou pro prokázání vlivu na obchodní výměnu nezbytné. Navíc ani omezená částka podpory, ani poměrně malá velikost subjektu, který je příjemcem podpory, nedovolují, aby byly předem vyvozovány závěry, že obchodní výměna není ovlivněna.

| (63) | Komise v tomto ohledu podotýká, že v posuzovaném případě jsou někteří příjemci podpory aktivní alespoň na regionální nebo nadregionální úrovni (a někdy vnitrostátní) a jejich obchodní obrat je značný, z čehož lze usuzovat, že jim umožňuje překonat překážky bránící proniknutí nabídky služeb v oblasti vzdělávání na trh Společenství. Komise kromě jiného podotýká, že tito příjemci podpor jsou již aktivní na nadnárodní úrovni. |
| --- | --- |

(63)

Komise v tomto ohledu podotýká, že v posuzovaném případě jsou někteří příjemci podpory aktivní alespoň na regionální nebo nadregionální úrovni (a někdy vnitrostátní) a jejich obchodní obrat je značný, z čehož lze usuzovat, že jim umožňuje překonat překážky bránící proniknutí nabídky služeb v oblasti vzdělávání na trh Společenství. Komise kromě jiného podotýká, že tito příjemci podpor jsou již aktivní na nadnárodní úrovni.

| (64) | Tak zejména jednotlivý příjemce podpory již působí v některých členských státech, jako v Belgii (se čtyřmi sídly), Francii (sedm sídel), Německu (čtyři sídla) a Spojeném království (jedno sídlo), v nečlenských státech jako je Švýcarsko a také v mimoevropských státech (Argentina). Tento příjemce je rovněž partnerem mezinárodní sítě „Exemplo“, která se skládá ze čtrnácti evropských vzdělávacích agentur a která sleduje cíle, jakými jsou např. výměna poznatků, stanovování referenčních ukazatelů („benchmarking“), spolupráce v rámci projektů Společenství, rozvoj specifických segmentů trhu pro elektronický obchod a „on–line“ vzdělávání. |
| --- | --- |

(64)

Tak zejména jednotlivý příjemce podpory již působí v některých členských státech, jako v Belgii (se čtyřmi sídly), Francii (sedm sídel), Německu (čtyři sídla) a Spojeném království (jedno sídlo), v nečlenských státech jako je Švýcarsko a také v mimoevropských státech (Argentina). Tento příjemce je rovněž partnerem mezinárodní sítě „Exemplo“, která se skládá ze čtrnácti evropských vzdělávacích agentur a která sleduje cíle, jakými jsou např. výměna poznatků, stanovování referenčních ukazatelů („benchmarking“), spolupráce v rámci projektů Společenství, rozvoj specifických segmentů trhu pro elektronický obchod a „on–line“ vzdělávání.

| (65) | Na základě uvedených údajů a pokud jde o vliv na obchodní výměnu, Komise dospívá k závěru, že posouzení státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, pokud jde o předmětná opatření, musí být potvrzeno, jelikož tato opatření mohou mít skutečně vliv na obchodní výměnu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(65)

Na základě uvedených údajů a pokud jde o vliv na obchodní výměnu, Komise dospívá k závěru, že posouzení státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, pokud jde o předmětná opatření, musí být potvrzeno, jelikož tato opatření mohou mít skutečně vliv na obchodní výměnu uvnitř Společenství.

VI.2.   Legitimita podpory

| (66) | Komise podotýká, že povinnost předběžného oznámení vyplývající z čl. 88 odst. 3 Smlouvy nebyla v daném případě dodržena. |
| --- | --- |

(66)

Komise podotýká, že povinnost předběžného oznámení vyplývající z čl. 88 odst. 3 Smlouvy nebyla v daném případě dodržena.

| (67) | Vzhledem k tomu, že případ nebyl předběžně oznámen Komisi, aby mohla ověřit jeho slučitelnost s pravidly v oblasti státní podpory, byl výše udělený režim prováděn v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy a je tudíž protiprávní. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k tomu, že případ nebyl předběžně oznámen Komisi, aby mohla ověřit jeho slučitelnost s pravidly v oblasti státní podpory, byl výše udělený režim prováděn v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy a je tudíž protiprávní.

VI.3.   Slučitelnost podpory s článkem 87 Smlouvy

| (68) | Podprogram „podpory na splacení nákladů z minulosti“ by v zásadě mohl spadat do oblasti působnosti nařízení „de minimis“ (21), jelikož režim nepamatuje ani na odvětví, která jsou z nařízení „de minimis“ vyňata, ani na podpory činností spjatým s vývozem či na činnosti, které podléhají přednostnímu využití tuzemských výrobků. Nicméně je třeba zdůraznit, že výše podpory často překračuje mezní hranici 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(68)

Podprogram „podpory na splacení nákladů z minulosti“ by v zásadě mohl spadat do oblasti působnosti nařízení „de minimis“ (21), jelikož režim nepamatuje ani na odvětví, která jsou z nařízení „de minimis“ vyňata, ani na podpory činností spjatým s vývozem či na činnosti, které podléhají přednostnímu využití tuzemských výrobků. Nicméně je třeba zdůraznit, že výše podpory často překračuje mezní hranici 100 000 EUR.

| (69) | Komise tudíž setrvává v názoru, že posuzované opatření není v souladu s nařízením „de minimis“ a nelze je za takové považovat. Italské orgány navíc nikdy daný režim neposuzovaly jako režim „de minimis“. |
| --- | --- |

(69)

Komise tudíž setrvává v názoru, že posuzované opatření není v souladu s nařízením „de minimis“ a nelze je za takové považovat. Italské orgány navíc nikdy daný režim neposuzovaly jako režim „de minimis“.

| (70) | Jelikož se v tomto podopatření neberou v úvahu žádné způsobilé náklady stanovené v čl. 4 odst. 7 písm. a) až f) nařízení o podporách na vzdělávání (22) nemůže mu být ve smyslu výše uvedeného nařízení udělena výjimka. Navíc ani italské orgány jej nikdy neposuzovaly jako podporu na vzdělávání. |
| --- | --- |

(70)

Jelikož se v tomto podopatření neberou v úvahu žádné způsobilé náklady stanovené v čl. 4 odst. 7 písm. a) až f) nařízení o podporách na vzdělávání (22) nemůže mu být ve smyslu výše uvedeného nařízení udělena výjimka. Navíc ani italské orgány jej nikdy neposuzovaly jako podporu na vzdělávání.

| (71) | Je–li podpora posuzována na základě nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (23), Komise podotýká, že v rámci daného podprogramu není stanovena žádná podpora na investice, a to jak do hmotného, tak nehmotného majetku. Jeho cílem je naopak pouze snížit běžné výdaje, a to prostřednictvím podpor na splacení nákladů z minulosti, které lze posuzovat jako náklady na provoz a k nimž Komise obvykle nezaujímá příznivý postoj. |
| --- | --- |

(71)

Je–li podpora posuzována na základě nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (23), Komise podotýká, že v rámci daného podprogramu není stanovena žádná podpora na investice, a to jak do hmotného, tak nehmotného majetku. Jeho cílem je naopak pouze snížit běžné výdaje, a to prostřednictvím podpor na splacení nákladů z minulosti, které lze posuzovat jako náklady na provoz a k nimž Komise obvykle nezaujímá příznivý postoj.

| (72) | Poskytnutí podpory na provoz, která nebude spojena s žádným dodatečným nákladem způsobeným realizací veřejné služby, může být příčinou ke snížení režijních nákladů, které podniky musí zpravidla nést samy. |
| --- | --- |

(72)

Poskytnutí podpory na provoz, která nebude spojena s žádným dodatečným nákladem způsobeným realizací veřejné služby, může být příčinou ke snížení režijních nákladů, které podniky musí zpravidla nést samy.

| (73) | Skutečností je, že podpory na provoz mohou být výjimečně poskytovány pouze v oblastech, na které se vztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) za předpokladu, že jsou dodrženy náležitosti stanovené v bodě 4.15 pokynů pro regionální podporu (24). V daném případě je třeba zdůraznit, že příslušné vnitrostátní pravidlo se bez rozdílu použije na celém území členského státu bez jakéhokoli odlišování majícího za cíl odstranit regionální znevýhodnění. |
| --- | --- |

(73)

Skutečností je, že podpory na provoz mohou být výjimečně poskytovány pouze v oblastech, na které se vztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) za předpokladu, že jsou dodrženy náležitosti stanovené v bodě 4.15 pokynů pro regionální podporu (24). V daném případě je třeba zdůraznit, že příslušné vnitrostátní pravidlo se bez rozdílu použije na celém území členského státu bez jakéhokoli odlišování majícího za cíl odstranit regionální znevýhodnění.

| (74) | Komise má za to, že posuzovaný režim nesplňuje žádnou z výše uvedených podmínek. Kromě toho ani nařízení o podporách malým a středním podnikům, ani pokyny pro regionální podporu nebyly v souvislosti s případnou slučitelností režimu italskými orgány uplatněny. |
| --- | --- |

(74)

Komise má za to, že posuzovaný režim nesplňuje žádnou z výše uvedených podmínek. Kromě toho ani nařízení o podporách malým a středním podnikům, ani pokyny pro regionální podporu nebyly v souvislosti s případnou slučitelností režimu italskými orgány uplatněny.

| (75) | Navíc se nezdá, že daná podpora má nějaký další horizontální cíl Společenství na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jako výzkum a vývoj, zaměstnanost, životní prostředí nebo záchranu a restrukturalizaci podniků majících potíže, ve smyslu příslušných pokynů, rámců a nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Navíc se nezdá, že daná podpora má nějaký další horizontální cíl Společenství na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jako výzkum a vývoj, zaměstnanost, životní prostředí nebo záchranu a restrukturalizaci podniků majících potíže, ve smyslu příslušných pokynů, rámců a nařízení.

| (76) | Výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 2 písm. a) až c) (25) Smlouvy zjevně nelze použít pro tento případ. Stejný závěr lze vyvodit v souvislosti s výjimkami podle čl. 87 odst. 3 písm. b) až d) (26). |
| --- | --- |

(76)

Výjimku stanovenou v čl. 87 odst. 2 písm. a) až c) (25) Smlouvy zjevně nelze použít pro tento případ. Stejný závěr lze vyvodit v souvislosti s výjimkami podle čl. 87 odst. 3 písm. b) až d) (26).

| (77) | V případě podprogramů „pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“ a „přizpůsobení informačních systémů“ lze uplatnit stejnou úvahu jako v případě podprogramu „podpory na splacení nákladů z minulosti“. |
| --- | --- |

(77)

V případě podprogramů „pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“ a „přizpůsobení informačních systémů“ lze uplatnit stejnou úvahu jako v případě podprogramu „podpory na splacení nákladů z minulosti“.

| (78) | Komise má totiž za to, že většina těchto podpor musí být považována za podpory na provoz; z toho důvodu se domnívá, že se na ně nevztahují výjimky. |
| --- | --- |

(78)

Komise má totiž za to, že většina těchto podpor musí být považována za podpory na provoz; z toho důvodu se domnívá, že se na ně nevztahují výjimky.

| (79) | (15) Má zejména za to, že cílem podpor je vybízet zaměstnance k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání, čímž je pravděpodobně poskytována neoprávněná konkurenční výhoda, neboť subjekty odborného vzdělávání, kterým je podpora poskytována, mohou oproti svým konkurentům uměle snížit náklady na zaměstnance, nemohou využívat žádné výjimky, a to jak na základě nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (27), tak na základě jiných platných právních předpisů. |
| --- | --- |

(79)

(15) Má zejména za to, že cílem podpor je vybízet zaměstnance k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání, čímž je pravděpodobně poskytována neoprávněná konkurenční výhoda, neboť subjekty odborného vzdělávání, kterým je podpora poskytována, mohou oproti svým konkurentům uměle snížit náklady na zaměstnance, nemohou využívat žádné výjimky, a to jak na základě nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (27), tak na základě jiných platných právních předpisů.

| (80) | Obdobně výdajům na přizpůsobení informačních systémů nemůže být udělena žádná výjimka, jelikož nejsou počáteční investicí ve smyslu nařízení o podporách malým a středním podnikům (28) a nepředstavují ani nástroj regionálního rozvoje ve smyslu pokynů pro regionální podporu (29). |
| --- | --- |

(80)

Obdobně výdajům na přizpůsobení informačních systémů nemůže být udělena žádná výjimka, jelikož nejsou počáteční investicí ve smyslu nařízení o podporách malým a středním podnikům (28) a nepředstavují ani nástroj regionálního rozvoje ve smyslu pokynů pro regionální podporu (29).

| (81) | Na podporu na přizpůsobení budov a zařízení závazným bezpečnostním normám se ve smyslu v současnosti platných pravidel o státních podporách nemůže vztahovat žádná výjimka, a to z důvodů uvedených v bodech 68 až 76. |
| --- | --- |

(81)

Na podporu na přizpůsobení budov a zařízení závazným bezpečnostním normám se ve smyslu v současnosti platných pravidel o státních podporách nemůže vztahovat žádná výjimka, a to z důvodů uvedených v bodech 68 až 76.

| (82) | Naopak na část podpory na přizpůsobení budov a zařízení, která se vztahuje na dodatečné náklady vyplývající ze zaměstnávání tělesně postižených pracovníků, může být na základě nařízení o podporách zaměstnanosti (30) využito výjimky. |
| --- | --- |

(82)

Naopak na část podpory na přizpůsobení budov a zařízení, která se vztahuje na dodatečné náklady vyplývající ze zaměstnávání tělesně postižených pracovníků, může být na základě nařízení o podporách zaměstnanosti (30) využito výjimky.

| (83) | Obdobně na podpory na základě podprogramu „vzdělávání školitelů“ může být na základě nařízení o podporách na vzdělávání (31) využito výjimky. |
| --- | --- |

(83)

Obdobně na podpory na základě podprogramu „vzdělávání školitelů“ může být na základě nařízení o podporách na vzdělávání (31) využito výjimky.

VII.   ZÁVĚRY

| (84) | Jelikož odborné vzdělávání, jež je součástí systému veřejného odborného vzdělávání a jež je poskytováno jednotlivcům, jak je uvedeno v bodech 44 – 49 a jak vyplývá z odděleného účetnictví, není považováno za hospodářskou činnost, nevztahuje se na podpory poskytnuté v souvislosti s náklady spjatými s takovou činností ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy; tyto podpory tudíž nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(84)

Jelikož odborné vzdělávání, jež je součástí systému veřejného odborného vzdělávání a jež je poskytováno jednotlivcům, jak je uvedeno v bodech 44 – 49 a jak vyplývá z odděleného účetnictví, není považováno za hospodářskou činnost, nevztahuje se na podpory poskytnuté v souvislosti s náklady spjatými s takovou činností ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy; tyto podpory tudíž nepředstavují státní podporu.

| (85) | Na druhé straně, pokud by některé činnosti vykonávané v rámci systému veřejného odborného vzdělávání byly na základě vývoje v pojetí hospodářské činnosti považovány za hospodářské činnosti, jak je uvedeno v bodech 50 až 55, mohou ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy využít výjimky. |
| --- | --- |

(85)

Na druhé straně, pokud by některé činnosti vykonávané v rámci systému veřejného odborného vzdělávání byly na základě vývoje v pojetí hospodářské činnosti považovány za hospodářské činnosti, jak je uvedeno v bodech 50 až 55, mohou ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy využít výjimky.

| (86) | Naopak podpory poskytované v souvislosti s náklady způsobenými obchodní činností splňují všechny podmínky, aby byly považovány za státní podporu a tudíž se na ně vztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(86)

Naopak podpory poskytované v souvislosti s náklady způsobenými obchodní činností splňují všechny podmínky, aby byly považovány za státní podporu a tudíž se na ně vztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (87) | Komise vyjadřuje politování, že režim podpor na reformu systému odborného vzdělávání je protiprávní vzhledem k tomu, že byl v míře, kdy podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy představuje státní podporu, uskutečněn v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(87)

Komise vyjadřuje politování, že režim podpor na reformu systému odborného vzdělávání je protiprávní vzhledem k tomu, že byl v míře, kdy podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy představuje státní podporu, uskutečněn v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

| (88) | Podprogramy „přizpůsobení provozních budov a zařízení závazným právním předpisům v oblasti bezpečnosti a pro potřeby tělesně postižených osob“ v části, která se týká dodatečných nákladů na zaměstnávání tělesně postižených pracovníků, a „vzdělávání školitelů, aby splnili podmínky akreditace“ mohou využít výjimky podle nařízení Komise č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (32) (v případě prvního podprogramu) a nařízení Komise č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (33) (v případě druhého podprogramu). |
| --- | --- |

(88)

Podprogramy „přizpůsobení provozních budov a zařízení závazným právním předpisům v oblasti bezpečnosti a pro potřeby tělesně postižených osob“ v části, která se týká dodatečných nákladů na zaměstnávání tělesně postižených pracovníků, a „vzdělávání školitelů, aby splnili podmínky akreditace“ mohou využít výjimky podle nařízení Komise č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (32) (v případě prvního podprogramu) a nařízení Komise č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (33) (v případě druhého podprogramu).

| (89) | Podpory poskytnuté v rámci podprogramů „podpory na splacení nákladů z minulosti“, „pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“, „přizpůsobení provozních budov a zařízení závazným právním předpisům v oblasti bezpečnosti a pro potřeby tělesně postižených osob“ jsou v části týkající se přizpůsobení závazným bezpečnostním normám neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(89)

Podpory poskytnuté v rámci podprogramů „podpory na splacení nákladů z minulosti“, „pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“, „přizpůsobení provozních budov a zařízení závazným právním předpisům v oblasti bezpečnosti a pro potřeby tělesně postižených osob“ jsou v části týkající se přizpůsobení závazným bezpečnostním normám neslučitelné se společným trhem.

| (90) | Komise podotýká, že nařízení „de minimis“ (34) by se v zásadě mohlo pro zvažovaná opatření použít, neboť při těchto opatřeních se neberou v úvahu ani odvětví, na která se toto nařízení nevztahuje, ani podpory na činnosti spjaté s vývozem či podpory, které podléhají přednostnímu využití tuzemských výrobků. V důsledku toho, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené nařízením „de minimis“, a zejména je-li dodržena mezní hranice 100 000 EUR pro jednotlivého příjemce podpory na každé tříleté období, může být podpora poskytovaná na základě posuzovaných opatření považována za „de minimis“ a tudíž za nespadající do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(90)

Komise podotýká, že nařízení „de minimis“ (34) by se v zásadě mohlo pro zvažovaná opatření použít, neboť při těchto opatřeních se neberou v úvahu ani odvětví, na která se toto nařízení nevztahuje, ani podpory na činnosti spjaté s vývozem či podpory, které podléhají přednostnímu využití tuzemských výrobků. V důsledku toho, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené nařízením „de minimis“, a zejména je-li dodržena mezní hranice 100 000 EUR pro jednotlivého příjemce podpory na každé tříleté období, může být podpora poskytovaná na základě posuzovaných opatření považována za „de minimis“ a tudíž za nespadající do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (91) | Toto rozhodnutí o posuzovaném režimu podpor musí být neprodleně uplatněno. Zavedenou praxí Komise je, že na základě článku 87 Smlouvy po příjemci podpory požaduje, aby navrátil podporu, která byla podle článku 88 Smlouvy poskytnuta protiprávně a je neslučitelná se společným trhem. Tato praxe byla potvrzena v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 88 Smlouvy o ES (35). |
| --- | --- |

(91)

Toto rozhodnutí o posuzovaném režimu podpor musí být neprodleně uplatněno. Zavedenou praxí Komise je, že na základě článku 87 Smlouvy po příjemci podpory požaduje, aby navrátil podporu, která byla podle článku 88 Smlouvy poskytnuta protiprávně a je neslučitelná se společným trhem. Tato praxe byla potvrzena v článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 88 Smlouvy o ES (35).

| (92) | Komise kromě jiného podotýká, že rozhodnutím o režimu podpory není dotčena možnost, že by jednotlivá opatření netvořila podporu (jelikož se na jednotlivé poskytnutí podpory vztahuje pravidlo de minimis) nebo může být zcela nebo částečně považována na základě vlastních charakteristik za slučitelnou se společným trhem (například na základě nařízení o výjimce). |
| --- | --- |

(92)

Komise kromě jiného podotýká, že rozhodnutím o režimu podpory není dotčena možnost, že by jednotlivá opatření netvořila podporu (jelikož se na jednotlivé poskytnutí podpory vztahuje pravidlo de minimis) nebo může být zcela nebo částečně považována na základě vlastních charakteristik za slučitelnou se společným trhem (například na základě nařízení o výjimce).

| (93) | Podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/99 se musí k podpoře, která má být navrácena, připočíst úroky vypočítané na základě příslušné sazby, jež stanovila Komise. Úroky běží ode dne, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici, do dne, kdy byla navrácena. |
| --- | --- |

(93)

Podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/99 se musí k podpoře, která má být navrácena, připočíst úroky vypočítané na základě příslušné sazby, jež stanovila Komise. Úroky běží ode dne, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici, do dne, kdy byla navrácena.

| (94) | Úroky se vypočítávají v souladu s ustanoveními v kapitole V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (36). |
| --- | --- |

(94)

Úroky se vypočítávají v souladu s ustanoveními v kapitole V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (36).

| (95) | Za tímto účelem Itálie možným příjemcům podpory z režimu nařídí, aby do dvou měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí podporu navrátili i s úroky, jež jsou specifikovány v bodě 94. Celá podpora musí být navrácena nejpozději ke konci prvního daňového roku, který následuje po dni oznámení tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(95)

Za tímto účelem Itálie možným příjemcům podpory z režimu nařídí, aby do dvou měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí podporu navrátili i s úroky, jež jsou specifikovány v bodě 94. Celá podpora musí být navrácena nejpozději ke konci prvního daňového roku, který následuje po dni oznámení tohoto rozhodnutí.

| (96) | Itálie Komisi poskytne požadované informace a použije při tom dotazník, který je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí; vystaví seznam dotčených příjemců a jasně uvede stanovená a již přijatá opatření, aby neprodleně a účinně dosáhla navrácení protiprávní státní podpory. Itálie do dvou měsíců od přijetí rozhodnutí zašle Komisi veškeré dokumenty prokazující, že vůči příjemcům nezákonných podpor bylo zahájeno řízení o návrácení (jedná se o oběžníky, rozhodnutí o navrácení atd.). |
| --- | --- |

(96)

Itálie Komisi poskytne požadované informace a použije při tom dotazník, který je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí; vystaví seznam dotčených příjemců a jasně uvede stanovená a již přijatá opatření, aby neprodleně a účinně dosáhla navrácení protiprávní státní podpory. Itálie do dvou měsíců od přijetí rozhodnutí zašle Komisi veškeré dokumenty prokazující, že vůči příjemcům nezákonných podpor bylo zahájeno řízení o návrácení (jedná se o oběžníky, rozhodnutí o navrácení atd.).

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Podpory poskytnuté Itálií na základě vyhlášky ministerstva č. 173/2001, kterou se provádí zákon 388/2000, v souvislosti s náklady na činnosti v oblasti odborného vzdělávání, které je jednotlivcům poskytováno jakožto součást systému veřejného odborného vzdělávání a jak vyplývá z odděleného účetnictví, nespadají do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu, pokud jsou uvedené činnosti hospodářskou činností.

2.   V případě podpor uvedených v odstavci 1, které jsou poskytovány na činnosti hospodářské povahy vykonávané v rámci systému veřejného odborného vzdělávání, se může podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy využít výjimky.

Článek 2

1.   Režim podpory, který Itálie zřídila vyhláškou ministerstva č. 173/2001, kterou se provádí čl. 118 odst. 9 zákona 388/2000, a dalšími prováděcími opatřeními, která přijaly italské regiony, pokud spadají do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je protiprávní, neboť podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy nebyl předběžně oznámen Komisi.

2.   Režim podpory uvedený v článku 1 je slučitelný se společným trhem pouze v případě podprogramů „přizpůsobení budov a zařízení pro zlepšení přístupu tělesně postižených“ a „vzdělávání školitelů“.

3.   Režim podpor uvedený v článku 1 je neslučitelný s vnitřním trhem v případě podprogramů „podpory na splacení nákladů z minulosti“, „pobídky k dobrovolnému odchodu ze zaměstnání“, „přizpůsobení informačních systémů“, „přizpůsobení budov a zařízení závazným bezpečnostním normám“.

Článek 3

1.   Itálie zajistí, aby byla přijata všechna nezbytná opatření, aby dosáhla navrácení podpor uvedených v čl. 2 odst. 3, které byly příjemcům dány k dispozici protiprávně.

2.   K navrácení podpor dojde bez průtahů a podle postupů stanovených ve vnitrostátních právních předpisech za předpokladu, že umožňují neprodlené a účinné provedení tohoto rozhodnutí

3.   Podpora musí být navrácena nejpozději do konce prvního daňového roku, který následuje po dni oznámení tohoto rozhodnutí.

4.   Částky na navrácení jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemcům k dispozici, do dne, kdy jsou skutečně uhrazeny.

5.   Úroky se vypočítávají v souladu s ustanoveními v kapitole V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.

6.   Itálie nařizuje všem příjemcům podpor uvedených v čl. 2 odst. 3, aby do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí navrátili protiprávní podporu a s ní spjaté úroky.

Článek 4

Itálie do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí uvědomí Komisi o opatřeních, která přijala či zamýšlí přijmout k jeho splnění, přičemž vyplní dotazník, který je k tomuto rozhodnutí přiložen.

Itálie ve stejné lhůtě Komisi zašle veškeré dokumenty, které mohou prokázat, že vůči příjemcům protiprávních podpor bylo zahájeno řízení o navrácení.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 2. března 2005.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 110, 8.5.2003, s. 8.

1

(2)  Viz poznámka 1

2

(3)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30.

3

(4)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20. Nařízení pozměněné nařízením (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004 (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 20).

4

(5)  Rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ze dne 27. září 1988 ve věci C-263/86, Belgický stát proti Humbel a Edel, Sb. rozh. 1988, s. 5365, body 9–10 a 15–18.

5

(6)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. prosince 1993 ve věci C-109/92, Wirth proti Landeshauptstadt Hannover, Sb. rozh. 1993, s. I-6447.

6

(7)  Viz rozsudky ve spojených věcech C–180/98 až C–184/98 Pavlov a další, Sb. rozh. 2000, s. I–6451, body 74 a 75).

7

(8)  Úř. věst. C 281, 26.09.1996, s. 3.

8

(9)  Úř. věst. C 17, 19.01.2001, s. 4.

9

(10)  KOM(2001) 598 v konečném znění.

10

(11)  KOM(2003) 270 ze dne 21.5.2003

11

(12)  KOM(2004) 374 v konečném znění.

12

(13)  Viz poznámka 5

13

(14)  Viz poznámka 6

14

(15)  Viz poznámka 6

15

(16)  Rozsudek ze dne 25. října 2001, ve věci C-475/99, „Ambulanz Glockner“, Sb. rozh. 2001, s. I-09089, bod 19

16

(17)  Rozsudek ze dne 10. května 2001 ve věci C-203/99, „Ambulanz Glockner“, Sb. rozh. 2001, s. I-03569

17

(18)  Rozsudky ze dne 12. července 2001 ve věcech C-157/99, B.S.M. Smits/Stichting Ziekenfonds, Sb. rozh. 2001, s. I-5473 a C-368/98, Abdon Vanbraekel, Sbírka 2001, s. I-5363.

18

(19)  Rozsudek ze dne 29. září 2000 ve věci T–55/99, „Confederacion Espanola de Transporte de Mercancias“, Sb. rozh. 2000, s. II-03207

19

(20)  Viz mj. rozsudek ze dne 13.7.1988 ve věci 102/87 Francouzská republika proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. 1988, s. 04067 a rozsudek ze dne 24.7.2003 ve věci C-280/00, Altmark, Sb. rozh. 2003, s. I-07747, body 77 a 78.

20

(21)  Viz poznámka 3

21

(22)  Viz poznámka 4

22

(23)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

23

(24)  Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9.

24

(25)  Čl. 87 odst. 2 stanoví, že se společným trhem jsou slučitelné: a) podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům za podmínky, že se poskytují bez diskriminace na základě původu výrobků, b) podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, c) podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo...

25

(26)  Čl. 87 odst. 3 stanoví, že se společným trhem jsou slučitelné: b) podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu, c) podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, d) podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v míře odporující společnému zájmu.

26

(27)  Úř. věst. L 337, 13.12.2002, s. 3.

27

(28)  Viz poznámka 23

28

(29)  Viz poznámka 24

29

(30)  Viz poznámka 27

30

(31)  Viz poznámka 4

31

(32)  Viz poznámka 27

32

(33)  Viz poznámka 4

33

(34)  Viz poznámka 3

34

(35)  Úř. věst. L 83, 27.03.1999, s. 1.

35

(36)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

36

---

PŘÍLOHA

Informace týkající se provádění rozhodnutí Komise C(2005)429

1.   Celkový počet příjemců a celková částka podpory, která má být navrácena

| 1.1 | Podrobně objasněte, jak bude u jednotlivých příjemců vypočítávána částka podpory, která má být navrácena, a to pro






  — | kapitál |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobně objasněte, jak bude u jednotlivých příjemců vypočítávána částka podpory, která má být navrácena, a to pro

—

kapitál

| — | úroky |
| --- | --- |

—

úroky

| 1.2 | Jaká je celková částka protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu, která má být navrácena (v hrubém ekvivalentu dotace, v cenách z ...). |
| --- | --- |

1.2

Jaká je celková částka protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu, která má být navrácena (v hrubém ekvivalentu dotace, v cenách z ...).

| 1.3 | Jaký je celkový počet příjemců, kteří musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu. |
| --- | --- |

1.3

Jaký je celkový počet příjemců, kteří musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu.

2.   Přijatá a zamýšlená opatření k získání navrácení podpory

| 2.1 | Upřesněte, prosím, jaká opatření jsou zamýšlena a jaká opatření již byla přijata, aby podpora byla neprodleně a účinně navrácena. Upřesněte právní základ uvedených opatření. |
| --- | --- |

2.1

Upřesněte, prosím, jaká opatření jsou zamýšlena a jaká opatření již byla přijata, aby podpora byla neprodleně a účinně navrácena. Upřesněte právní základ uvedených opatření.

| 2.2 | Dokdy bude navrácení realizováno? |
| --- | --- |

2.2

Dokdy bude navrácení realizováno?

3.   Informace o jednotlivých příjemcích

U každého příjemce, který musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě režimu podpory, prosím doplňte příslušné údaje:

| Příjemcova totožnost | Výše poskytnuté protiprávní podpory (1)

  Měna: ... | Částka vrácené podpory (2)

  Měna: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Příjemcova totožnost

Výše poskytnuté protiprávní podpory (1)

Měna: ...

Částka vrácené podpory (2)

Měna: ...

---

(1)  částka, která byla příjemci poskytnuta (v hrubém ekvivalentu dotace)

(2)

| (°) | vrácené hrubé částky (včetně úroků) |
| --- | --- |

(°)

vrácené hrubé částky (včetně úroků)

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/36

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. prosince 2005

Investice společnosti Shetland Leasing and Property Developments Ltd. na Shetlandských ostrovech (Spojené království)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4649)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/226/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1), a zejména na článek 14 tohoto nařízení,

poté, co v souladu s čl. 88 odst. 2 prvním pododstavcem vyzvala zúčastněné třetí strany, aby předložily svá vyjádření,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | V lednu roku 2004 Komisi občan Spojeného království informoval o investicích provedených za účasti orgánů Shetlandských ostrovů Spojeného království, které mohly představovat státní podporu. Komise požádala Spojené království o informace o těchto investicích dopisy ze dne 17. února 2004 a ze dne 1. září 2004, na něž Spojené království odpovědělo dopisy ze dne 30. dubna 2004 a ze dne 13. prosince 2004. |
| --- | --- |

(1)

V lednu roku 2004 Komisi občan Spojeného království informoval o investicích provedených za účasti orgánů Shetlandských ostrovů Spojeného království, které mohly představovat státní podporu. Komise požádala Spojené království o informace o těchto investicích dopisy ze dne 17. února 2004 a ze dne 1. září 2004, na něž Spojené království odpovědělo dopisy ze dne 30. dubna 2004 a ze dne 13. prosince 2004.

| (2) | Dopisem ze dne 20. dubna 2005 Komise informovala Spojené království o rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Spojené království předložilo své připomínky k případu dopisem ze dne 19. května 2005. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 20. dubna 2005 Komise informovala Spojené království o rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Spojené království předložilo své připomínky k případu dopisem ze dne 19. května 2005.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. června 2005 (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily svá vyjádření k případu. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. června 2005 (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily svá vyjádření k případu. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

II.   POPIS

| (4) | Rada Shetlandských ostrovů (Shetland Islands Council, dále jen „SIC“), která je orgánem veřejné moci na Shetlandských ostrovech, založila dva fondy: Shetland Development Trust (dále jen „Development Trust“) a Shetland Islands Council Charitable Trust (dále jen „Charitable Trust“). |
| --- | --- |

(4)

Rada Shetlandských ostrovů (Shetland Islands Council, dále jen „SIC“), která je orgánem veřejné moci na Shetlandských ostrovech, založila dva fondy: Shetland Development Trust (dále jen „Development Trust“) a Shetland Islands Council Charitable Trust (dále jen „Charitable Trust“).

| (5) | Development Trust byl založen jako hlavní nástroj financování projektů na podporu hospodářského rozvoje na Shetlandských ostrovech. Financování provádí prostřednictvím úvěrů. Správci fondu jsou členové SIC a dva nezávislí správci. |
| --- | --- |

(5)

Development Trust byl založen jako hlavní nástroj financování projektů na podporu hospodářského rozvoje na Shetlandských ostrovech. Financování provádí prostřednictvím úvěrů. Správci fondu jsou členové SIC a dva nezávislí správci.

| (6) | Charitable Trust je svěřenecký fond SIC, který poskytuje úvěry na charitativní účely. Správci fondu Charitable Trust jsou členové SIC a dva nezávislí správci. |
| --- | --- |

(6)

Charitable Trust je svěřenecký fond SIC, který poskytuje úvěry na charitativní účely. Správci fondu Charitable Trust jsou členové SIC a dva nezávislí správci.

| (7) | Jak Charitable Trust, tak Development Trust jsou financovány z rezervního fondu zřízeného SIC. Tento rezervní fond je pak financován na základě dohody ze dne 12. července 1974 uzavřené mezi SIC a ropnými společnostmi, které využívají přístavní zařízení v Sullum Voe. V dohodě je uvedeno, že tyto společnosti platí poplatky „v souvislosti s dovozem ropy a jako náhradu za narušení způsobená tímto dovozem“. |
| --- | --- |

(7)

Jak Charitable Trust, tak Development Trust jsou financovány z rezervního fondu zřízeného SIC. Tento rezervní fond je pak financován na základě dohody ze dne 12. července 1974 uzavřené mezi SIC a ropnými společnostmi, které využívají přístavní zařízení v Sullum Voe. V dohodě je uvedeno, že tyto společnosti platí poplatky „v souvislosti s dovozem ropy a jako náhradu za narušení způsobená tímto dovozem“.

| (8) | Pro obchodní a rozvojové činnosti založila SIC obchodní společnost s ručením omezeným – Shetland Leasing and Property Ltd. (dále jen „SLAP“), založenou za účelem zisku, kterou zcela vlastní Charitable Trust. Úkolem SLAP je získávat majetkové účasti v místních podnicích, poskytovat místnímu průmyslu úvěry s tržními úrokovými sazbami a stavět průmyslové budovy k pronájmu za tržní nájemné. |
| --- | --- |

(8)

Pro obchodní a rozvojové činnosti založila SIC obchodní společnost s ručením omezeným – Shetland Leasing and Property Ltd. (dále jen „SLAP“), založenou za účelem zisku, kterou zcela vlastní Charitable Trust. Úkolem SLAP je získávat majetkové účasti v místních podnicích, poskytovat místnímu průmyslu úvěry s tržními úrokovými sazbami a stavět průmyslové budovy k pronájmu za tržní nájemné.

| (9) | Jakožto obchodní společnost s ručením omezeným zcela vlastněná fondem Charitable Trust získává SLAP finance na svou činnost od fondu Charitable Trust a ze svých vlastních zisků. Na některé konkrétní projekty jí poskytuje finanční prostředky také Development Trust. |
| --- | --- |

(9)

Jakožto obchodní společnost s ručením omezeným zcela vlastněná fondem Charitable Trust získává SLAP finance na svou činnost od fondu Charitable Trust a ze svých vlastních zisků. Na některé konkrétní projekty jí poskytuje finanční prostředky také Development Trust.

| (10) | V roce 1999 se představenstvo společnosti SLAP rozhodlo investovat do společnosti Shetland Seafish Ltd. Tato společnost vznikla 7. října 1999 v důsledku finančního spojení společností Williamson Ltd. a Ronas Ltd. Obě společnosti byly v té době ztrátové a byly považovány za platebně neschopné. Spojením těchto dvou ztrátových společností a vytvořením společnosti Shetland Seafish Ltd. se měly zvýšit zisky a očekávalo se, že nová společnost bude brzy zisková. Podle příslušných prognóz měla společnost Shetland Seafish Ltd. do konce roku 2002 začít vytvářet zisk přesahující 460 000 GBP. |
| --- | --- |

(10)

V roce 1999 se představenstvo společnosti SLAP rozhodlo investovat do společnosti Shetland Seafish Ltd. Tato společnost vznikla 7. října 1999 v důsledku finančního spojení společností Williamson Ltd. a Ronas Ltd. Obě společnosti byly v té době ztrátové a byly považovány za platebně neschopné. Spojením těchto dvou ztrátových společností a vytvořením společnosti Shetland Seafish Ltd. se měly zvýšit zisky a očekávalo se, že nová společnost bude brzy zisková. Podle příslušných prognóz měla společnost Shetland Seafish Ltd. do konce roku 2002 začít vytvářet zisk přesahující 460 000 GBP.

| (11) | SLAP investovala do společnosti Shetland Seafish Ltd. tak, že zakoupila 156 250 jejích kmenových akcií (62,5 %) v hodnotě 1 GBP za akcii a 1 000 000 preferenčních akcií (100 %) v hodnotě 1 GBP za akcii. Dalšími akcionáři, kteří měli v držení kmenové akcie, byli společnost Shetland Seafish Producers Organisation Ltd. (43 750 akcií), p. L. A. Williamson (18 750 akcií), a p. R. A. Carter (18 750 akcií) a společnost Shetland Fisheries Centre Ltd. (12 500 akcií). |
| --- | --- |

(11)

SLAP investovala do společnosti Shetland Seafish Ltd. tak, že zakoupila 156 250 jejích kmenových akcií (62,5 %) v hodnotě 1 GBP za akcii a 1 000 000 preferenčních akcií (100 %) v hodnotě 1 GBP za akcii. Dalšími akcionáři, kteří měli v držení kmenové akcie, byli společnost Shetland Seafish Producers Organisation Ltd. (43 750 akcií), p. L. A. Williamson (18 750 akcií), a p. R. A. Carter (18 750 akcií) a společnost Shetland Fisheries Centre Ltd. (12 500 akcií).

| (12) | V červnu roku 2000 se představenstvo společnosti SLAP rozhodlo do Shetland Seafish Ltd. investovat znovu, když se tato společnost rozhodla, že převezme činnosti společnosti Whalsay Ltd., ztrátového podniku na zpracování ryb se sídlem na Shetlandských ostrovech. Společnost SLAP toto převzetí financovala zakoupením dalších 2 000 000 preferenčních akcií společnosti Shetland Seafish Ltd., které SLAP upsala ve dvou tranších; v listopadu roku 2000 získala SLAP 1 200 000 preferenčních akcií a dne 16. února 2001 dalších 800 000 preferenčních akcií. |
| --- | --- |

(12)

V červnu roku 2000 se představenstvo společnosti SLAP rozhodlo do Shetland Seafish Ltd. investovat znovu, když se tato společnost rozhodla, že převezme činnosti společnosti Whalsay Ltd., ztrátového podniku na zpracování ryb se sídlem na Shetlandských ostrovech. Společnost SLAP toto převzetí financovala zakoupením dalších 2 000 000 preferenčních akcií společnosti Shetland Seafish Ltd., které SLAP upsala ve dvou tranších; v listopadu roku 2000 získala SLAP 1 200 000 preferenčních akcií a dne 16. února 2001 dalších 800 000 preferenčních akcií.

| (13) | Od 16. února 2001 se tak základní kapitál společnosti Shetland Seafish Ltd. skládal z 250 000 kmenových akcií a 3 000 000 preferenčních akcií, které vlastnili stejní akcionáři ve stejném poměru jako po první emisi akcií v roce 1999. |
| --- | --- |

(13)

Od 16. února 2001 se tak základní kapitál společnosti Shetland Seafish Ltd. skládal z 250 000 kmenových akcií a 3 000 000 preferenčních akcií, které vlastnili stejní akcionáři ve stejném poměru jako po první emisi akcií v roce 1999.

| (14) | Na základě zvláštního usnesení přijatého představenstvem Shetland Seafish Ltd. dne 17. prosince 1999 preferenční akcie společnosti Shetland Seafish Ltd. zakládají „právo na pevně stanovenou nekumulativní preferenční dividendu ve výši 10 % ročně (po odečtení související daňové úlevy) z dosud splaceného kapitálu nebo z úlevy, která byla vyplacena v souvislosti s tímto kapitálem od data jeho úpisu, přičemž tato dividenda má být vyplácena (pokud je k dispozici zisk, který lze rozdělit) ročně dne 31. ledna, a to za posledních dvanáct měsíců, které k tomuto datu uplynou; akcie lze zpětně odkoupit za nominální hodnotu (tedy 1 GBP na preferenční akcii) navýšenou o případnou nevyplacenou preferenční dividendu, a to podle rozhodnutí společnosti kdykoli po prvním výročí data, kdy byly preferenční akcie přiděleny“. |
| --- | --- |

(14)

Na základě zvláštního usnesení přijatého představenstvem Shetland Seafish Ltd. dne 17. prosince 1999 preferenční akcie společnosti Shetland Seafish Ltd. zakládají „právo na pevně stanovenou nekumulativní preferenční dividendu ve výši 10 % ročně (po odečtení související daňové úlevy) z dosud splaceného kapitálu nebo z úlevy, která byla vyplacena v souvislosti s tímto kapitálem od data jeho úpisu, přičemž tato dividenda má být vyplácena (pokud je k dispozici zisk, který lze rozdělit) ročně dne 31. ledna, a to za posledních dvanáct měsíců, které k tomuto datu uplynou; akcie lze zpětně odkoupit za nominální hodnotu (tedy 1 GBP na preferenční akcii) navýšenou o případnou nevyplacenou preferenční dividendu, a to podle rozhodnutí společnosti kdykoli po prvním výročí data, kdy byly preferenční akcie přiděleny“.

| (15) | Z předložených údajů je zřejmé, že společnost Shetland Seafish Ltd. je od roku 1999 ve ztrátě. |
| --- | --- |

(15)

Z předložených údajů je zřejmé, že společnost Shetland Seafish Ltd. je od roku 1999 ve ztrátě.

| (16) | V dopisech ze dne 30. dubna 2004 a 13. prosince 2004 Spojené království uvedlo, že by dotyčné investice měly být považovány za soukromé investice, protože společnost SLAP je soukromý subjekt a jak SIC, tak SLAP měly v době provedení investic oprávněná očekávání, že by dotyčné částky měly být považovány za soukromé prostředky. |
| --- | --- |

(16)

V dopisech ze dne 30. dubna 2004 a 13. prosince 2004 Spojené království uvedlo, že by dotyčné investice měly být považovány za soukromé investice, protože společnost SLAP je soukromý subjekt a jak SIC, tak SLAP měly v době provedení investic oprávněná očekávání, že by dotyčné částky měly být považovány za soukromé prostředky.

| (17) | Zadruhé Spojené království uvedlo, že jestliže jsou dotčené částky považovány za veřejné prostředky, pak jsou investice provedené společností SLAP investicemi, o kterých by býval mohl rozhodnout i běžný soukromý subjekt. Na podporu tohoto tvrzení Spojené království předložilo dvě zprávy, které se týkají dotyčných investic: zprávu o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish a zprávu o převzetí společnosti Whalsay. |
| --- | --- |

(17)

Zadruhé Spojené království uvedlo, že jestliže jsou dotčené částky považovány za veřejné prostředky, pak jsou investice provedené společností SLAP investicemi, o kterých by býval mohl rozhodnout i běžný soukromý subjekt. Na podporu tohoto tvrzení Spojené království předložilo dvě zprávy, které se týkají dotyčných investic: zprávu o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish a zprávu o převzetí společnosti Whalsay.

| (18) | Zpráva o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish je dokument ze dne 27. září 1999, který vypracovali p. M. Goodlad a p. S. Gillani pro členy představenstva společnosti SLAP, pod názvem „A proposed restructure and merger of L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited“ (Navrhovaná restrukturalizace a fúze společností L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited a Ronas Fisheries Limited). |
| --- | --- |

(18)

Zpráva o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish je dokument ze dne 27. září 1999, který vypracovali p. M. Goodlad a p. S. Gillani pro členy představenstva společnosti SLAP, pod názvem „A proposed restructure and merger of L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited“ (Navrhovaná restrukturalizace a fúze společností L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited a Ronas Fisheries Limited).

| (19) | Podle číselných údajů a prognóz uvedených ve zprávě měla fúze společností L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited a Ronas Fisheries Limited prostřednictvím založení společnosti Shetland Seafish Ltd. vést k zahájení tvorby zisku nejpozději do tří let. |
| --- | --- |

(19)

Podle číselných údajů a prognóz uvedených ve zprávě měla fúze společností L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited a Ronas Fisheries Limited prostřednictvím založení společnosti Shetland Seafish Ltd. vést k zahájení tvorby zisku nejpozději do tří let.

| (20) | Zprávu o převzetí společnosti Whalsay, vydanou v červnu roku 2000, vypracoval p. John Inkster, který v té době zastával funkci generálního ředitele společnosti Whalsay Fish Processors Ltd. V této zprávě je analyzována situace zúčastněných společností, vývoj na trhu a možné výhody plynoucí pro společnost Shetland Seafish Ltd. z převzetí společnosti Whalsay Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Zprávu o převzetí společnosti Whalsay, vydanou v červnu roku 2000, vypracoval p. John Inkster, který v té době zastával funkci generálního ředitele společnosti Whalsay Fish Processors Ltd. V této zprávě je analyzována situace zúčastněných společností, vývoj na trhu a možné výhody plynoucí pro společnost Shetland Seafish Ltd. z převzetí společnosti Whalsay Ltd.

| (21) | Komise usoudila, že na základě číselných a jiných údajů ve zprávách předložených orgány Spojeného království není možné stanovit, zda lze tyto investice považovat za ziskové investice a zda společnost SLAP jednala jako běžný soukromý investor. Navíc vzhledem k tomu, že investice byly nepochybně provedeny ve prospěch zúčastněných společností a tyto společnosti přímo konkurovaly ostatním podnikům na zpracování ryb jak ve Spojeném království, tak v jiných členských státech, měla Komise za to, že se tyto investice jeví jako státní podpora ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(21)

Komise usoudila, že na základě číselných a jiných údajů ve zprávách předložených orgány Spojeného království není možné stanovit, zda lze tyto investice považovat za ziskové investice a zda společnost SLAP jednala jako běžný soukromý investor. Navíc vzhledem k tomu, že investice byly nepochybně provedeny ve prospěch zúčastněných společností a tyto společnosti přímo konkurovaly ostatním podnikům na zpracování ryb jak ve Spojeném království, tak v jiných členských státech, měla Komise za to, že se tyto investice jeví jako státní podpora ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES.

| (22) | Jelikož byly investice provedeny v letech 1999 a 2000, byly posouzeny podle Obecných pokynů Společenství pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (3) z roku 1997. Podle bodu 2.3 těchto pokynů musí být podpora, která nesplňuje podmínky stanovené v pokynech, posuzována případ od případu. Podle bodu 1.2 je státní podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejich obchodní likvidity a která vede ke zvýšení příjmu příjemce, coby provozní podpora neslučitelná se společným trhem. Podle pokynů lze provozní podporu prohlásit za slučitelnou se společným trhem pouze tehdy, souvisí-li tato podpora s plánem restrukturalizace slučitelným se společným trhem. Jelikož takový plán restrukturalizace nebyl předložen, Komise usoudila, že investice jsou se společným trhem neslučitelné. |
| --- | --- |

(22)

Jelikož byly investice provedeny v letech 1999 a 2000, byly posouzeny podle Obecných pokynů Společenství pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (3) z roku 1997. Podle bodu 2.3 těchto pokynů musí být podpora, která nesplňuje podmínky stanovené v pokynech, posuzována případ od případu. Podle bodu 1.2 je státní podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejich obchodní likvidity a která vede ke zvýšení příjmu příjemce, coby provozní podpora neslučitelná se společným trhem. Podle pokynů lze provozní podporu prohlásit za slučitelnou se společným trhem pouze tehdy, souvisí-li tato podpora s plánem restrukturalizace slučitelným se společným trhem. Jelikož takový plán restrukturalizace nebyl předložen, Komise usoudila, že investice jsou se společným trhem neslučitelné.

III.   PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

| (23) | Ve své odpovědi ze dne 19. května 2005 Spojené království tvrdí, že by společnost SLAP měla být považována za soukromý subjekt. Dále uvádí, že veškeré důkazy o případu byly již předloženy Komisi, že informace obsažené ve zprávě o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish jsou považovány za dostatečný základ učiněných předpokladů, že předpoklady uvedené ve zprávě by měly být pokládány za konzervativní a rozumné a že původní obchodní důvody pro fúze, uvedené ve zprávě, byly obhajitelné v souvislosti s úlohou společnosti SLAP jakožto soukromého investora. |
| --- | --- |

(23)

Ve své odpovědi ze dne 19. května 2005 Spojené království tvrdí, že by společnost SLAP měla být považována za soukromý subjekt. Dále uvádí, že veškeré důkazy o případu byly již předloženy Komisi, že informace obsažené ve zprávě o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish jsou považovány za dostatečný základ učiněných předpokladů, že předpoklady uvedené ve zprávě by měly být pokládány za konzervativní a rozumné a že původní obchodní důvody pro fúze, uvedené ve zprávě, byly obhajitelné v souvislosti s úlohou společnosti SLAP jakožto soukromého investora.

| (24) | Spojené království zastává názor, že jestliže Komise přijme záporné rozhodnutí, nemělo by být požadováno navrácení podpory, protože by to bylo v rozporu se zásadou ochrany oprávněných očekávání. S odkazem na rozhodnutí Komise 2003/612/ES ze dne 3. června 2003 o úvěrech na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech (Spojené království) (4) Spojené království svou odpověď uzavírá tvrzením, že jeho orgány důsledně postupovaly takovým způsobem, že lze učinit odůvodněný závěr, že příslušný fond je soukromým fondem podle pravidel pro strukturální fondy Společenství. |
| --- | --- |

(24)

Spojené království zastává názor, že jestliže Komise přijme záporné rozhodnutí, nemělo by být požadováno navrácení podpory, protože by to bylo v rozporu se zásadou ochrany oprávněných očekávání. S odkazem na rozhodnutí Komise 2003/612/ES ze dne 3. června 2003 o úvěrech na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech (Spojené království) (4) Spojené království svou odpověď uzavírá tvrzením, že jeho orgány důsledně postupovaly takovým způsobem, že lze učinit odůvodněný závěr, že příslušný fond je soukromým fondem podle pravidel pro strukturální fondy Společenství.

IV.   POSOUZENÍ

| (25) | Nejprve je třeba stanovit, zda lze opatření považovat za státní podporu a pokud ano, zda je tato podpora slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(25)

Nejprve je třeba stanovit, zda lze opatření považovat za státní podporu a pokud ano, zda je tato podpora slučitelná se společným trhem.

A.   Existence státní podpory

| (26) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“. Aby mohlo být opatření klasifikováno jako státní podpora, musejí být splněny čtyři podmínky: zaprvé musí opatření zvýhodnit podniky, které z něj mají prospěch; zadruhé musí být podpora poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; zatřetí musí zvýhodnění určitých podniků narušit hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením; a konečně, toto opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(26)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“. Aby mohlo být opatření klasifikováno jako státní podpora, musejí být splněny čtyři podmínky: zaprvé musí opatření zvýhodnit podniky, které z něj mají prospěch; zadruhé musí být podpora poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; zatřetí musí zvýhodnění určitých podniků narušit hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením; a konečně, toto opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (27) | Finanční prostředky společnosti SLAP použité na investici pocházejí z financí poskytnutých fondem Charitable Trust. SIC založila fond Charitable Trust, aby jménem Shetlandského společenství přijímal a držel příjmy z poplatků za narušení, které se zavázal platit ropný průmysl. |
| --- | --- |

(27)

Finanční prostředky společnosti SLAP použité na investici pocházejí z financí poskytnutých fondem Charitable Trust. SIC založila fond Charitable Trust, aby jménem Shetlandského společenství přijímal a držel příjmy z poplatků za narušení, které se zavázal platit ropný průmysl.

| (28) | Jak již Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 3. června 2003 o úvěrech na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech, tyto částky, které přímo souvisejí s narušením, kterému jsou vystaveni obyvatelé Shetlandských ostrovů, a nikoli se samotným využíváním přístavních zařízení, nelze považovat za soukromé prostředky, nýbrž je třeba považovat je za „státní prostředky“ pro účely článku 87 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(28)

Jak již Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 3. června 2003 o úvěrech na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech, tyto částky, které přímo souvisejí s narušením, kterému jsou vystaveni obyvatelé Shetlandských ostrovů, a nikoli se samotným využíváním přístavních zařízení, nelze považovat za soukromé prostředky, nýbrž je třeba považovat je za „státní prostředky“ pro účely článku 87 Smlouvy o ES.

| (29) | V současnosti zkoumané investice společnosti SLAP jsou financovány z finančních zdrojů stejného druhu. S ohledem na závěry, které Komise učinila v rozhodnutí uvedeném v bodu 24, a na skutečnost, že Spojené království nepředložilo žádné další důkazy o tom, že příslušné prostředky jsou soukromými prostředky, Komise soudí, že na tyto investice je třeba pohlížet jako na investice financované ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(29)

V současnosti zkoumané investice společnosti SLAP jsou financovány z finančních zdrojů stejného druhu. S ohledem na závěry, které Komise učinila v rozhodnutí uvedeném v bodu 24, a na skutečnost, že Spojené království nepředložilo žádné další důkazy o tom, že příslušné prostředky jsou soukromými prostředky, Komise soudí, že na tyto investice je třeba pohlížet jako na investice financované ze státních prostředků.

| (30) | Ve svém výše uvedeném rozhodnutí poukázala Komise také na to, že správci fondu Charitable Trust jsou členové SIC. Tito členové rady sice jednají jako správci z úřední moci, ale ze skutečnosti, že jsou jmenováni radou, vyplývá, že SIC má dominantní vliv na fond i na společnost SLAP, jakož i na finanční prostředky, které mají k dispozici. Existuje tudíž řada faktorů nasvědčujících tomu, že rozhodnutí nemohou být přijímána bez ohledu na požadavky orgánu veřejné moci. |
| --- | --- |

(30)

Ve svém výše uvedeném rozhodnutí poukázala Komise také na to, že správci fondu Charitable Trust jsou členové SIC. Tito členové rady sice jednají jako správci z úřední moci, ale ze skutečnosti, že jsou jmenováni radou, vyplývá, že SIC má dominantní vliv na fond i na společnost SLAP, jakož i na finanční prostředky, které mají k dispozici. Existuje tudíž řada faktorů nasvědčujících tomu, že rozhodnutí nemohou být přijímána bez ohledu na požadavky orgánu veřejné moci.

| (31) | S přihlédnutím k případu Stardust
   (5) a vzhledem ke skutečnosti, že finanční prostředky společnosti SLAP pocházejí z veřejných zdrojů a že orgán veřejné moci má přímo či nepřímo dominantní vliv jak na Charitable Trust, tak na jeho finanční prostředky, je tedy na rozhodnutí o těchto finančních prostředcích třeba pohlížet jako na rozhodnutí, jež lze připsat orgánu veřejné moci, a na příslušnou podporu jako na podporu poskytnutou ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(31)

S přihlédnutím k případu Stardust
   (5) a vzhledem ke skutečnosti, že finanční prostředky společnosti SLAP pocházejí z veřejných zdrojů a že orgán veřejné moci má přímo či nepřímo dominantní vliv jak na Charitable Trust, tak na jeho finanční prostředky, je tedy na rozhodnutí o těchto finančních prostředcích třeba pohlížet jako na rozhodnutí, jež lze připsat orgánu veřejné moci, a na příslušnou podporu jako na podporu poskytnutou ze státních prostředků.

| (32) | Veřejné investice se považují za státní podporu, pokud je o nich rozhodnuto za okolností, které by pro soukromého investora jednajícího podle běžných zásad tržního hospodářství nebyly přijatelné. |
| --- | --- |

(32)

Veřejné investice se považují za státní podporu, pokud je o nich rozhodnuto za okolností, které by pro soukromého investora jednajícího podle běžných zásad tržního hospodářství nebyly přijatelné.

| (33) | Podle Spojeného království společnost SLAP při investování do společnosti Shetland Seafish Ltd. a v rámci převzetí společnosti Whalsay Ltd. společností Shetland Seafish Ltd. jednala jako běžný investor v tržním hospodářství. To údajně vyplývá ze dvou zpráv předložených představenstvu v době provádění investic: zprávy o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish a zprávy o převzetí společnosti Whalsay. |
| --- | --- |

(33)

Podle Spojeného království společnost SLAP při investování do společnosti Shetland Seafish Ltd. a v rámci převzetí společnosti Whalsay Ltd. společností Shetland Seafish Ltd. jednala jako běžný investor v tržním hospodářství. To údajně vyplývá ze dvou zpráv předložených představenstvu v době provádění investic: zprávy o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish a zprávy o převzetí společnosti Whalsay.

| (34) | Na investici lze pohlížet jako na investici odpovídající zásadě investora v tržním hospodářství, jestliže je provedena za okolností, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství. Investice není považována za odpovídající této zásadě, jestliže je finanční situace společnosti, a zejména struktura a objem její zadluženosti, taková, že nelze očekávat běžnou návratnost investice v přiměřené době od jejího provedení. |
| --- | --- |

(34)

Na investici lze pohlížet jako na investici odpovídající zásadě investora v tržním hospodářství, jestliže je provedena za okolností, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství. Investice není považována za odpovídající této zásadě, jestliže je finanční situace společnosti, a zejména struktura a objem její zadluženosti, taková, že nelze očekávat běžnou návratnost investice v přiměřené době od jejího provedení.

| (35) | Prognózy zisku obsažené ve zprávě o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish ze dne 27. září 1999 vycházejí z řady předpokladů, které nejsou podpořeny dostatečnými argumenty. Zpráva obsahuje prognózy výsledovky, rozvahy a výkazu peněžních toků na léta 2000, 2001 a 2002. Z údajů v těchto účetních výkazech vyplývá, že společnost Shetland Seafish Ltd. bude zisková a že její předpokládaný obrat vzroste o 16 % v roce 2001 a o 26 % v roce 2002, ve srovnání s rokem 2000. Zpráva však neobsahuje dostatečné číselné údaje a argumenty dokládající spolehlivost těchto předpokladů, neboť v ní chybějí nezbytné údaje o dodávkách, cenách a produkci, o něž by bylo třeba tyto předpoklady opřít. |
| --- | --- |

(35)

Prognózy zisku obsažené ve zprávě o fúzi vedoucí ke vzniku společnosti Shetland Seafish ze dne 27. září 1999 vycházejí z řady předpokladů, které nejsou podpořeny dostatečnými argumenty. Zpráva obsahuje prognózy výsledovky, rozvahy a výkazu peněžních toků na léta 2000, 2001 a 2002. Z údajů v těchto účetních výkazech vyplývá, že společnost Shetland Seafish Ltd. bude zisková a že její předpokládaný obrat vzroste o 16 % v roce 2001 a o 26 % v roce 2002, ve srovnání s rokem 2000. Zpráva však neobsahuje dostatečné číselné údaje a argumenty dokládající spolehlivost těchto předpokladů, neboť v ní chybějí nezbytné údaje o dodávkách, cenách a produkci, o něž by bylo třeba tyto předpoklady opřít.

| (36) | Kromě toho, že Komise nemůže posoudit věrohodnost těchto prognóz a předpokladů, platí, že i kdyby je bylo možné považovat za přesné a spolehlivé, žádnému běžnému soukromému investorovi, který chce investovat do podobné transakce, by bez číselných údajů o dodávkách, cenách a produkci nestačily. |
| --- | --- |

(36)

Kromě toho, že Komise nemůže posoudit věrohodnost těchto prognóz a předpokladů, platí, že i kdyby je bylo možné považovat za přesné a spolehlivé, žádnému běžnému soukromému investorovi, který chce investovat do podobné transakce, by bez číselných údajů o dodávkách, cenách a produkci nestačily.

| (37) | Ve zprávě je uvedeno, že „nová organizace vedení a nová strategie produkce byly pečlivě navrženy pro odstranění dřívějších nedostatků v obou zúčastněných společnostech. Ale jádrem nové filozofie je poznání, že úspěch a pokračující zpracování síha na Shetlandských ostrovech lze zajistit jedině prostřednictvím tržního přístupu“, což je podle Spojeného království dokladem toho, že v době provedení investic bylo záměrem zajistit, aby společnosti fungovaly v souladu s podmínkami na příslušném trhu, a tím dosáhnout jejich dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

(37)

Ve zprávě je uvedeno, že „nová organizace vedení a nová strategie produkce byly pečlivě navrženy pro odstranění dřívějších nedostatků v obou zúčastněných společnostech. Ale jádrem nové filozofie je poznání, že úspěch a pokračující zpracování síha na Shetlandských ostrovech lze zajistit jedině prostřednictvím tržního přístupu“, což je podle Spojeného království dokladem toho, že v době provedení investic bylo záměrem zajistit, aby společnosti fungovaly v souladu s podmínkami na příslušném trhu, a tím dosáhnout jejich dlouhodobé životaschopnosti.

| (38) | Na základě číselných a dalších údajů obsažených ve zprávě Komise podotýká, že argumenty Spojeného království nejsou správné ani dostatečné. Komise soudí, že při neexistenci zevrubných údajů podporujících rozhodnutí investovat nelze investici považovat za ziskovou investici, a že tedy společnost SLAP nejednala jako běžný soukromý investor. |
| --- | --- |

(38)

Na základě číselných a dalších údajů obsažených ve zprávě Komise podotýká, že argumenty Spojeného království nejsou správné ani dostatečné. Komise soudí, že při neexistenci zevrubných údajů podporujících rozhodnutí investovat nelze investici považovat za ziskovou investici, a že tedy společnost SLAP nejednala jako běžný soukromý investor.

| (39) | Zprávu o převzetí společnosti Whalsay vypracoval generální ředitel společnosti Whalsay Ltd., a proto ji nelze pokládat za nezávislou zprávu o Whalsay a o možném převzetí této společnosti společností Shetland Seafish Ltd. Ve zprávě se uvádí, že obě společnosti zjevně trpí omezenými dodávkami lososa na trhu a že jejich spojení „je nejen nejlepší, ale možná jedinou možností, jak zajistit zachování a dlouhodobou udržitelnost zaměstnanosti v tomto odvětví“. |
| --- | --- |

(39)

Zprávu o převzetí společnosti Whalsay vypracoval generální ředitel společnosti Whalsay Ltd., a proto ji nelze pokládat za nezávislou zprávu o Whalsay a o možném převzetí této společnosti společností Shetland Seafish Ltd. Ve zprávě se uvádí, že obě společnosti zjevně trpí omezenými dodávkami lososa na trhu a že jejich spojení „je nejen nejlepší, ale možná jedinou možností, jak zajistit zachování a dlouhodobou udržitelnost zaměstnanosti v tomto odvětví“.

| (40) | Zpráva navíc dospívá k závěru, že „pokud tedy představenstvo společnosti SLAP schválí návrhy investovat do fúze mezi společnostmi Seafish a Whalsay, jeho rozhodnutí musí vycházet z toho, že budou zajištěny trvalé dodávky lososa; v opačném případě by bylo schválení fúze jednoznačně vysoce rizikové rozhodnutí a společnosti SLAP i Seafish by se dostaly do ohroženého postavení“. |
| --- | --- |

(40)

Zpráva navíc dospívá k závěru, že „pokud tedy představenstvo společnosti SLAP schválí návrhy investovat do fúze mezi společnostmi Seafish a Whalsay, jeho rozhodnutí musí vycházet z toho, že budou zajištěny trvalé dodávky lososa; v opačném případě by bylo schválení fúze jednoznačně vysoce rizikové rozhodnutí a společnosti SLAP i Seafish by se dostaly do ohroženého postavení“.

| (41) | Ve zprávě je jasně vyslovena pochybnost ohledně zisků plynoucích z fúze mezi oběma společnostmi a je v ní také odkaz na zajištění zaměstnanosti v daném odvětví. Zpráva navíc neobsahuje údaje postačující k prokázání ziskovosti dotyčné investice. Vyplývá z ní, že při rozhodování o investici nebyly získány a použity žádné další informace; Spojené království výslovně potvrdilo, že rozhodnutí investici provést bylo skutečně přijato pouze na základě této zprávy. Z těchto důvodů, a zvláště s ohledem na pochybnost vyslovenou ve zprávě a na neexistenci dalších údajů prokazujících opak, musí Komise učinit závěr, že běžný soukromý investor by se nerozhodl ani pro tuto investici. |
| --- | --- |

(41)

Ve zprávě je jasně vyslovena pochybnost ohledně zisků plynoucích z fúze mezi oběma společnostmi a je v ní také odkaz na zajištění zaměstnanosti v daném odvětví. Zpráva navíc neobsahuje údaje postačující k prokázání ziskovosti dotyčné investice. Vyplývá z ní, že při rozhodování o investici nebyly získány a použity žádné další informace; Spojené království výslovně potvrdilo, že rozhodnutí investici provést bylo skutečně přijato pouze na základě této zprávy. Z těchto důvodů, a zvláště s ohledem na pochybnost vyslovenou ve zprávě a na neexistenci dalších údajů prokazujících opak, musí Komise učinit závěr, že běžný soukromý investor by se nerozhodl ani pro tuto investici.

| (42) | S ohledem na uvedené důvody Komise soudí, že investice do společnosti Shetland Seafish Ltd. provedené v letech 1999 a 2000 společností SLAP nejsou běžné komerční investice, o kterých by býval mohl rozhodnout kterýkoli běžný soukromý investor. |
| --- | --- |

(42)

S ohledem na uvedené důvody Komise soudí, že investice do společnosti Shetland Seafish Ltd. provedené v letech 1999 a 2000 společností SLAP nejsou běžné komerční investice, o kterých by býval mohl rozhodnout kterýkoli běžný soukromý investor.

| (43) | Z dostupných informací učinila Komise závěr, že zúčastněné společnosti, tedy společnost Shetland Seafish Ltd., vzniklá spojením společností L.A. Williamson Ltd. a Ronas Ltd., a společnost Whalsay Ltd., by bez dotyčných investic nemohly pokračovat v obchodní činnosti. Investice v každém případě posílily jejich postavení na trhu, k čemuž by jinak nedošlo. |
| --- | --- |

(43)

Z dostupných informací učinila Komise závěr, že zúčastněné společnosti, tedy společnost Shetland Seafish Ltd., vzniklá spojením společností L.A. Williamson Ltd. a Ronas Ltd., a společnost Whalsay Ltd., by bez dotyčných investic nemohly pokračovat v obchodní činnosti. Investice v každém případě posílily jejich postavení na trhu, k čemuž by jinak nedošlo.

| (44) | Investice byly provedeny ve prospěch zúčastněných společností, které přímo konkurují ostatním podnikům na zpracování ryb jak ve Spojeném království, tak v jiných členských státech, a proto narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(44)

Investice byly provedeny ve prospěch zúčastněných společností, které přímo konkurují ostatním podnikům na zpracování ryb jak ve Spojeném království, tak v jiných členských státech, a proto narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž.

| (45) | Na základě uvedených důvodů se investice společnosti SLAP do společnosti Shetland Seafish Ltd. považují za státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(45)

Na základě uvedených důvodů se investice společnosti SLAP do společnosti Shetland Seafish Ltd. považují za státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES.

B.   Slučitelnost se společným trhem

| (46) | Státní podporu lze prohlásit za slučitelnou se společným trhem, jestliže spadá pod některou z výjimek uvedených ve Smlouvě o ES. Pokud jde o státní podporu v odvětví rybolovu, opatření udělující státní podporu se považují za slučitelná se společným trhem, jestliže splňují podmínky uvedené v Pokynech pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury z roku 2004 (6). Podle bodu 5.3 těchto pokynů se „protiprávní podpora“ ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 bude posuzovat podle pokynů platných v době, kdy vstoupil v platnost správní akt, jímž se tato podpora zakládá. |
| --- | --- |

(46)

Státní podporu lze prohlásit za slučitelnou se společným trhem, jestliže spadá pod některou z výjimek uvedených ve Smlouvě o ES. Pokud jde o státní podporu v odvětví rybolovu, opatření udělující státní podporu se považují za slučitelná se společným trhem, jestliže splňují podmínky uvedené v Pokynech pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury z roku 2004 (6). Podle bodu 5.3 těchto pokynů se „protiprávní podpora“ ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 bude posuzovat podle pokynů platných v době, kdy vstoupil v platnost správní akt, jímž se tato podpora zakládá.

| (47) | Jelikož společnost SLAP dotyčné investice provedla v letech 1999 a 2000, slučitelnost podpory se společným trhem je třeba posoudit podle Obecných pokynů Společenství ke zkoumání státní podpory v oblasti rybolovu a akvakultury z roku 1997 (dále jen „pokyny“; viz 22. bod odůvodnění), které v té době platily. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož společnost SLAP dotyčné investice provedla v letech 1999 a 2000, slučitelnost podpory se společným trhem je třeba posoudit podle Obecných pokynů Společenství ke zkoumání státní podpory v oblasti rybolovu a akvakultury z roku 1997 (dále jen „pokyny“; viz 22. bod odůvodnění), které v té době platily.

| (48) | Podle bodu 2.3 pokynů lze podporu na investice do zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh považovat za slučitelnou se společným trhem, jestliže jsou podmínky pro její udělení srovnatelné s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 3699/93 a jsou přinejmenším stejně přísné, a zároveň za předpokladu, že rozsah podpory, vyjádřený v subvenčním ekvivalentu, nepřesahuje celkový rozsah vnitrostátních dotací a dotací Společenství povolený podle těchto pravidel. Dále platí, že pokud se podpora týká investic, které podle nařízení (ES) č. 3699/93 nejsou způsobilé pro pomoc Společenství, musí Komise její slučitelnost s cíli společné rybářské politiky posuzovat případ od případu. |
| --- | --- |

(48)

Podle bodu 2.3 pokynů lze podporu na investice do zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh považovat za slučitelnou se společným trhem, jestliže jsou podmínky pro její udělení srovnatelné s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 3699/93 a jsou přinejmenším stejně přísné, a zároveň za předpokladu, že rozsah podpory, vyjádřený v subvenčním ekvivalentu, nepřesahuje celkový rozsah vnitrostátních dotací a dotací Společenství povolený podle těchto pravidel. Dále platí, že pokud se podpora týká investic, které podle nařízení (ES) č. 3699/93 nejsou způsobilé pro pomoc Společenství, musí Komise její slučitelnost s cíli společné rybářské politiky posuzovat případ od případu.

| (49) | Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 2468/98 ze dne 3. listopadu 1998 (7), které nahradilo nařízení (ES) č. 3699/93, mohou členské státy za podmínek stanovených v příloze II uvedeného nařízení přijímat opatření na podporu kapitálových investic v oblasti zpracování produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh. V bodu 2.4 přílohy II se uvádí, že způsobilé investice do jejich zpracování a uvádění na trh se týkají zvláště výstavby a pořízení budov a zařízení, pořízení nového vybavení a zařízení potřebných ke zpracování produktů rybolovu a akvakultury a k jejich uvádění na trh v době mezi vykládkou a fází konečného produktu či zavedení nových technologií určených zvláště ke zvýšení konkurenceschopnosti a přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(49)

Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 2468/98 ze dne 3. listopadu 1998 (7), které nahradilo nařízení (ES) č. 3699/93, mohou členské státy za podmínek stanovených v příloze II uvedeného nařízení přijímat opatření na podporu kapitálových investic v oblasti zpracování produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh. V bodu 2.4 přílohy II se uvádí, že způsobilé investice do jejich zpracování a uvádění na trh se týkají zvláště výstavby a pořízení budov a zařízení, pořízení nového vybavení a zařízení potřebných ke zpracování produktů rybolovu a akvakultury a k jejich uvádění na trh v době mezi vykládkou a fází konečného produktu či zavedení nových technologií určených zvláště ke zvýšení konkurenceschopnosti a přidané hodnoty.

| (50) | Investice společnosti SLAP nelze považovat za investice týkající se některé z těchto oblastí, a v souladu s bodem 2.3 pokynů by tedy měly být posuzovány případ od případu. |
| --- | --- |

(50)

Investice společnosti SLAP nelze považovat za investice týkající se některé z těchto oblastí, a v souladu s bodem 2.3 pokynů by tedy měly být posuzovány případ od případu.

| (51) | Jelikož účinkem těchto investic bylo zlepšení celkové finanční situace společnosti Shetland Seafish Ltd., příslušná podpora by měla být pokládána za provozní podporu. |
| --- | --- |

(51)

Jelikož účinkem těchto investic bylo zlepšení celkové finanční situace společnosti Shetland Seafish Ltd., příslušná podpora by měla být pokládána za provozní podporu.

| (52) | Podle obecných zásad stanovených v bodu 1.2 pokynů je podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejich obchodní likvidity nebo která je vypočtena na základě vyráběného či prodávaného množství, cen výrobků, počtu vyrobených jednotek nebo výrobních prostředků a která má za následek snížení výrobních nákladů příjemce či zvýšení příjmů příjemce, coby provozní podpora se společným trhem neslučitelná. |
| --- | --- |

(52)

Podle obecných zásad stanovených v bodu 1.2 pokynů je podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejich obchodní likvidity nebo která je vypočtena na základě vyráběného či prodávaného množství, cen výrobků, počtu vyrobených jednotek nebo výrobních prostředků a která má za následek snížení výrobních nákladů příjemce či zvýšení příjmů příjemce, coby provozní podpora se společným trhem neslučitelná.

| (53) | Pokud jde o takovou provozní podporu, v uvedeném bodu pokynů se uvádí, že jestliže souvisí s plánem restrukturalizace, který je považován za slučitelný se společným trhem, Komise je povinna posuzovat ji případ od případu. |
| --- | --- |

(53)

Pokud jde o takovou provozní podporu, v uvedeném bodu pokynů se uvádí, že jestliže souvisí s plánem restrukturalizace, který je považován za slučitelný se společným trhem, Komise je povinna posuzovat ji případ od případu.

| (54) | Spojené království nepředložilo žádný plán restrukturalizace, který by mohla Komise posoudit. Jelikož provozní podporu lze podle pokynů prohlásit za slučitelnou se společným trhem pouze tehdy, souvisí-li tato podpora s plánem restrukturalizace slučitelným se společným trhem, dotyčné investice nejsou v souladu s pokyny. |
| --- | --- |

(54)

Spojené království nepředložilo žádný plán restrukturalizace, který by mohla Komise posoudit. Jelikož provozní podporu lze podle pokynů prohlásit za slučitelnou se společným trhem pouze tehdy, souvisí-li tato podpora s plánem restrukturalizace slučitelným se společným trhem, dotyčné investice nejsou v souladu s pokyny.

C.   Navrácení podpory

| (55) | Čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, musí Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát musí učinit všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Komise by neměla vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. Zásada ochrany oprávněných očekávání je obecnou zásadou práva Společenství. Komise soudí, že v tomto případě tato zásada vylučuje navrácení podpory z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(55)

Čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, musí Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát musí učinit všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Komise by neměla vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. Zásada ochrany oprávněných očekávání je obecnou zásadou práva Společenství. Komise soudí, že v tomto případě tato zásada vylučuje navrácení podpory z níže uvedených důvodů.

| (56) | Dne 3. června 2003 Komise rozhodnutím 2003/612/ES přijala záporné rozhodnutí o úvěrech na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech (8). Ve svém rozhodnutí Komise uvedla, že sice neexistuje nezbytný vztah mezi kroky a rozhodnutími Komise ve vztahu k strukturálním fondům Společenství v souvislosti s nařízením Rady (ES) č. 1260/1999 (9) na jedné straně a rozhodnutími Komise o státní podpoře na straně druhé, ale že vzhledem ke konkrétním okolnostem dotyčného případu mohla v důsledku spojení řady událostí vzniknout oprávněná očekávání ohledně soukromé povahy dotyčného fondu. |
| --- | --- |

(56)

Dne 3. června 2003 Komise rozhodnutím 2003/612/ES přijala záporné rozhodnutí o úvěrech na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech (8). Ve svém rozhodnutí Komise uvedla, že sice neexistuje nezbytný vztah mezi kroky a rozhodnutími Komise ve vztahu k strukturálním fondům Společenství v souvislosti s nařízením Rady (ES) č. 1260/1999 (9) na jedné straně a rozhodnutími Komise o státní podpoře na straně druhé, ale že vzhledem ke konkrétním okolnostem dotyčného případu mohla v důsledku spojení řady událostí vzniknout oprávněná očekávání ohledně soukromé povahy dotyčného fondu.

| (57) | Komise shledala, že jak ona sama, tak vláda Spojeného království soustavně jednaly způsobem, který naznačoval, že tento fond je soukromým fondem pro účely pravidel pro strukturální fondy Společenství, a že i když z právního hlediska neexistuje automatický vztah mezi těmito dvěma otázkami, mohlo to vést k důvodnému předpokladu na straně vnitrostátních orgánů a rybářů, že dotací z takového fondu se netýkají pravidla o státní podpoře, čímž v tomto ohledu vznikla oprávněná očekávání. |
| --- | --- |

(57)

Komise shledala, že jak ona sama, tak vláda Spojeného království soustavně jednaly způsobem, který naznačoval, že tento fond je soukromým fondem pro účely pravidel pro strukturální fondy Společenství, a že i když z právního hlediska neexistuje automatický vztah mezi těmito dvěma otázkami, mohlo to vést k důvodnému předpokladu na straně vnitrostátních orgánů a rybářů, že dotací z takového fondu se netýkají pravidla o státní podpoře, čímž v tomto ohledu vznikla oprávněná očekávání.

| (58) | Kromě toho Komise ve svém rozhodnutí usoudila, že financování společností SLAP bylo považováno za soukromý příspěvek v rámci cíle I programu pro oblast Highlands and Islands 1994–1996 Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR). Dále, vzhledem k těsným vztahům mezi Orknejskými ostrovy a Shetlandskými ostrovy si byly orgány Shetlandských ostrovů pravděpodobně vědomy skutečnosti, že obdobný subjekt Orkney Reserve Fund (podpora C 87/2001 (10)) byl orgány Spojeného království i Komisí v praxi považován za soukromý fond, takže bylo přípustné, aby se podílel na soukromém spolufinancování v souvislosti s financováním z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF). |
| --- | --- |

(58)

Kromě toho Komise ve svém rozhodnutí usoudila, že financování společností SLAP bylo považováno za soukromý příspěvek v rámci cíle I programu pro oblast Highlands and Islands 1994–1996 Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR). Dále, vzhledem k těsným vztahům mezi Orknejskými ostrovy a Shetlandskými ostrovy si byly orgány Shetlandských ostrovů pravděpodobně vědomy skutečnosti, že obdobný subjekt Orkney Reserve Fund (podpora C 87/2001 (10)) byl orgány Spojeného království i Komisí v praxi považován za soukromý fond, takže bylo přípustné, aby se podílel na soukromém spolufinancování v souvislosti s financováním z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF).

| (59) | V souladu s tím Komise dospěla k názoru, že tyto okolnosti ve svém celku vedly ke vzniku oprávněného očekávání na straně orgánů Shetlandských ostrovů, zúčastněných subjektů i rybářů; Komise učinila závěr, že vzhledem k tomu mohli mylně předpokládat, že se pravidla pro státní podporu uvedená ve Smlouvě nepoužijí, i když z právního hlediska mezi oběma otázkami neexistuje automatický vztah. |
| --- | --- |

(59)

V souladu s tím Komise dospěla k názoru, že tyto okolnosti ve svém celku vedly ke vzniku oprávněného očekávání na straně orgánů Shetlandských ostrovů, zúčastněných subjektů i rybářů; Komise učinila závěr, že vzhledem k tomu mohli mylně předpokládat, že se pravidla pro státní podporu uvedená ve Smlouvě nepoužijí, i když z právního hlediska mezi oběma otázkami neexistuje automatický vztah.

| (60) | V současnosti zkoumané investice společnosti SLAP jsou financovány z finančních zdrojů stejného druhu, a to ve stejném časovém rámci. Stejně jako v uvedeném případě byly činnosti SLAP považovány za činnosti soukromé společnosti, pokud jde o soukromé financování fondem Shetland Islands Charitable Trust. Kromě toho společnost Shetland Seafish Ltd. vzhledem k okolnostem a zvláštnostem Shetlandského společenství musela vědět o režimu úvěrů na nákup rybolovných kvót, a zvláště o výkladovém letáku, na který odkazuje odstavec 68 rozhodnutí 2003/612/ES a ve kterém se uvádí, že dotace a úvěry od fondu Charitable Trust budou považovány za soukromé příspěvky. |
| --- | --- |

(60)

V současnosti zkoumané investice společnosti SLAP jsou financovány z finančních zdrojů stejného druhu, a to ve stejném časovém rámci. Stejně jako v uvedeném případě byly činnosti SLAP považovány za činnosti soukromé společnosti, pokud jde o soukromé financování fondem Shetland Islands Charitable Trust. Kromě toho společnost Shetland Seafish Ltd. vzhledem k okolnostem a zvláštnostem Shetlandského společenství musela vědět o režimu úvěrů na nákup rybolovných kvót, a zvláště o výkladovém letáku, na který odkazuje odstavec 68 rozhodnutí 2003/612/ES a ve kterém se uvádí, že dotace a úvěry od fondu Charitable Trust budou považovány za soukromé příspěvky.

| (61) | Podle ustálené judikatury nemohou být oprávněná očekávání příjemce podpory založena na jednání vnitrostátního orgánu, jestliže nebyl dodržen postup stanovený v článku 88 Smlouvy (rozsudek Soudu ve věci Alcan Deutschland
   (11)). Protože však i Komise soustavně jednala způsobem, který naznačoval, že tento fond je soukromým fondem, má Komise za to, že vzhledem k okolnostem případu a k výše uvedenému rozhodnutí Komise mohla jak společnost SLAP, tak společnost Shetland Seafish Ltd., která byla příjemcem podpory, předpokládat, že jsou vynakládány jen soukromé prostředky, a že se tudíž nepoužijí pravidla pro státní podporu uvedená ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(61)

Podle ustálené judikatury nemohou být oprávněná očekávání příjemce podpory založena na jednání vnitrostátního orgánu, jestliže nebyl dodržen postup stanovený v článku 88 Smlouvy (rozsudek Soudu ve věci Alcan Deutschland
   (11)). Protože však i Komise soustavně jednala způsobem, který naznačoval, že tento fond je soukromým fondem, má Komise za to, že vzhledem k okolnostem případu a k výše uvedenému rozhodnutí Komise mohla jak společnost SLAP, tak společnost Shetland Seafish Ltd., která byla příjemcem podpory, předpokládat, že jsou vynakládány jen soukromé prostředky, a že se tudíž nepoužijí pravidla pro státní podporu uvedená ve Smlouvě.

| (62) | Z těchto důvodů a na základě čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 nebude požadováno navrácení podpory udělené společnosti Shetland Seafish Ltd., protože zásada ochrany oprávněných očekávání je „obecnou zásadou práva Společenství“. |
| --- | --- |

(62)

Z těchto důvodů a na základě čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 nebude požadováno navrácení podpory udělené společnosti Shetland Seafish Ltd., protože zásada ochrany oprávněných očekávání je „obecnou zásadou práva Společenství“.

V.   ZÁVĚR

| (63) | Na základě posouzení provedeného v oddílu IV. Komise konstatuje, že Spojené království v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES protiprávně poskytlo podporu společnosti Shetland Seafish Ltd. tím, že získalo akcie této společnosti za okolností a podmínek, které by pro běžného soukromého investora v tržní ekonomice nebyly přijatelné. |
| --- | --- |

(63)

Na základě posouzení provedeného v oddílu IV. Komise konstatuje, že Spojené království v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES protiprávně poskytlo podporu společnosti Shetland Seafish Ltd. tím, že získalo akcie této společnosti za okolností a podmínek, které by pro běžného soukromého investora v tržní ekonomice nebyly přijatelné.

| (64) | Komise soudí, že tyto investice nejsou slučitelné se společným trhem, neboť je nelze považovat za běžné komerční investice, o kterých by býval mohl rozhodnout kterýkoli běžný soukromý investor, |
| --- | --- |

(64)

Komise soudí, že tyto investice nejsou slučitelné se společným trhem, neboť je nelze považovat za běžné komerční investice, o kterých by býval mohl rozhodnout kterýkoli běžný soukromý investor,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora udělená v letech 1999 a 2000 prostřednictvím investic společnosti Shetland Leasing and Property Ltd. do společnosti Shetland Seafish Ltd. není slučitelná se společným trhem.

Článek 2

Podpora uvedená v článku 1 nemusí být navrácena.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 7. prosince 2005

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. C 141, 10.6.2005, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 100, 27.3.1997, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. L 211, 21.8.2003, s. 63.

4

(5)  Francie v. Komise, C-482/99, Sb. rozh. 2002, s. I-4397.

5

Francie v. Komise

(6)  Úř. věst. C 229, 14.9.2004, s. 5.

6

(7)  Nařízení Rady (ES) č. 2468/98 ze dne 3. listopadu 1998, kterým se stanoví kritéria a podmínky pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a v oblasti zpracování jeho produktů a jejich uvádění na trh (Úř. věst. L 312, 20.11.1998, s. 19).

7

(8)  Úř. věst. L 211, 21.8.2003, s. 63.

8

(9)  Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. C 38, 12.2.2002, s. 2.

10

(11)  Země Porýní-Falcko v. Alcan Deutschland, C/24/95, Sb. rozh. 1997, s. I-01591.

11

Země Porýní-Falcko v. Alcan Deutschland

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/43

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. března 2006

o některých prozatímních ochranných opatřeních souvisejících s podezřením na vysoce patogenní influenzu ptáků v Izraeli

(oznámeno pod číslem K(2006) 902)

(Text s významem pro EHP)

(2006/227/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na čl. 18 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (2), a zejména na čl. 22 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Influenza ptáků je infekční virová nákaza drůbeže a ptáků, která je příčinou úmrtnosti a poruch, může rychle nabýt epizootických rozměrů a může představovat vážné nebezpečí pro zdraví zvířat a lidí a prudce snížit výnosnost chovu drůbeže. Hrozí, že původce nákazy by mohl být zavlečen prostřednictvím mezinárodního obchodu s živou drůbeží a drůbežími produkty. |
| --- | --- |

(1)

Influenza ptáků je infekční virová nákaza drůbeže a ptáků, která je příčinou úmrtnosti a poruch, může rychle nabýt epizootických rozměrů a může představovat vážné nebezpečí pro zdraví zvířat a lidí a prudce snížit výnosnost chovu drůbeže. Hrozí, že původce nákazy by mohl být zavlečen prostřednictvím mezinárodního obchodu s živou drůbeží a drůbežími produkty.

| (2) | Izrael oznámil Komisi izolaci viru H5 influenzy ptáků odebraného z klinického případu. Klinický obraz vede k podezření na vysoce patogenní influenzu ptáků, a to až do určení neuraminidázy typu (N). |
| --- | --- |

(2)

Izrael oznámil Komisi izolaci viru H5 influenzy ptáků odebraného z klinického případu. Klinický obraz vede k podezření na vysoce patogenní influenzu ptáků, a to až do určení neuraminidázy typu (N).

| (3) | S ohledem na to, jaké riziko pro zdraví zvířat by zavlečení choroby do Společenství představovalo, je vhodné formou okamžitého opatření dovozy živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež a násadových vajec těchto druhů z Izraele dočasně pozastavit. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na to, jaké riziko pro zdraví zvířat by zavlečení choroby do Společenství představovalo, je vhodné formou okamžitého opatření dovozy živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež a násadových vajec těchto druhů z Izraele dočasně pozastavit.

| (4) | Vzhledem k tomu, že je z Izraele povoleno dovážet lovecké trofeje a vejce pro lidskou spotřebu, dovozy těchto produktů do Společenství by s ohledem na riziko pro zdraví zvířat měly být rovněž pozastaveny. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že je z Izraele povoleno dovážet lovecké trofeje a vejce pro lidskou spotřebu, dovozy těchto produktů do Společenství by s ohledem na riziko pro zdraví zvířat měly být rovněž pozastaveny.

| (5) | Dále by měl být zakázán dovoz z Izraele do Společenství, pokud jde o čerstvé maso drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře, a dovoz masných polotovarů, mletého masa, mechanicky separovaného masa a masných výrobků z masa těchto druhů nebo s jeho obsahem. |
| --- | --- |

(5)

Dále by měl být zakázán dovoz z Izraele do Společenství, pokud jde o čerstvé maso drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře, a dovoz masných polotovarů, mletého masa, mechanicky separovaného masa a masných výrobků z masa těchto druhů nebo s jeho obsahem.

| (6) | S ohledem na inkubační dobu choroby by některé výrobky z drůbeže poražené před 15. únorem 2006 měly být nadále schváleny. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na inkubační dobu choroby by některé výrobky z drůbeže poražené před 15. únorem 2006 měly být nadále schváleny.

| (7) | Rozhodnutí Komise 2005/432/ES, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz masných výrobků určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušují rozhodnutí 97/41/ES, 97/221/ES a 97/222/ES (3), stanoví seznam třetích zemí, ze kterých mohou členské státy povolit dovoz masných výrobků, a zavádí režimy ošetření, které jsou považovány za účinné při zneškodňování daných patogenů. Aby se zabránilo riziku přenosu choroby prostřednictvím takových výrobků, je třeba uplatnit náležité ošetření podle nákazového statusu země původu a druhu, z něhož je výrobek získán. Proto se zdá vhodné, aby dovozy výrobků z drůbežího masa, které pocházejí z Izraele a které byly v celém rozsahu ošetřeny při teplotě alespoň 70 °C, byly nadále povoleny. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí Komise 2005/432/ES, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz masných výrobků určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušují rozhodnutí 97/41/ES, 97/221/ES a 97/222/ES (3), stanoví seznam třetích zemí, ze kterých mohou členské státy povolit dovoz masných výrobků, a zavádí režimy ošetření, které jsou považovány za účinné při zneškodňování daných patogenů. Aby se zabránilo riziku přenosu choroby prostřednictvím takových výrobků, je třeba uplatnit náležité ošetření podle nákazového statusu země původu a druhu, z něhož je výrobek získán. Proto se zdá vhodné, aby dovozy výrobků z drůbežího masa, které pocházejí z Izraele a které byly v celém rozsahu ošetřeny při teplotě alespoň 70 °C, byly nadále povoleny.

| (8) | Situace bude přezkoumána na příštím zasedání Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Situace bude přezkoumána na příštím zasedání Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Členské státy pozastaví z izraelského území dovoz:

| — | živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež, jak jsou definováni ve třetí odrážce článku 1 rozhodnutí 2000/666/ES, a násadových vajec těchto druhů, |
| --- | --- |

—

živé drůbeže, ptáků nadřádu běžci, farmové a volně žijící pernaté zvěře, živých ptáků jiných než drůbež, jak jsou definováni ve třetí odrážce článku 1 rozhodnutí 2000/666/ES, a násadových vajec těchto druhů,

| — | čerstvého masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře, |
| --- | --- |

—

čerstvého masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře,

| — | mletého masa, masných polotovarů, mechanicky separovaného masa a masných výrobků z masa těchto druhů nebo s jeho obsahem, |
| --- | --- |

—

mletého masa, masných polotovarů, mechanicky separovaného masa a masných výrobků z masa těchto druhů nebo s jeho obsahem,

| — | syrového krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracovaných krmných surovin obsahujících jakékoli části uvedených druhů, |
| --- | --- |

—

syrového krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracovaných krmných surovin obsahujících jakékoli části uvedených druhů,

| — | vajec pro lidskou spotřebu, a |
| --- | --- |

—

vajec pro lidskou spotřebu, a

| — | neošetřených loveckých trofejí jakýchkoli ptáků. |
| --- | --- |

—

neošetřených loveckých trofejí jakýchkoli ptáků.

2.   Odchylně od odstavce 1 povolí členské státy dovoz produktů, na něž se vztahují odrážky 1 až 4 odstavce 1, které byly získány z ptáků poražených před 15. únorem 2006.

3.   Ve veterinárních osvědčeních a obchodních dokladech doprovázejících zásilky produktů podle odstavce 2 musí být podle dotčených druhů uvedena tato informace:

„Čerstvé maso drůbeže/čerstvé maso ptáků nadřádu běžci/čerstvé maso volně žijící pernaté zvěře/čerstvé maso farmové pernaté zvěře/masný výrobek z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a volně žijící i farmové pernaté zvěře nebo s jeho obsahem/masný polotovar z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a spavolně žijící i farmové pernaté zvěře nebo s jeho obsahem/syrové krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracované krmné suroviny obsahující části drůbeže, ptáků nadřádu běžci, volně žijící i farmové pernaté zvěře (4) získané z ptáků poražených před 15. únorem 2006 a v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí Komise 2006/227/ES (5).

4.   Odchylně od třetí odrážky odstavce 1 povolí členské státy dovoz masných výrobků z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžci a farmové i volně žijící pernaté zvěře nebo s obsahem masa těchto druhů, pokud maso těchto druhů prošlo alespoň jedním ze zvláštních ošetření uvedených v bodech B, C či D části IV přílohy II rozhodnutí Komise 2005/432/ES.

Článek 2

Členské státy změní opatření, která uplatňují na dovozy, aby byla v souladu s tímto rozhodnutím, a tato přijatá opatření poté neprodleně vhodným způsobem zveřejní. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Článek 3

Toto rozhodnutí se použije do 31. května 2006.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. března 2006.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 56. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 31.1.1998, s. 9. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1; opravené znění: Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 151, 14.6.2005, s. 3.

3

(4)  Nehodící se škrtněte.

4

(5)  Úř. věst. L 81, 18.3.2006, s. 35.“.

5

---

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/45

---

ROZHODNUTÍ RADY 2006/228/SVV

ze dne 9. března 2006,

kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2005/211/SVV ze dne 24. února 2005 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 2005/211/SVV stanoví, že článek 1 uvedeného rozhodnutí se použije ode dne, který stanoví Rada, jakmile budou splněny nezbytné předběžné podmínky, a že Rada může stanovit různé dny použitelnosti pro různá ustanovení. Tyto předběžné podmínky byly splněny, pokud jde o čl. 1 bod 7 rozhodnutí 2005/211/SVV, konkrétně nový čl. 100 odst. 3 písm. f). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 2005/211/SVV stanoví, že článek 1 uvedeného rozhodnutí se použije ode dne, který stanoví Rada, jakmile budou splněny nezbytné předběžné podmínky, a že Rada může stanovit různé dny použitelnosti pro různá ustanovení. Tyto předběžné podmínky byly splněny, pokud jde o čl. 1 bod 7 rozhodnutí 2005/211/SVV, konkrétně nový čl. 100 odst. 3 písm. f).

| (2) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (2), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES (3) ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES (4) o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a 2004/860/ES (5) o jejím podpisu jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení, |
| --- | --- |

(2)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (2), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES (3) ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES (4) o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a 2004/860/ES (5) o jejím podpisu jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Ustanovení čl. 1 bodu 7 rozhodnutí 2005/211/SVV, které se týká nového čl. 100 odst. 3 písm. f), se použije ode dne 31. března 2006.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. března 2006.

Za Radu

předseda

J. PRÖLL

---

(1)  Úř. věst. L 68, 15.3.2005, s. 44.

1

(2)  Dokument Rady 13054/04 dostupný na http://register.consilium.eu.int

2

(3)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

3

(4)  Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26.

4

(5)  Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78.

5

---

| 18.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 81/46

---

ROZHODNUTÍ RADY 2006/229/SVV

ze dne 9. března 2006,

kterým se stanoví den použitelnosti některých ustanovení rozhodnutí 2005/211/SVV o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2005/211/SVV ze dne 24. února 2005 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 2005/211/SVV stanoví, že článek 1 uvedeného rozhodnutí se použije ode dne, který stanoví Rada, jakmile budou splněny nezbytné předběžné podmínky, a že Rada může stanovit různé dny použitelnosti pro různá ustanovení. Tyto předběžné podmínky byly splněny, pokud jde o čl. 1 bod 7 rozhodnutí 2005/211/SVV, konkrétně nový čl. 100 odst. 3 písm. e). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 2005/211/SVV stanoví, že článek 1 uvedeného rozhodnutí se použije ode dne, který stanoví Rada, jakmile budou splněny nezbytné předběžné podmínky, a že Rada může stanovit různé dny použitelnosti pro různá ustanovení. Tyto předběžné podmínky byly splněny, pokud jde o čl. 1 bod 7 rozhodnutí 2005/211/SVV, konkrétně nový čl. 100 odst. 3 písm. e).

| (2) | Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (2), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES (3) ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES (4) o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a 2004/860/ES (5) o podpisu uvedené dohody jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení, |
| --- | --- |

(2)

Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
   (2), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES (3) ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES (4) o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a 2004/860/ES (5) o podpisu uvedené dohody jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Ustanovení čl. 1 bodu 7 rozhodnutí 2005/211/SVV, které se týká nového čl. 100 odst. 3 písm. e), se použije ode dne 31. března 2006.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. března 2006.

Za Radu

předseda

J. PRÖLL

---

(1)  Úř. věst. L 68, 15.3.2005, s. 44.

1

(2)  Dokument Rady 13054/04 dostupný na http://register.consilium.eu.int

2

(3)  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.

3

(4)  Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26.

4

(5)  Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78.

5

---