# Den Europæiske Unions L 68/8. m

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 68 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang8. marts 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 68

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang8. marts 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 365/2006 af 27. februar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien og om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 af 27. februar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien | 6 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 af 27. februar 2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 | 15 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 365/2006 af 27. februar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien og om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 af 27. februar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien

6

*

Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 af 27. februar 2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97

15

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens afgørelse af 13. februar 2006 om ophævelse af afgørelse 2001/645/EF om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien | 37 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens afgørelse af 13. februar 2006 om ophævelse af afgørelse 2001/645/EF om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien

37

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Addendum til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/84/EF af 14. december 2005 om 22. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (phthalater i legetøj og småbørnsartikler) (EUT L 344 af 27.12.2005) | 39 |

Berigtigelser

*

Addendum til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/84/EF af 14. december 2005 om 22. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (phthalater i legetøj og småbørnsartikler) (EUT L 344 af 27.12.2005)

39

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 8.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 68/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 365/2006

af 27. februar 2006

om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien og om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »antidumpinggrundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3, og Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (i det følgende benævnt »antisubsidiegrundforordningen«), særlig artikel 19,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger og afsluttede undersøgelser vedrørende samme vare

| (1) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (3) en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »de endelige udligningsforanstaltninger«). Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af varer fra alle andre selskaber. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (3) en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »de endelige udligningsforanstaltninger«). Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af varer fra alle andre selskaber.

| (2) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (4) en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af PET-folie med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »de endelige antidumpingforanstaltninger«), bortset fra importen af varer fra fem indiske selskaber (Ester Industries Limited (i det følgende benævnt »Ester«), Flex Industries Limited (i det følgende benævnt »Flex«), Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), MTZ Polyfilms Limited (i det følgende benævnt »MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (i det følgende benævnt »Polyplex«)), hvis tilsagn var blevet godtaget ved Kommissionens afgørelse 2001/645/EF (5) om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien. |
| --- | --- |

(2)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (4) en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af PET-folie med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »de endelige antidumpingforanstaltninger«), bortset fra importen af varer fra fem indiske selskaber (Ester Industries Limited (i det følgende benævnt »Ester«), Flex Industries Limited (i det følgende benævnt »Flex«), Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), MTZ Polyfilms Limited (i det følgende benævnt »MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (i det følgende benævnt »Polyplex«)), hvis tilsagn var blevet godtaget ved Kommissionens afgørelse 2001/645/EF (5) om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien.

| (3) | Rådet udvidede ved forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af PET-folie med oprindelse i Indien til også at omfatte importen af samme varer afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. |
| --- | --- |

(3)

Rådet udvidede ved forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af PET-folie med oprindelse i Indien til også at omfatte importen af samme varer afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej.

| (4) | Kommissionen indledte den 4. januar 2005 (6) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001, begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers niveau. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 (7), som ændrede de endelige antidumpingforanstaltningers niveau. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen indledte den 4. januar 2005 (6) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001, begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers niveau. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 (7), som ændrede de endelige antidumpingforanstaltningers niveau.

| (5) | Kommissionen indledte den 10. december 2004 (8) en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 (9), som videreførte de endelige udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen indledte den 10. december 2004 (8) en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 (9), som videreførte de endelige udligningsforanstaltninger.

2.   Anmodninger om fornyet undersøgelse

| (6) | I 2002 blev en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, begrænset til en undersøgelse af udligningsforanstaltningernes form for et bestemt selskab, indgivet af »Polyplex«, en indisk eksporterende producent, fra hvem der allerede var blevet godtaget et tilsagn ved afgørelse 2001/645/EF i forbindelse med de gældende antidumpingforanstaltninger. Polyplex afgav oplysninger, som viste, at et tilsagn af samme slags ville afhjælpe de skadelige virkninger af subsidiering, og at det kunne overvåges. Det var derfor berettiget at foretage en fornyet undersøgelse af udligningsforanstaltningernes form. |
| --- | --- |

(6)

I 2002 blev en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, begrænset til en undersøgelse af udligningsforanstaltningernes form for et bestemt selskab, indgivet af »Polyplex«, en indisk eksporterende producent, fra hvem der allerede var blevet godtaget et tilsagn ved afgørelse 2001/645/EF i forbindelse med de gældende antidumpingforanstaltninger. Polyplex afgav oplysninger, som viste, at et tilsagn af samme slags ville afhjælpe de skadelige virkninger af subsidiering, og at det kunne overvåges. Det var derfor berettiget at foretage en fornyet undersøgelse af udligningsforanstaltningernes form.

| (7) | I oktober 2003 blev en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, begrænset til en undersøgelse af antidumpingforanstaltningernes form, indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie. Toray Plastics Europe meddelte, at selskabet støttede anmodningen, selv om det ikke formelt var en af klagerne. |
| --- | --- |

(7)

I oktober 2003 blev en anmodning om en delvis interimsundersøgelse, begrænset til en undersøgelse af antidumpingforanstaltningernes form, indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie. Toray Plastics Europe meddelte, at selskabet støttede anmodningen, selv om det ikke formelt var en af klagerne.

| (8) | Klagerne hævdede, at foranstaltningerne i den pågældende form (dvs. de eksisterende tilsagn som godtaget ved afgørelse 2001/645/EF) ikke længere effektivt kunne afhjælpe skadelig dumping. De hævdede, at det vareudvalg, der sælges af de berørte eksportører, havde udviklet sig siden godtagelsen af de eksisterende tilsagn, som er baseret på mindsteimportpriser, og nu navnlig omfattede flere teknisk set sofistikerede former for folie, således at de mindstepriser, som nogle varer kan kategoriseres under, ikke længere afspejler deres reelle værdi, og foranstaltningerne således ikke længere var hensigtsmæssige i betragtning af den nye teknologiske udvikling. Det hævdedes derfor, at tilsagnene ikke længere var egnet til at afhjælpe de skadelige virkninger af dumping. |
| --- | --- |

(8)

Klagerne hævdede, at foranstaltningerne i den pågældende form (dvs. de eksisterende tilsagn som godtaget ved afgørelse 2001/645/EF) ikke længere effektivt kunne afhjælpe skadelig dumping. De hævdede, at det vareudvalg, der sælges af de berørte eksportører, havde udviklet sig siden godtagelsen af de eksisterende tilsagn, som er baseret på mindsteimportpriser, og nu navnlig omfattede flere teknisk set sofistikerede former for folie, således at de mindstepriser, som nogle varer kan kategoriseres under, ikke længere afspejler deres reelle værdi, og foranstaltningerne således ikke længere var hensigtsmæssige i betragtning af den nye teknologiske udvikling. Det hævdedes derfor, at tilsagnene ikke længere var egnet til at afhjælpe de skadelige virkninger af dumping.

3.   Undersøgelser

| (9) | Kommissionen offentliggjorde den 28. juni 2002 i Den Europæiske Unions Tidende
   (10) en meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne, begrænset til en undersøgelse af, om det var muligt at godtage et tilsagn afgivet af den indiske eksporterende producent Polyplex i henhold til artikel 19 i antisubsidiegrundforordningen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen offentliggjorde den 28. juni 2002 i Den Europæiske Unions Tidende
   (10) en meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne, begrænset til en undersøgelse af, om det var muligt at godtage et tilsagn afgivet af den indiske eksporterende producent Polyplex i henhold til artikel 19 i antisubsidiegrundforordningen.

| (10) | Da en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningernes form (dvs. de eksisterende tilsagn) blev indledt i november 2003 som nævnt i betragtning 12 og 13, blev spørgsmålet om det var muligt at godtage Polyplex' tilbud om et tilsagn holdt åbent, således at begge undersøgelser kunne afsluttes på samme tid. Kommissionen underrettede officielt Polyplex om, hvad den havde til hensigt at gøre. Klageren fremsatte ikke bemærkninger til dette. |
| --- | --- |

(10)

Da en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningernes form (dvs. de eksisterende tilsagn) blev indledt i november 2003 som nævnt i betragtning 12 og 13, blev spørgsmålet om det var muligt at godtage Polyplex' tilbud om et tilsagn holdt åbent, således at begge undersøgelser kunne afsluttes på samme tid. Kommissionen underrettede officielt Polyplex om, hvad den havde til hensigt at gøre. Klageren fremsatte ikke bemærkninger til dette.

| (11) | Kommissionen offentliggjorde den 22. november 2003 i Den Europæiske Unions Tidende
   (11) en meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i antidumpinggrundforordningen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen offentliggjorde den 22. november 2003 i Den Europæiske Unions Tidende
   (11) en meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i antidumpinggrundforordningen.

| (12) | Undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af formen af foranstaltningerne vedrørende de fem indiske eksporterende producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget. Undersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2002 til den 30. september 2003 (i det følgende benævnt »den nuværende undersøgelsesperiode«). |
| --- | --- |

(12)

Undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af formen af foranstaltningerne vedrørende de fem indiske eksporterende producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget. Undersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2002 til den 30. september 2003 (i det følgende benævnt »den nuværende undersøgelsesperiode«).

| (13) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (14) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de berørte eksporterende producenter, som alle samarbejdede og besvarede spørgeskemaet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter i Indien:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- | --- |

(14)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de berørte eksporterende producenter, som alle samarbejdede og besvarede spørgeskemaet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter i Indien:

—

Ester Industries Limited, New Delhi

| — | Flex Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE

| (15) | Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.

C.   RESULTATER AF UNDERSØGELSEN

| (16) | PET-folie har særlige fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, som bl.a. omfatter tykkelse, belægningsegenskaber, overfladebehandling og mekaniske egenskaber, som er bestemmende for de forskellige typer af PET-folie gennem forskellige behandlinger af grundfolien enten under eller efter produktionsprocessen, herunder også koronabehandling, metallisering eller kemisk belægning. Varen fremtræder derfor i mange forskellige former eller typer. I betragtning af det store antal forskellige former (varetyper) og med henblik på at lette overvågningen af tilsagnene blev varerne grupperet i forskellige kategorier (grupper) baseret på tekniske egenskaber. Disse grupper tjente som grundlag for fastsættelsen af mindsteimportpriserne i tilsagnene. I den oprindelige undersøgelse varierede antallet af mindsteimportpriser fastlagt på grundlag af disse grupper fra 10 til 32 pr. eksportør. |
| --- | --- |

(16)

PET-folie har særlige fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, som bl.a. omfatter tykkelse, belægningsegenskaber, overfladebehandling og mekaniske egenskaber, som er bestemmende for de forskellige typer af PET-folie gennem forskellige behandlinger af grundfolien enten under eller efter produktionsprocessen, herunder også koronabehandling, metallisering eller kemisk belægning. Varen fremtræder derfor i mange forskellige former eller typer. I betragtning af det store antal forskellige former (varetyper) og med henblik på at lette overvågningen af tilsagnene blev varerne grupperet i forskellige kategorier (grupper) baseret på tekniske egenskaber. Disse grupper tjente som grundlag for fastsættelsen af mindsteimportpriserne i tilsagnene. I den oprindelige undersøgelse varierede antallet af mindsteimportpriser fastlagt på grundlag af disse grupper fra 10 til 32 pr. eksportør.

| (17) | Som led i den nuværende fornyede undersøgelse blev der foretaget en sammenligning inden for grupperne af blandingen af modeltyper og af prissvingningerne mellem den undersøgelsesperiode, der anvendtes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelsesperiode«), og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(17)

Som led i den nuværende fornyede undersøgelse blev der foretaget en sammenligning inden for grupperne af blandingen af modeltyper og af prissvingningerne mellem den undersøgelsesperiode, der anvendtes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelsesperiode«), og den nuværende undersøgelsesperiode.

| (18) | Analysen viste, at der, siden tilsagnene blev godtaget, er sket en ændring af blandingen af de modeltyper, som sælges i bestemte varegrupper. Disse ændringer har været meget betydelige i forbindelse med flere undersøgte selskaber og i en sådan grad, at det for nogle grupper betyder, at de fleste af de vareformer, der eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, ikke længere svarer til de varer, der eksporteredes i den oprindelige undersøgelsesperiode. Eksempler på ændringer, som blev noteret inden for grupperne, var opgivelse af varer af lavere værdi, tilføjelse af nye varer af tilsyneladende højere værdi og undertiden en kombination af begge dele. |
| --- | --- |

(18)

Analysen viste, at der, siden tilsagnene blev godtaget, er sket en ændring af blandingen af de modeltyper, som sælges i bestemte varegrupper. Disse ændringer har været meget betydelige i forbindelse med flere undersøgte selskaber og i en sådan grad, at det for nogle grupper betyder, at de fleste af de vareformer, der eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, ikke længere svarer til de varer, der eksporteredes i den oprindelige undersøgelsesperiode. Eksempler på ændringer, som blev noteret inden for grupperne, var opgivelse af varer af lavere værdi, tilføjelse af nye varer af tilsyneladende højere værdi og undertiden en kombination af begge dele.

| (19) | Analysen viste også, at prisafvigelsen (udvalget af produktværdier) for visse varegrupper inden for gruppen har ændret sig meget, siden tilsagnene blev godtaget. Det bør også noteres, at der er sket en betydelig ændring i salgsmønstret mellem de forskellige varegrupper, efter at tilsagnene er blevet godtaget. Navnlig lader det til, at der har været en tendens til at koncentrere salget på grupper med en lavere mindstepris. |
| --- | --- |

(19)

Analysen viste også, at prisafvigelsen (udvalget af produktværdier) for visse varegrupper inden for gruppen har ændret sig meget, siden tilsagnene blev godtaget. Det bør også noteres, at der er sket en betydelig ændring i salgsmønstret mellem de forskellige varegrupper, efter at tilsagnene er blevet godtaget. Navnlig lader det til, at der har været en tendens til at koncentrere salget på grupper med en lavere mindstepris.

| (20) | Da mindsteimportpriserne og tilsagnene er blevet fastlagt på grundlag af blandingen af modeltyper og deres tilsvarende værdier inden for varegrupperne i den oprindelige undersøgelsesperiode, er det klart, at de ændringer, der konstateredes i forbindelse med den nuværende blanding af produkter og værdier inden for disse varegrupper har bevirket, at de pågældende specifikke mindsteimportpriser og følgelig tilsagnene ikke længere kan modvirke de skadelige virkninger af dumping. |
| --- | --- |

(20)

Da mindsteimportpriserne og tilsagnene er blevet fastlagt på grundlag af blandingen af modeltyper og deres tilsvarende værdier inden for varegrupperne i den oprindelige undersøgelsesperiode, er det klart, at de ændringer, der konstateredes i forbindelse med den nuværende blanding af produkter og værdier inden for disse varegrupper har bevirket, at de pågældende specifikke mindsteimportpriser og følgelig tilsagnene ikke længere kan modvirke de skadelige virkninger af dumping.

| (21) | Hvad angår den fornyede undersøgelse, der er begrænset til en undersøgelse af, om det er muligt at godtage et tilsagn afgivet af Polyplex, viste analysen, at det pågældende selskabs struktur ville gøre overvågningen af et tilsagn meget kompliceret og således bevirke, at et tilsagn ikke er en egnet form for effektiv udligningsforanstaltning. Komplikationerne skyldes, at den pågældende vare også fremstilles af et selskab i et tredjeland (Thailand), der er forretningsmæssigt forbundet med Polyplex, hvilket skaber risiko for krydskompensation med priser, hvis selskabet i Thailand også ville eksportere den pågældende vare til Fællesskabet. Det ville blive alt for vanskeligt at overvåge og håndhæve tilsagnet for at sikre, at det fungerer korrekt. |
| --- | --- |

(21)

Hvad angår den fornyede undersøgelse, der er begrænset til en undersøgelse af, om det er muligt at godtage et tilsagn afgivet af Polyplex, viste analysen, at det pågældende selskabs struktur ville gøre overvågningen af et tilsagn meget kompliceret og således bevirke, at et tilsagn ikke er en egnet form for effektiv udligningsforanstaltning. Komplikationerne skyldes, at den pågældende vare også fremstilles af et selskab i et tredjeland (Thailand), der er forretningsmæssigt forbundet med Polyplex, hvilket skaber risiko for krydskompensation med priser, hvis selskabet i Thailand også ville eksportere den pågældende vare til Fællesskabet. Det ville blive alt for vanskeligt at overvåge og håndhæve tilsagnet for at sikre, at det fungerer korrekt.

D.   KONKLUSIONER

| (22) | Tilsagnene giver, som de er med mindsteimportpriser baseret på varegrupper, eksportørerne stor fleksibilitet til at ændre de tekniske egenskaber ved varer inden for gruppen. Den pågældende vare omfatter talrige og stadig nye differentierede træk, som i vid udstrækning er bestemmende for salgsprisen. Ændringer af disse træk påvirker derfor priserne i betydelig grad. Den eneste mulige måde at gøre grupperne mere ensartede på med hensyn til fysiske egenskaber og priser vil være at opdele grupperne i undergrupper. Konsekvensen vil imidlertid være en mangfoldighed af grupper, som vil gøre overvågning umulig og navnlig gøre det vanskeligt for toldmyndighederne at se forskellen mellem varetyper og varernes tarifering efter gruppe ved import. Antallet af grupper pr. selskab kunne også stige med en faktor på 5 til 11 sammenlignet med grupperne i tilsagnene, hvis flere egenskaber ved de forskellige varetyper bliver taget i betragtning for at nå frem til en mere nøjagtig tarifering. For øjeblikket falder varetyperne allerede ind under mere end flere hundrede detaljerede grupper, hvilket gør tilsagn uanvendelige. Antallet kunne endog stige med yderligere udvikling af varernes egenskaber. |
| --- | --- |

(22)

Tilsagnene giver, som de er med mindsteimportpriser baseret på varegrupper, eksportørerne stor fleksibilitet til at ændre de tekniske egenskaber ved varer inden for gruppen. Den pågældende vare omfatter talrige og stadig nye differentierede træk, som i vid udstrækning er bestemmende for salgsprisen. Ændringer af disse træk påvirker derfor priserne i betydelig grad. Den eneste mulige måde at gøre grupperne mere ensartede på med hensyn til fysiske egenskaber og priser vil være at opdele grupperne i undergrupper. Konsekvensen vil imidlertid være en mangfoldighed af grupper, som vil gøre overvågning umulig og navnlig gøre det vanskeligt for toldmyndighederne at se forskellen mellem varetyper og varernes tarifering efter gruppe ved import. Antallet af grupper pr. selskab kunne også stige med en faktor på 5 til 11 sammenlignet med grupperne i tilsagnene, hvis flere egenskaber ved de forskellige varetyper bliver taget i betragtning for at nå frem til en mere nøjagtig tarifering. For øjeblikket falder varetyperne allerede ind under mere end flere hundrede detaljerede grupper, hvilket gør tilsagn uanvendelige. Antallet kunne endog stige med yderligere udvikling af varernes egenskaber.

| (23) | For visse selskaber, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, har de modeltyper, der sælges under en bestemt varegruppe, ikke ændret sig meget, siden tilsagnene blev godtaget. Men en eventuel stigning i antallet af varegrupper som følge af yderligere udvikling inden for varegrupperne som nævnt i betragtning 22 kunne forekomme på et senere tidspunkt og i forbindelse med alle eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(23)

For visse selskaber, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, har de modeltyper, der sælges under en bestemt varegruppe, ikke ændret sig meget, siden tilsagnene blev godtaget. Men en eventuel stigning i antallet af varegrupper som følge af yderligere udvikling inden for varegrupperne som nævnt i betragtning 22 kunne forekomme på et senere tidspunkt og i forbindelse med alle eksporterende producenter.

| (24) | Konklusionen er derfor, at varegrupperne bør være meget mere ensartede med hensyn til fysiske egenskaber og priser, hvis det skal være muligt at overvåge tilsagnene effektivt. Disse egenskaber bør være stabile, så længe tilsagnet er gyldigt. Undersøgelsen har bekræftet, at dette ikke har været tilfældet i forbindelse med PET-folie. |
| --- | --- |

(24)

Konklusionen er derfor, at varegrupperne bør være meget mere ensartede med hensyn til fysiske egenskaber og priser, hvis det skal være muligt at overvåge tilsagnene effektivt. Disse egenskaber bør være stabile, så længe tilsagnet er gyldigt. Undersøgelsen har bekræftet, at dette ikke har været tilfældet i forbindelse med PET-folie.

| (25) | På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger fastslås det, at tilsagn ikke er egnet til at modvirke de skadelige virkninger af dumping, da de både frembyder store vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse og uacceptable risici. Under disse omstændigheder bør de tilsagn, der er godtaget fra de fem indiske producenter, der er omfattet af undersøgelsen af antidumpingforanstaltningernes form, trækkes tilbage. |
| --- | --- |

(25)

På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger fastslås det, at tilsagn ikke er egnet til at modvirke de skadelige virkninger af dumping, da de både frembyder store vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse og uacceptable risici. Under disse omstændigheder bør de tilsagn, der er godtaget fra de fem indiske producenter, der er omfattet af undersøgelsen af antidumpingforanstaltningernes form, trækkes tilbage.

| (26) | Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at trække de eksisterende tilsagn tilbage, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(26)

Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at trække de eksisterende tilsagn tilbage, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

| (27) | Efter fremlæggelsen af oplysninger oplyste flere parter, at de fandt, at der ikke var vanskeligheder forbundet med at overvåge eller håndhæve tilsagnene, og at der derfor ikke var risici forbundet med den pågældende form for foranstaltninger. Mange af de eksporterende producenter oplyste desuden, at man ikke havde misligholdt deres tilsagn. En af de berørte eksporterende producenter fremførte, at de ikke havde indført nye modeller i EU i tidsrummet mellem afgivelsen af det eksisterende tilsagn og den nuværende undersøgelsesperiode, selv om der i indledningsmeddelelsen henvises til betydningen af at udvikle nye modeltyper. |
| --- | --- |

(27)

Efter fremlæggelsen af oplysninger oplyste flere parter, at de fandt, at der ikke var vanskeligheder forbundet med at overvåge eller håndhæve tilsagnene, og at der derfor ikke var risici forbundet med den pågældende form for foranstaltninger. Mange af de eksporterende producenter oplyste desuden, at man ikke havde misligholdt deres tilsagn. En af de berørte eksporterende producenter fremførte, at de ikke havde indført nye modeller i EU i tidsrummet mellem afgivelsen af det eksisterende tilsagn og den nuværende undersøgelsesperiode, selv om der i indledningsmeddelelsen henvises til betydningen af at udvikle nye modeltyper.

| (28) | Hvad de tekniske aspekter angår, bevirker det store antal af varianter af dette produkt sammenholdt med mulighederne for produktudvikling, at varen ikke er egnet til at være omfattet af tilsagn, da produktudviklingen kræver en konstant ajourføring af mindsteimportpriserne, hvilket ikke kan lade sig gøre (jf. betragtning 22). I den forbindelse erindres det, at det i artikel 8, stk. 3, i grundforordningen hedder, at afgivne tilsagn ikke nødvendigvis skal godtages, hvis det ikke er muligt at gennemføre dem i praksis, f.eks. hvis antallet af nuværende eller potentielle eksportører er for stort, eller af andre grunde. Med hensyn til eksportørernes påstand om, at de ikke har overtrådt betingelserne i tilsagnene, er der ikke noget, som tyder på, at de blev overtrådt. Beslutningen om at trække tilsagnene tilbage er baseret på beviser indsamlet i løbet af undersøgelsen, som viser, at ændringer i blandingen af varer bevirker, at tilsagn ikke er en egnet form for foranstaltninger, og at en overvågning af salget af denne vare ikke passer til aftaler om tilsagn (jf. betragtning 18, 19, 20 og 22). Endelig viste undersøgelsen, at folie, der afviger fra den blanding af varer, som mindsteimportpriserne var baseret på, nu sælges i stort omfang i Fællesskabet i henhold til aftalerne om tilsagn, og at der er mulighed for, at antallet og varieteten af produkter kunne blive større. Den markedssituation, som tilsagnene blev fastsat på grundlag af, er således ikke længere repræsentativ i den nuværende fornyede undersøgelse med hensyn til de solgte varer, og tilsagn med mindsteimportpriser er derfor ikke længere en egnet form for foranstaltning. |
| --- | --- |

(28)

Hvad de tekniske aspekter angår, bevirker det store antal af varianter af dette produkt sammenholdt med mulighederne for produktudvikling, at varen ikke er egnet til at være omfattet af tilsagn, da produktudviklingen kræver en konstant ajourføring af mindsteimportpriserne, hvilket ikke kan lade sig gøre (jf. betragtning 22). I den forbindelse erindres det, at det i artikel 8, stk. 3, i grundforordningen hedder, at afgivne tilsagn ikke nødvendigvis skal godtages, hvis det ikke er muligt at gennemføre dem i praksis, f.eks. hvis antallet af nuværende eller potentielle eksportører er for stort, eller af andre grunde. Med hensyn til eksportørernes påstand om, at de ikke har overtrådt betingelserne i tilsagnene, er der ikke noget, som tyder på, at de blev overtrådt. Beslutningen om at trække tilsagnene tilbage er baseret på beviser indsamlet i løbet af undersøgelsen, som viser, at ændringer i blandingen af varer bevirker, at tilsagn ikke er en egnet form for foranstaltninger, og at en overvågning af salget af denne vare ikke passer til aftaler om tilsagn (jf. betragtning 18, 19, 20 og 22). Endelig viste undersøgelsen, at folie, der afviger fra den blanding af varer, som mindsteimportpriserne var baseret på, nu sælges i stort omfang i Fællesskabet i henhold til aftalerne om tilsagn, og at der er mulighed for, at antallet og varieteten af produkter kunne blive større. Den markedssituation, som tilsagnene blev fastsat på grundlag af, er således ikke længere repræsentativ i den nuværende fornyede undersøgelse med hensyn til de solgte varer, og tilsagn med mindsteimportpriser er derfor ikke længere en egnet form for foranstaltning.

| (29) | At en eksporterende producent endnu ikke havde indført nye modeltyper, ændrer ikke det forhold, at det blev fastslået, at tilsagnene vedrørende den pågældende vare ikke er en egnet form for foranstaltning, og at det ikke er muligt at overvåge dem som angivet i betragtning 28. |
| --- | --- |

(29)

At en eksporterende producent endnu ikke havde indført nye modeltyper, ændrer ikke det forhold, at det blev fastslået, at tilsagnene vedrørende den pågældende vare ikke er en egnet form for foranstaltning, og at det ikke er muligt at overvåge dem som angivet i betragtning 28.

| (30) | Flere eksporterende producenter henviste desuden til artikel 15 i aftalen om anvendelsen af artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (GATT) (i det følgende benævnt »WTO-antidumpingaftalen«) og kravene i denne om, at de udviklede lande skal bistå udviklingslandene, og fremførte, at de eksporterende producenter burde få lejlighed til at afgive nye tilsagnsaftaler. Det blev antydet, at tilbagetrækningen af tilsagnene skulle være foretaget af spekulationsmæssige og ikke-materielle årsager, hvilket gik imod ånden i artikel 15 i WTO-antidumpingaftalen, og at tilbagetrækningen af tilsagnene var en overtrædelse af proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(30)

Flere eksporterende producenter henviste desuden til artikel 15 i aftalen om anvendelsen af artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (GATT) (i det følgende benævnt »WTO-antidumpingaftalen«) og kravene i denne om, at de udviklede lande skal bistå udviklingslandene, og fremførte, at de eksporterende producenter burde få lejlighed til at afgive nye tilsagnsaftaler. Det blev antydet, at tilbagetrækningen af tilsagnene skulle være foretaget af spekulationsmæssige og ikke-materielle årsager, hvilket gik imod ånden i artikel 15 i WTO-antidumpingaftalen, og at tilbagetrækningen af tilsagnene var en overtrædelse af proportionalitetsprincippet.

| (31) | Artikel 15 i WTO-antidumpingaftalen henviser til nødvendigheden af at søge konstruktive midler, inden der anvendes antidumpingtold. De eksisterende tilsagn blev godtaget i ønsket om at finde en konstruktiv løsning mod skadelig dumping. Det bør imidlertid erindres, at det hedder i artikel 8.3 i WTO-antidumpingaftalen, at afgivne tilsagn ikke nødvendigvis skal godtages, hvis myndighederne anser det for umuligt at gennemføre dem, f.eks. hvis antallet af nuværende eller potentielle eksportører er for stort, eller af andre grunde. Tilsagnene blev ikke trukket tilbage af spekulationsmæssige årsager, men fordi undersøgelsen viste, at de varer, som de indiske producenter gik med til at anvende som grundlag for fastsættelsen af tilsagnspriserne (mindsteimportpriserne), i vid udstrækning afviger fra de varer, der nu sælges i Fællesskabet. Tilbagetrækningen af tilsagnene er derfor ikke ude af proportioner, men en velovervejet reaktion på en markedsudvikling, som de eksporterende producenter selv har været med til at skabe. |
| --- | --- |

(31)

Artikel 15 i WTO-antidumpingaftalen henviser til nødvendigheden af at søge konstruktive midler, inden der anvendes antidumpingtold. De eksisterende tilsagn blev godtaget i ønsket om at finde en konstruktiv løsning mod skadelig dumping. Det bør imidlertid erindres, at det hedder i artikel 8.3 i WTO-antidumpingaftalen, at afgivne tilsagn ikke nødvendigvis skal godtages, hvis myndighederne anser det for umuligt at gennemføre dem, f.eks. hvis antallet af nuværende eller potentielle eksportører er for stort, eller af andre grunde. Tilsagnene blev ikke trukket tilbage af spekulationsmæssige årsager, men fordi undersøgelsen viste, at de varer, som de indiske producenter gik med til at anvende som grundlag for fastsættelsen af tilsagnspriserne (mindsteimportpriserne), i vid udstrækning afviger fra de varer, der nu sælges i Fællesskabet. Tilbagetrækningen af tilsagnene er derfor ikke ude af proportioner, men en velovervejet reaktion på en markedsudvikling, som de eksporterende producenter selv har været med til at skabe.

| (32) | Konklusionerne af den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningernes form, nemlig at tilsagn ikke er egnet til at modvirke de skadelige virkninger af dumping, da de både frembyder store vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse og uacceptable risici, gælder også hvad angår udligningsforanstaltninger. Det blev også fastslået, at Polyplex-gruppens selskabsstruktur ville give vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse af et tilsagn. Det fastslås derfor, at det ikke er muligt at anvende tilsagnet i praksis som omhandlet i artikel 8, stk. 3, i antisubsidiegrundforordningen. |
| --- | --- |

(32)

Konklusionerne af den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningernes form, nemlig at tilsagn ikke er egnet til at modvirke de skadelige virkninger af dumping, da de både frembyder store vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse og uacceptable risici, gælder også hvad angår udligningsforanstaltninger. Det blev også fastslået, at Polyplex-gruppens selskabsstruktur ville give vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse af et tilsagn. Det fastslås derfor, at det ikke er muligt at anvende tilsagnet i praksis som omhandlet i artikel 8, stk. 3, i antisubsidiegrundforordningen.

| (33) | På baggrund af ovenstående var konklusionen, at den fornyede undersøgelse af antisubsidieforanstaltningernes form, som var begrænset til en undersøgelse af, om det var muligt at godtage det tilsagn, der er afgivet af Polyplex, bør afsluttes og det pågældende tilsagn ikke godtages, da de betingelser, der er fastsat i artikel 13, stk. 1, i antisubsidiegrundforordningen vedrørende godtagelse af et tilsagn, ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(33)

På baggrund af ovenstående var konklusionen, at den fornyede undersøgelse af antisubsidieforanstaltningernes form, som var begrænset til en undersøgelse af, om det var muligt at godtage det tilsagn, der er afgivet af Polyplex, bør afsluttes og det pågældende tilsagn ikke godtages, da de betingelser, der er fastsat i artikel 13, stk. 1, i antisubsidiegrundforordningen vedrørende godtagelse af et tilsagn, ikke er opfyldt.

| (34) | Den berørte part er blevet underrettet om årsagerne til, at det afgivne tilsagn ikke kunne godtages — |
| --- | --- |

(34)

Den berørte part er blevet underrettet om årsagerne til, at det afgivne tilsagn ikke kunne godtages —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1676/2001 som gældende på datoen for nærværende forordnings offentliggørelse udgår.

2.   Artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1676/2001 som gældende på datoen for nærværende forordnings offentliggørelse bliver til artikel 1, stk. 3.

3.   Artikel 2 i forordning (EF) nr. 1676/2001 som gældende på datoen for nærværende forordnings offentliggørelse udgår.

4.   Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 1676/2001 som gældende på datoen for nærværende forordnings offentliggørelse bliver til artikel 2 og 3.

Artikel 2

Den delvise interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999 afsluttes uden godtagelse af tilsagnet.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 2006.

På Rådets vegne

U. PLASSNIK

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 288 af 21.10.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

2

(3)  EFT L 316 af 10.12.1999, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1976/2004 (EUT L 342 af 18.11.2004, s. 8).

3

(4)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (EUT L 342 af 18.11.2004, s. 1).

4

(5)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 56.

5

(6)  EUT C 1 af 4.1.2005, s. 5.

6

(7)  Se side 6 i denne EUT.

7

(8)  EUT C 306 af 10.12.2004, s. 2.

8

(9)  Se side 15 i denne EUT.

9

(10)  EFT C 154 af 28.6.2002, s. 2.

10

(11)  EUT C 281 af 22.11.2003, s. 4.

11

---

| 8.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 68/6

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 366/2006

af 27. februar 2006

om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger og afsluttede undersøgelser vedrørende samme vare

| (1) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »de endelige udligningsforanstaltninger«). Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % for import af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % for import af varer fra alle andre selskaber. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »de endelige udligningsforanstaltninger«). Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % for import af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % for import af varer fra alle andre selskaber.

| (2) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (3) en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i bl.a. Indien (i det følgende benævnt »de endelige antidumpingforanstaltninger«). Der blev anvendt stikprøver i forbindelse med de indiske eksporterende producenter, og individuelle toldsatser på fra 0 % til 62,6 % blev indført for de selskaber, der indgik i stikprøven, medens der for andre samarbejdende selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev indført en told baseret på den vejede gennemsnitlige dumpingmargen på 57,7 % og nedsat med deres individuelle eksportsubsidiemargen. En told på 53,3 % blev indført for alle andre selskaber. Den oprindelige undersøgelse omfattede perioden fra den 1. april 1999 til den 31. marts 2000 (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelsesperiode«). |
| --- | --- |

(2)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (3) en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i bl.a. Indien (i det følgende benævnt »de endelige antidumpingforanstaltninger«). Der blev anvendt stikprøver i forbindelse med de indiske eksporterende producenter, og individuelle toldsatser på fra 0 % til 62,6 % blev indført for de selskaber, der indgik i stikprøven, medens der for andre samarbejdende selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev indført en told baseret på den vejede gennemsnitlige dumpingmargen på 57,7 % og nedsat med deres individuelle eksportsubsidiemargen. En told på 53,3 % blev indført for alle andre selskaber. Den oprindelige undersøgelse omfattede perioden fra den 1. april 1999 til den 31. marts 2000 (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelsesperiode«).

| (3) | Kommissionen godtog den 22. august 2001 ved afgørelse 2001/645/EF (4) tilsagn afgivet af fem indiske producenter, nemlig Ester Industries Limited (i det følgende benævnt »Ester«), Flex Industries Limited (i det følgende benævnt »Flex«), Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), MTZ Polyfilms Limited (i det følgende benævnt »MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (i det følgende benævnt »Polyplex«). Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2005 en meddelelse om ændring af navnet på MTZ i Den Europæiske Unions Tidende
   (5). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen godtog den 22. august 2001 ved afgørelse 2001/645/EF (4) tilsagn afgivet af fem indiske producenter, nemlig Ester Industries Limited (i det følgende benævnt »Ester«), Flex Industries Limited (i det følgende benævnt »Flex«), Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), MTZ Polyfilms Limited (i det følgende benævnt »MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (i det følgende benævnt »Polyplex«). Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2005 en meddelelse om ændring af navnet på MTZ i Den Europæiske Unions Tidende
   (5).

| (4) | Rådet udvidede ved forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger på importen af PET-folie med oprindelse i Indien til også at omfatte import af samme vare afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. |
| --- | --- |

(4)

Rådet udvidede ved forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger på importen af PET-folie med oprindelse i Indien til også at omfatte import af samme vare afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varerne er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej.

| (5) | Kommissionen indledte den 28. juni 2002 (6) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999 begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers form, og navnlig en undersøgelse af, om det var muligt at godtage et tilsagn afgivet af en indisk eksporterende producent i henhold til artikel 19 i grundforordningen. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved forordning (EF) nr. 365/2006 (7). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen indledte den 28. juni 2002 (6) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999 begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers form, og navnlig en undersøgelse af, om det var muligt at godtage et tilsagn afgivet af en indisk eksporterende producent i henhold til artikel 19 i grundforordningen. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved forordning (EF) nr. 365/2006 (7).

| (6) | Kommissionen indledte den 22. november 2003 (8) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001 begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers form. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved forordning (EF) nr. 365/2006, som ændrede forordning (EF) nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen indledte den 22. november 2003 (8) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001 begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers form. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved forordning (EF) nr. 365/2006, som ændrede forordning (EF) nr. 1676/2001.

| (7) | Kommissionen indledte den 10. december 2004 (9) en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved forordning (EF) nr. 367/2006 (10) som videreførte de endelige udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen indledte den 10. december 2004 (9) en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger. Undersøgelsen er blevet afsluttet ved forordning (EF) nr. 367/2006 (10) som videreførte de endelige udligningsforanstaltninger.

| (8) | Kommissionen indledte den 23. august 2005 (11) en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 med hensyn til en anmodning fra en israelsk producent om fritagelse fra de udvidede foranstaltninger. Undersøgelsen blev afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 101/2006 (12). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen indledte den 23. august 2005 (11) en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 med hensyn til en anmodning fra en israelsk producent om fritagelse fra de udvidede foranstaltninger. Undersøgelsen blev afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 101/2006 (12).

2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (9) | Den 5. november 2004 blev en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001 begrænset til en undersøgelse af dumpingniveauet indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie. Toray Plastics Europe meddelte, at selskabet støttede anmodningen, selv om det ikke formelt var en af klagerne. |
| --- | --- |

(9)

Den 5. november 2004 blev en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001 begrænset til en undersøgelse af dumpingniveauet indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie. Toray Plastics Europe meddelte, at selskabet støttede anmodningen, selv om det ikke formelt var en af klagerne.

| (10) | Klagerne hævdede, at de eksisterende foranstaltningers niveau ikke længere var tilstrækkeligt til at modvirke skadelig dumping i forbindelse med importen af PET-film fra de fem indiske producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget ved afgørelse 2001/645/EF. |
| --- | --- |

(10)

Klagerne hævdede, at de eksisterende foranstaltningers niveau ikke længere var tilstrækkeligt til at modvirke skadelig dumping i forbindelse med importen af PET-film fra de fem indiske producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget ved afgørelse 2001/645/EF.

3.   Undersøgelse

| (11) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 4. januar 2005 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (13) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 4. januar 2005 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (13) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen.

| (12) | Den fornyede undersøgelse var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om dumping i forbindelse med de fem indiske eksporterende producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget, og en undersøgelse af resttoldens niveau med henblik på at vurdere, om der var behov for at videreføre, fjerne eller ændre de eksisterende foranstaltninger. Undersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2003 til den 30. september 2004. |
| --- | --- |

(12)

Den fornyede undersøgelse var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om dumping i forbindelse med de fem indiske eksporterende producenter, hvis tilsagn var blevet godtaget, og en undersøgelse af resttoldens niveau med henblik på at vurdere, om der var behov for at videreføre, fjerne eller ændre de eksisterende foranstaltninger. Undersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2003 til den 30. september 2004.

| (13) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (14) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de pågældende eksporterende producenter, som alle samarbejdede og besvarede spørgeskemaet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter i Indien:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- | --- |

(14)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de pågældende eksporterende producenter, som alle samarbejdede og besvarede spørgeskemaet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter i Indien:

—

Ester Industries Limited, New Delhi

| — | Flex Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (15) | Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.

2.   Samme vare

| (16) | Som i den oprindelige undersøgelse konstateredes det, at PET-folie, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og PET-folie, der eksporteres til Fællesskabet fra Indien, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelser. De er derfor samme varer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(16)

Som i den oprindelige undersøgelse konstateredes det, at PET-folie, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og PET-folie, der eksporteres til Fællesskabet fra Indien, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelser. De er derfor samme varer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C.   DUMPING

1.   Normal værdi

| (17) | For at fastlægge den normale værdi blev det først efterprøvet, om det samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt for hver af de eksporterende producenter i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. at det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet. For alle selskaber blev det konstateret, at det samlede salg var repræsentativt. |
| --- | --- |

(17)

For at fastlægge den normale værdi blev det først efterprøvet, om det samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt for hver af de eksporterende producenter i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. at det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet. For alle selskaber blev det konstateret, at det samlede salg var repræsentativt.

| (18) | Det blev så fastslået, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af samme type ved eksport til Fællesskabet. For to selskabers vedkommende konstateredes det, at de solgte andenkvalitetsfolie på hjemmemarkedet, men ikke til Fællesskabet. Da andenkvalitetsfolie ikke er direkte sammenlignelig med førstekvalitetsfolie, blev der set bort fra salget af andenkvalitetsfolie ved beregningen af den normale værdi. Et andet selskab solgte folie af tre forskellige kvaliteter på hjemmemarkedet, men kun folie af den bedste kvalitet til Fællesskabet. I forbindelse med salget af de tre kvaliteter folie solgte selskabet ofte første- og andenkvalitetsfolie i mængder sammen med tredjekvalitetsfolie, men det hele til prisen for tredjekvalitetsfolie. Dette blev forklaret som en form af lagertømning. Der blev også set bort fra dette salg ved beregningen. |
| --- | --- |

(18)

Det blev så fastslået, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af samme type ved eksport til Fællesskabet. For to selskabers vedkommende konstateredes det, at de solgte andenkvalitetsfolie på hjemmemarkedet, men ikke til Fællesskabet. Da andenkvalitetsfolie ikke er direkte sammenlignelig med førstekvalitetsfolie, blev der set bort fra salget af andenkvalitetsfolie ved beregningen af den normale værdi. Et andet selskab solgte folie af tre forskellige kvaliteter på hjemmemarkedet, men kun folie af den bedste kvalitet til Fællesskabet. I forbindelse med salget af de tre kvaliteter folie solgte selskabet ofte første- og andenkvalitetsfolie i mængder sammen med tredjekvalitetsfolie, men det hele til prisen for tredjekvalitetsfolie. Dette blev forklaret som en form af lagertømning. Der blev også set bort fra dette salg ved beregningen.

| (19) | Et selskab solgte varer bestemt til eksport til forhandlere på hjemmemarkedet. Det var nemt at fastslå, at varerne var bestemt til eksport, da de var omfattet af en anden afgiftsordning end det normale salg på hjemmemarkedet. Selskabet var ikke i stand til at oplyse, om varernes endelige bestemmelse ville være Fællesskabet eller et tredjeland. Der blev derfor også set bort fra dette salg ved beregningen. |
| --- | --- |

(19)

Et selskab solgte varer bestemt til eksport til forhandlere på hjemmemarkedet. Det var nemt at fastslå, at varerne var bestemt til eksport, da de var omfattet af en anden afgiftsordning end det normale salg på hjemmemarkedet. Selskabet var ikke i stand til at oplyse, om varernes endelige bestemmelse ville være Fællesskabet eller et tredjeland. Der blev derfor også set bort fra dette salg ved beregningen.

| (20) | For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af salget af samme type ved eksport til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel som omhandlet i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. For hver varetype, hvor mængden af salget på hjemmemarkedet til en nettosalgspris lig med eller højere end produktionsomkostningerne udgjorde over 80 % af den samlede solgte mængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt ved alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type, uanset om dette salg var rentabelt eller ej. For de varetyper, hvor det fortjenstgivende salg var lig med eller mindre end 80 %, men ikke mindre end 10 % af salget, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type var lavere end under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for den pågældende type i fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(20)

For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af salget af samme type ved eksport til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel som omhandlet i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. For hver varetype, hvor mængden af salget på hjemmemarkedet til en nettosalgspris lig med eller højere end produktionsomkostningerne udgjorde over 80 % af den samlede solgte mængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt ved alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type, uanset om dette salg var rentabelt eller ej. For de varetyper, hvor det fortjenstgivende salg var lig med eller mindre end 80 %, men ikke mindre end 10 % af salget, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type var lavere end under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for den pågældende type i fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet.

| (21) | For de varetyper, hvor de eksporterende producenters hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, fordi de ikke var repræsentative, eller varerne ikke blev solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de fremstillingsomkostninger til varetyper eksporteret til Fællesskabet, der påløb for de pågældende eksporterende producenter, plus et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA & G«) plus fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3 og 6, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(21)

For de varetyper, hvor de eksporterende producenters hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, fordi de ikke var repræsentative, eller varerne ikke blev solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de fremstillingsomkostninger til varetyper eksporteret til Fællesskabet, der påløb for de pågældende eksporterende producenter, plus et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA & G«) plus fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3 og 6, i grundforordningen.

| (22) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev SA&G fastsat på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløb for de eksporterende producenter i forbindelse med den del af deres hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, som det blev fastslået var repræsentativ. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af hvert enkelt selskabs vejede gennemsnitlige fortjenstmargen i forbindelse med de varetyper, der solgtes i tilstrækkelige mængder på hjemmemarkedet i normal handel. |
| --- | --- |

(22)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev SA&G fastsat på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløb for de eksporterende producenter i forbindelse med den del af deres hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, som det blev fastslået var repræsentativ. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af hvert enkelt selskabs vejede gennemsnitlige fortjenstmargen i forbindelse med de varetyper, der solgtes i tilstrækkelige mængder på hjemmemarkedet i normal handel.

| (23) | Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede en eksporterende producent den justering, der var foretaget af den pris, der betaltes for et bestemt råmateriale. Den anfægtede justering blev undersøgt, og justeringsniveauet blev derefter revideret og dumpingmargenen genberegnet i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(23)

Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede en eksporterende producent den justering, der var foretaget af den pris, der betaltes for et bestemt råmateriale. Den anfægtede justering blev undersøgt, og justeringsniveauet blev derefter revideret og dumpingmargenen genberegnet i overensstemmelse hermed.

| (24) | Et andet selskab hævdede, at folie, som ikke var topkvalitetsfolie, burde medtages i beregningen, og at der burde foretages »justeringer« for at gøre den pågældende folie sammenlignelig med førstekvalitetsfolie. Selskabet hævdede også, at det ville være nødvendigt at genberegne fortjenstmargenen, efter at dette var blevet gjort. |
| --- | --- |

(24)

Et andet selskab hævdede, at folie, som ikke var topkvalitetsfolie, burde medtages i beregningen, og at der burde foretages »justeringer« for at gøre den pågældende folie sammenlignelig med førstekvalitetsfolie. Selskabet hævdede også, at det ville være nødvendigt at genberegne fortjenstmargenen, efter at dette var blevet gjort.

| (25) | Den mængde anden- eller tredjekvalitetsfolie, som der var blevet set bort fra ved beregningen, udgjorde mindre end 3 % af hele salget på hjemmemarkedet. De resterende transaktioner på hjemmemarkedet blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentative for en nøjagtig beregning af den normale værdi. Det er derfor ikke nødvendigt at foretage en ny beregning af fortjenstmargenen. |
| --- | --- |

(25)

Den mængde anden- eller tredjekvalitetsfolie, som der var blevet set bort fra ved beregningen, udgjorde mindre end 3 % af hele salget på hjemmemarkedet. De resterende transaktioner på hjemmemarkedet blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentative for en nøjagtig beregning af den normale værdi. Det er derfor ikke nødvendigt at foretage en ny beregning af fortjenstmargenen.

| (26) | De eksporterende producenter blev underrettet om beregningerne og fremsatte visse bemærkninger. Kommissionen tog hensyn til bemærkningerne og justerede beregningerne i overensstemmelse dermed i de tilfælde, hvor de blev anset for at være berettigede. |
| --- | --- |

(26)

De eksporterende producenter blev underrettet om beregningerne og fremsatte visse bemærkninger. Kommissionen tog hensyn til bemærkningerne og justerede beregningerne i overensstemmelse dermed i de tilfælde, hvor de blev anset for at være berettigede.

2.   Eksportpris

| (27) | Med hensyn til fastsættelse af eksportpriserne bør det nævnes, at formålet med nærværende undersøgelse er at fastslå, om dumpingniveauerne har ændret sig, og om disse ændringer kan anses for at have vedvarende karakter. I den forbindelse er det ikke muligt at begrænse fastsættelsen af eksportpriserne til en undersøgelse af en eksportørs tidligere adfærd, men det er også nødvendigt at undersøge den sandsynlige udvikling i eksportpriserne i fremtiden. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden. Da der var blevet godtaget tilsagn, blev det i denne sag navnlig undersøgt, om disse tilsagn havde påvirket de tidligere eksportpriser i en sådan grad, at det gjorde dem upålidelige til en beregning af fremtidig eksportadfærd. |
| --- | --- |

(27)

Med hensyn til fastsættelse af eksportpriserne bør det nævnes, at formålet med nærværende undersøgelse er at fastslå, om dumpingniveauerne har ændret sig, og om disse ændringer kan anses for at have vedvarende karakter. I den forbindelse er det ikke muligt at begrænse fastsættelsen af eksportpriserne til en undersøgelse af en eksportørs tidligere adfærd, men det er også nødvendigt at undersøge den sandsynlige udvikling i eksportpriserne i fremtiden. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden. Da der var blevet godtaget tilsagn, blev det i denne sag navnlig undersøgt, om disse tilsagn havde påvirket de tidligere eksportpriser i en sådan grad, at det gjorde dem upålidelige til en beregning af fremtidig eksportadfærd.

| (28) | For at undersøge, om priserne ved eksport til Fællesskabet var pålidelige, blev eksportpriserne til Fællesskabet på grund af de eksisterende tilsagn undersøgt i forhold til mindsteimportpriserne i tilsagnene. Det var faktisk nødvendigt at kontrollere, om priserne ved eksport til Fællesskabet var fastsat på et bestemt niveau som følge af virkningerne af mindsteimportpriserne i tilsagnene, og således, om de var bæredygtige. Det blev derfor på et vejet gennemsnitligt grundlag for hver enkelt selskab undersøgt, om priserne ved salg til EF-markedet var meget højere end mindsteimportpriserne, under hensyntagen til de særlige forhold ved den pågældende vare og de markeder, hvor den var blevet solgt i undersøgelsesperioden, og hvordan disse priser var forbundet med priserne ved eksport til tredjelande. I tilfælde, hvor priserne ved eksport til Fællesskabet i gennemsnit lå pænt over mindsteimportpriserne på selskabsniveau, blev det anset, at disse eksportpriser var fastsat tilstrækkeligt uafhængigt af tilsagnene og derfor var pålidelige som en angivelse af den prisfastsættelsesadfærd, som eksportørerne sandsynligvis ville udvise i fremtiden. Lå priserne ved eksport til Fællesskabet i gennemsnit ikke tilstrækkeligt over mindsteimportpriserne, men samtidig langt over priserne ved eksport til tredjelande, blev førstnævnte til gengæld anset for at være påvirket af tilsagnene og således for ikke at være pålidelige nok til at blive anvendt til dumpingberegningen i forbindelse med en interimsundersøgelse, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(28)

For at undersøge, om priserne ved eksport til Fællesskabet var pålidelige, blev eksportpriserne til Fællesskabet på grund af de eksisterende tilsagn undersøgt i forhold til mindsteimportpriserne i tilsagnene. Det var faktisk nødvendigt at kontrollere, om priserne ved eksport til Fællesskabet var fastsat på et bestemt niveau som følge af virkningerne af mindsteimportpriserne i tilsagnene, og således, om de var bæredygtige. Det blev derfor på et vejet gennemsnitligt grundlag for hver enkelt selskab undersøgt, om priserne ved salg til EF-markedet var meget højere end mindsteimportpriserne, under hensyntagen til de særlige forhold ved den pågældende vare og de markeder, hvor den var blevet solgt i undersøgelsesperioden, og hvordan disse priser var forbundet med priserne ved eksport til tredjelande. I tilfælde, hvor priserne ved eksport til Fællesskabet i gennemsnit lå pænt over mindsteimportpriserne på selskabsniveau, blev det anset, at disse eksportpriser var fastsat tilstrækkeligt uafhængigt af tilsagnene og derfor var pålidelige som en angivelse af den prisfastsættelsesadfærd, som eksportørerne sandsynligvis ville udvise i fremtiden. Lå priserne ved eksport til Fællesskabet i gennemsnit ikke tilstrækkeligt over mindsteimportpriserne, men samtidig langt over priserne ved eksport til tredjelande, blev førstnævnte til gengæld anset for at være påvirket af tilsagnene og således for ikke at være pålidelige nok til at blive anvendt til dumpingberegningen i forbindelse med en interimsundersøgelse, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

| (29) | For to indiske eksportører, Flex og Polyplex, konstateredes det, at deres priser ved eksport til Fællesskabet lå betydeligt over mindsteimportpriserne. Disse priser blev derfor anset for at være pålidelige og blev anvendt i dumpingberegningerne. |
| --- | --- |

(29)

For to indiske eksportører, Flex og Polyplex, konstateredes det, at deres priser ved eksport til Fællesskabet lå betydeligt over mindsteimportpriserne. Disse priser blev derfor anset for at være pålidelige og blev anvendt i dumpingberegningerne.

| (30) | For de tre andre eksporterende producenter, Ester, Garware og MTZ, konstateredes det, at priserne ved eksport til Fællesskabet lå meget tæt på mindsteimportpriserne. De tre selskabers priser ved eksport til andre tredjelande lå også betydeligt under priserne til Fællesskabet, hvis de blev betragtet for hver enkelt type, hvilket gjorde det sandsynligt, at disse salgspriser til Fællesskabet i en situation uden tilsagn ville blive fastsat på linje med priserne for samme type ved salg til andre tredjelande. Konklusionen var derfor, at de tre selskabers priser ved eksport til Fællesskabet ikke kunne anvendes til fastsættelse af pålidelige eksportpriser i forbindelse med nærværende interimsundersøgelse, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(30)

For de tre andre eksporterende producenter, Ester, Garware og MTZ, konstateredes det, at priserne ved eksport til Fællesskabet lå meget tæt på mindsteimportpriserne. De tre selskabers priser ved eksport til andre tredjelande lå også betydeligt under priserne til Fællesskabet, hvis de blev betragtet for hver enkelt type, hvilket gjorde det sandsynligt, at disse salgspriser til Fællesskabet i en situation uden tilsagn ville blive fastsat på linje med priserne for samme type ved salg til andre tredjelande. Konklusionen var derfor, at de tre selskabers priser ved eksport til Fællesskabet ikke kunne anvendes til fastsættelse af pålidelige eksportpriser i forbindelse med nærværende interimsundersøgelse, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

| (31) | Det blev imidlertid fastslået, at mangelen på en pålidelig pris for disse tre indiske eksportører på grund af de eksisterende tilsagn i denne sag ikke burde føre til en afslutning af den fornyede undersøgelse for de pågældende eksportørers vedkommende, hvis det på anden måde var muligt at fastslå, at der var sket en vedvarende ændring i omstændighederne vedrørende deres dumpingadfærd, navnlig i forbindelse med eksportpriser. Da de eksporterende producenter solgte den pågældende vare på verdensmarkedet, blev det besluttet at fastlægge eksportprisen for de modeller, der solgtes til Fællesskabet, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande. |
| --- | --- |

(31)

Det blev imidlertid fastslået, at mangelen på en pålidelig pris for disse tre indiske eksportører på grund af de eksisterende tilsagn i denne sag ikke burde føre til en afslutning af den fornyede undersøgelse for de pågældende eksportørers vedkommende, hvis det på anden måde var muligt at fastslå, at der var sket en vedvarende ændring i omstændighederne vedrørende deres dumpingadfærd, navnlig i forbindelse med eksportpriser. Da de eksporterende producenter solgte den pågældende vare på verdensmarkedet, blev det besluttet at fastlægge eksportprisen for de modeller, der solgtes til Fællesskabet, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande.

| (32) | Efter offentliggørelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001, fremsatte flere parter bemærkninger. |
| --- | --- |

(32)

Efter offentliggørelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001, fremsatte flere parter bemærkninger.

| (33) | Flere indiske eksporterende producenter og den indiske regering hævdede, at artikel 2, stk. 8, eller artikel 2, stk. 9, i grundforordningen ikke gav noget retsgrundlag for at basere eksportpriserne på priserne ved eksport til tredjelande. De hævdede, at der fandtes eksportpriser til Fællesskabet, og at det ikke på nogen tilfredsstillende måde var blevet påvist, at der var et tilstrækkeligt grundlag for at afvise de pågældende eksportpriser. De fastholdt, at eksportpriserne til Fællesskabet var pålidelige, og at de burde anvendes i stedet for priserne til tredjelande. |
| --- | --- |

(33)

Flere indiske eksporterende producenter og den indiske regering hævdede, at artikel 2, stk. 8, eller artikel 2, stk. 9, i grundforordningen ikke gav noget retsgrundlag for at basere eksportpriserne på priserne ved eksport til tredjelande. De hævdede, at der fandtes eksportpriser til Fællesskabet, og at det ikke på nogen tilfredsstillende måde var blevet påvist, at der var et tilstrækkeligt grundlag for at afvise de pågældende eksportpriser. De fastholdt, at eksportpriserne til Fællesskabet var pålidelige, og at de burde anvendes i stedet for priserne til tredjelande.

| (34) | Hvad angår brugen af priserne ved eksport til tredjelande, er det nødvendigt at påpege, at formålet med denne fornyede undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen er at fastslå, om det fortsat er nødvendigt med foranstaltninger til at opveje dumping. Ved en gennemgang af dumpingniveauet for de berørte eksportører er det nødvendigt at undersøge de ændringer, der er sket i dumpingniveauet i forhold til de oprindelige resultater angående dumping. Det skal bemærkes, at brugen af priserne til tredjelande i stedet for priserne til Fællesskabet i tre indiske eksporterende producenters tilfælde ikke er baseret på artikel 2, stk. 8, og artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Som angivet i betragtning 27 og 28 er det berettiget, idet det er nødvendigt at vurdere sandsynligheden for, om priserne til Fællesskabet vil blive opretholdt i fremtiden, og følgelig, om der igen vil forekomme dumping. |
| --- | --- |

(34)

Hvad angår brugen af priserne ved eksport til tredjelande, er det nødvendigt at påpege, at formålet med denne fornyede undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen er at fastslå, om det fortsat er nødvendigt med foranstaltninger til at opveje dumping. Ved en gennemgang af dumpingniveauet for de berørte eksportører er det nødvendigt at undersøge de ændringer, der er sket i dumpingniveauet i forhold til de oprindelige resultater angående dumping. Det skal bemærkes, at brugen af priserne til tredjelande i stedet for priserne til Fællesskabet i tre indiske eksporterende producenters tilfælde ikke er baseret på artikel 2, stk. 8, og artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Som angivet i betragtning 27 og 28 er det berettiget, idet det er nødvendigt at vurdere sandsynligheden for, om priserne til Fællesskabet vil blive opretholdt i fremtiden, og følgelig, om der igen vil forekomme dumping.

| (35) | Konklusionen af vurderingen var, at de tre indiske eksporterende producenters priser til Fællesskabet havde været påvirket af mindsteimportpriserne, da de var blevet fastsat meget tæt på mindsteimportpriserne. De var således ikke kun et resultat af markedskræfterne, og det var usandsynligt, at de ville blive fastholdt på samme niveau i fremtiden. Det blev derfor fastslået, at der ikke var nogen priser til Fællesskabet, som kunne anvendes til beregningen af dumping. I mangel af en eksportpris til Fællesskabet blev det anset, at priserne til tredjelande udgjorde et nøjagtigt og rimeligt alternativt grundlag for fastsættelsen af eksportpriser i undersøgelsesperioden og for beregningen af dumping. |
| --- | --- |

(35)

Konklusionen af vurderingen var, at de tre indiske eksporterende producenters priser til Fællesskabet havde været påvirket af mindsteimportpriserne, da de var blevet fastsat meget tæt på mindsteimportpriserne. De var således ikke kun et resultat af markedskræfterne, og det var usandsynligt, at de ville blive fastholdt på samme niveau i fremtiden. Det blev derfor fastslået, at der ikke var nogen priser til Fællesskabet, som kunne anvendes til beregningen af dumping. I mangel af en eksportpris til Fællesskabet blev det anset, at priserne til tredjelande udgjorde et nøjagtigt og rimeligt alternativt grundlag for fastsættelsen af eksportpriser i undersøgelsesperioden og for beregningen af dumping.

| (36) | En indisk eksporterende producent hævdede, at der var tale om forskelsbehandling, når man afviste at anvende vedkommendes priser ved salg til Fællesskabet og i stedet anvendte selskabets priser til tredjelande, idet det således blev behandlet anderledes end de eksportører, i forbindelse med hvilke man anvendte de pågældendes priser ved salg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(36)

En indisk eksporterende producent hævdede, at der var tale om forskelsbehandling, når man afviste at anvende vedkommendes priser ved salg til Fællesskabet og i stedet anvendte selskabets priser til tredjelande, idet det således blev behandlet anderledes end de eksportører, i forbindelse med hvilke man anvendte de pågældendes priser ved salg til Fællesskabet.

| (37) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke var tale om forskelsbehandling i forbindelse med fastsættelsen af eksportpriser, da samme fremgangsmåde blev anvendt over for alle indiske eksportører. For hver eksportør blev det vurderet, om der fandtes egnede priser ved eksport til Fællesskabet med henblik på beregningen af dumping. Dette foregik ved, at hver enkelt eksporterende producents priser ved eksport til Fællesskabet blev sammenlignet med mindsteimportpriserne, så det var muligt at fastslå, om de kunne anses for at være blevet fastsat uafhængigt af de pågældende mindsteimportpriser. Som beskrevet i betragtning 28 var konklusionen i de tilfælde, hvor priserne lå tilstrækkeligt over mindsteimportpriserne, at de ikke var påvirket af mindsteimportpriserne, og at priserne derfor kunne anvendes til dumpingberegningen, da de var pålidelige som en angivelse af, hvilken prisadfærd den eksporterende producent sandsynligvis ville udvise i fremtiden. |
| --- | --- |

(37)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke var tale om forskelsbehandling i forbindelse med fastsættelsen af eksportpriser, da samme fremgangsmåde blev anvendt over for alle indiske eksportører. For hver eksportør blev det vurderet, om der fandtes egnede priser ved eksport til Fællesskabet med henblik på beregningen af dumping. Dette foregik ved, at hver enkelt eksporterende producents priser ved eksport til Fællesskabet blev sammenlignet med mindsteimportpriserne, så det var muligt at fastslå, om de kunne anses for at være blevet fastsat uafhængigt af de pågældende mindsteimportpriser. Som beskrevet i betragtning 28 var konklusionen i de tilfælde, hvor priserne lå tilstrækkeligt over mindsteimportpriserne, at de ikke var påvirket af mindsteimportpriserne, og at priserne derfor kunne anvendes til dumpingberegningen, da de var pålidelige som en angivelse af, hvilken prisadfærd den eksporterende producent sandsynligvis ville udvise i fremtiden.

| (38) | I de tilfælde, hvor det blev anset, at priserne til Fællesskabet var påvirket af mindstepriserne, blev de ikke anset for at være en pålidelig angivelse af, hvilken prisadfærd den eksporterende producent sandsynligvis ville udvise i fremtiden, og de blev ikke anvendt til dumpingberegningen, og priserne til tredjelande blev anvendt som alternativ. Det forhold, at nogle eksportørers eksportpriser til Fællesskabet blev anvendt, medens der for andre eksportørers vedkommende blev gjort brug af de pågældendes priser ved eksport til tredjelande, er således ikke tegn på nogen forskelsbehandling mellem eksportørerne. |
| --- | --- |

(38)

I de tilfælde, hvor det blev anset, at priserne til Fællesskabet var påvirket af mindstepriserne, blev de ikke anset for at være en pålidelig angivelse af, hvilken prisadfærd den eksporterende producent sandsynligvis ville udvise i fremtiden, og de blev ikke anvendt til dumpingberegningen, og priserne til tredjelande blev anvendt som alternativ. Det forhold, at nogle eksportørers eksportpriser til Fællesskabet blev anvendt, medens der for andre eksportørers vedkommende blev gjort brug af de pågældendes priser ved eksport til tredjelande, er således ikke tegn på nogen forskelsbehandling mellem eksportørerne.

| (39) | Flere indiske eksporterende producenter var ikke enige i konklusionen om, at deres priser ved eksport til Fællesskabet lå meget tæt på mindsteimportpriserne og derfor ikke kunne anvendes til dumpingberegningen. De fandt, at deres priser lå tilstrækkeligt over mindsteimportpriserne, og fremførte, at der i henhold til pristilsagnet kun var krav om, at de ikke solgte under mindsteimportpriserne. En eksportør hævdede, at sammenligningen med mindsteimportpriserne ikke var et tilfredsstillende grundlag til at fastslå, om priserne ved salg til Fællesskabet var rimelige og pålidelige, men at en sammenligning med andre indiske eksporterende producenters eller EF-erhvervsgrenens priser ville være mere passende. |
| --- | --- |

(39)

Flere indiske eksporterende producenter var ikke enige i konklusionen om, at deres priser ved eksport til Fællesskabet lå meget tæt på mindsteimportpriserne og derfor ikke kunne anvendes til dumpingberegningen. De fandt, at deres priser lå tilstrækkeligt over mindsteimportpriserne, og fremførte, at der i henhold til pristilsagnet kun var krav om, at de ikke solgte under mindsteimportpriserne. En eksportør hævdede, at sammenligningen med mindsteimportpriserne ikke var et tilfredsstillende grundlag til at fastslå, om priserne ved salg til Fællesskabet var rimelige og pålidelige, men at en sammenligning med andre indiske eksporterende producenters eller EF-erhvervsgrenens priser ville være mere passende.

| (40) | Som beskrevet i betragtning 30 konstaterede EF's institutioner, at tre eksporterende producenters priser ikke lå tilstrækkeligt langt over mindsteimportpriserne til, at det var muligt at påvise, at de var blevet fastsat uafhængigt af mindsteimportpriserne. Disse priser udgjorde derfor ikke noget passende grundlag for dumpingberegningen. Det forhold, at der i henhold til pristilsagnene kun var krav om, at de eksporterende producenter ikke solgte under mindsteimportpriserne, blev således ikke anfægtet, men det blev anset for ikke at være relevant for denne form for analyse. |
| --- | --- |

(40)

Som beskrevet i betragtning 30 konstaterede EF's institutioner, at tre eksporterende producenters priser ikke lå tilstrækkeligt langt over mindsteimportpriserne til, at det var muligt at påvise, at de var blevet fastsat uafhængigt af mindsteimportpriserne. Disse priser udgjorde derfor ikke noget passende grundlag for dumpingberegningen. Det forhold, at der i henhold til pristilsagnene kun var krav om, at de eksporterende producenter ikke solgte under mindsteimportpriserne, blev således ikke anfægtet, men det blev anset for ikke at være relevant for denne form for analyse.

| (41) | Til undersøgelsen af, om priserne til Fællesskabet var blevet påvirket af de gældende mindsteimportpriser, skal det bemærkes, at det i forbindelse med tilsagn er nødvendigt at fastslå, om eksportpriserne er pålidelige og udgør det korrekte grundlag for beregningen af dumpingmargener. Når priserne til Fællesskabet påvirkes af andre faktorer end markedskræfterne såsom mindsteimportpriser i tilsagn, anses de pågældende priser for ikke at være rimelige eller pålidelige. Det skal understreges, at en sammenligning med hver enkelt eksporterende producents priser til andre tredjelande som angivet i betragtning 28 blev anset for at være en bedre metode til at fastslå en bestemt eksporterende producents prisadfærd end en sammenligning med andre indiske eksporterende producenters eller EF-erhvervsgrenens priser, da det gav bedre indsigt i den enkelte eksporterende producents forretningsmæssige adfærd. |
| --- | --- |

(41)

Til undersøgelsen af, om priserne til Fællesskabet var blevet påvirket af de gældende mindsteimportpriser, skal det bemærkes, at det i forbindelse med tilsagn er nødvendigt at fastslå, om eksportpriserne er pålidelige og udgør det korrekte grundlag for beregningen af dumpingmargener. Når priserne til Fællesskabet påvirkes af andre faktorer end markedskræfterne såsom mindsteimportpriser i tilsagn, anses de pågældende priser for ikke at være rimelige eller pålidelige. Det skal understreges, at en sammenligning med hver enkelt eksporterende producents priser til andre tredjelande som angivet i betragtning 28 blev anset for at være en bedre metode til at fastslå en bestemt eksporterende producents prisadfærd end en sammenligning med andre indiske eksporterende producenters eller EF-erhvervsgrenens priser, da det gav bedre indsigt i den enkelte eksporterende producents forretningsmæssige adfærd.

| (42) | EF-erhvervsgrenen hævdede, at der på baggrund af tilsagnsprisernes forvridende virkninger ikke burde have været gjort brug af priserne ved salg til Fællesskabet, og at der i stedet burde have været gjort brug af priserne til tredjelande for alle indiske eksporterende producenter. De udtrykte også bekymring for, at de pågældende indiske producenter med lave dumpingmargener, som var beregnet ved anvendelse af priserne ved eksport til Fællesskabet, ikke ville fortsætte med at holde deres priser på samme niveau i fremtiden. |
| --- | --- |

(42)

EF-erhvervsgrenen hævdede, at der på baggrund af tilsagnsprisernes forvridende virkninger ikke burde have været gjort brug af priserne ved salg til Fællesskabet, og at der i stedet burde have været gjort brug af priserne til tredjelande for alle indiske eksporterende producenter. De udtrykte også bekymring for, at de pågældende indiske producenter med lave dumpingmargener, som var beregnet ved anvendelse af priserne ved eksport til Fællesskabet, ikke ville fortsætte med at holde deres priser på samme niveau i fremtiden.

| (43) | Hvad dette argument angår, blev der som angivet i betragtning 32 anvendt samme fremgangsmåde over for alle indiske eksporterende producenter. Om der blev gjort brug af den enkelte eksportørs priser til Fællesskabet eller ej, blev bestemt på grundlag af vurderingen af, om de pågældende priser var påvirket af de gældende mindsteimportpriser, og på grundlag af forskellen mellem deres priser ved eksport til Fællesskabet og ved eksport til tredjelande, som beskrevet i betragtning 28. |
| --- | --- |

(43)

Hvad dette argument angår, blev der som angivet i betragtning 32 anvendt samme fremgangsmåde over for alle indiske eksporterende producenter. Om der blev gjort brug af den enkelte eksportørs priser til Fællesskabet eller ej, blev bestemt på grundlag af vurderingen af, om de pågældende priser var påvirket af de gældende mindsteimportpriser, og på grundlag af forskellen mellem deres priser ved eksport til Fællesskabet og ved eksport til tredjelande, som beskrevet i betragtning 28.

| (44) | EF-erhvervsgrenen hævdede også, at den sammenligning, der blev foretaget på et vejet gennemsnitligt grundlag af eksportpriserne og mindsteimportpriserne med henblik på at fastslå, om priserne til Fællesskabet var repræsentative for fremtidig adfærd og pålidelige for vurderingen af dumping, var i strid med resultaterne af den fornyede undersøgelse af foranstaltningernes form, nemlig at mindsteimportpriser ikke længere var egnede. |
| --- | --- |

(44)

EF-erhvervsgrenen hævdede også, at den sammenligning, der blev foretaget på et vejet gennemsnitligt grundlag af eksportpriserne og mindsteimportpriserne med henblik på at fastslå, om priserne til Fællesskabet var repræsentative for fremtidig adfærd og pålidelige for vurderingen af dumping, var i strid med resultaterne af den fornyede undersøgelse af foranstaltningernes form, nemlig at mindsteimportpriser ikke længere var egnede.

| (45) | Det skal bemærkes, at spørgsmålet i den fornyede undersøgelse af foranstaltningernes form var, om pristilsagn stadig var egnede og relevante (i den betydning, at de ville få samme virkning som antidumpingtold) for de varer, der blev eksporteret i henhold til tilsagnene (se betragtning 8 i forordning (EF) nr. 365/2006). I den pågældende undersøgelse konstateredes det, at udvalget af priser til EF havde ændret sig betydeligt for nogle varegrupper (det var enten blevet større eller mindre) i forhold til den oprindelige undersøgelse, og konklusionen var, at de specifikke mindsteimportpriser, som var baseret på de oprindelige priser, ikke var egnet til at opveje de skadelige virkninger af dumping i forbindelse med det nuværende salg. I nærværende fornyede undersøgelse var spørgsmålet, om priserne til EF var påvirket af de gældende mindsteimportpriser i tilsagnene, dvs. om de ville blive opretholdt eller ej. Det fastholdes, at i de tilfælde, hvor priserne er meget højere end mindsteimportpriserne, er de pågældende priser ikke påvirket af mindsteimportpriserne. Dette gælder, uanset om pristilsagn er en egent form for foranstaltning for den pågældende vare. I dette tilfælde bestemmes priserne således af markedskræfterne og udgør et passende grundlag for en vurdering af adfærd i forbindelse med dumping. Argumentet afvises derfor. |
| --- | --- |

(45)

Det skal bemærkes, at spørgsmålet i den fornyede undersøgelse af foranstaltningernes form var, om pristilsagn stadig var egnede og relevante (i den betydning, at de ville få samme virkning som antidumpingtold) for de varer, der blev eksporteret i henhold til tilsagnene (se betragtning 8 i forordning (EF) nr. 365/2006). I den pågældende undersøgelse konstateredes det, at udvalget af priser til EF havde ændret sig betydeligt for nogle varegrupper (det var enten blevet større eller mindre) i forhold til den oprindelige undersøgelse, og konklusionen var, at de specifikke mindsteimportpriser, som var baseret på de oprindelige priser, ikke var egnet til at opveje de skadelige virkninger af dumping i forbindelse med det nuværende salg. I nærværende fornyede undersøgelse var spørgsmålet, om priserne til EF var påvirket af de gældende mindsteimportpriser i tilsagnene, dvs. om de ville blive opretholdt eller ej. Det fastholdes, at i de tilfælde, hvor priserne er meget højere end mindsteimportpriserne, er de pågældende priser ikke påvirket af mindsteimportpriserne. Dette gælder, uanset om pristilsagn er en egent form for foranstaltning for den pågældende vare. I dette tilfælde bestemmes priserne således af markedskræfterne og udgør et passende grundlag for en vurdering af adfærd i forbindelse med dumping. Argumentet afvises derfor.

3.   Sammenligning

| (46) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen blev der justeret for forskelle, som berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev således justeret for forskelle i rabatter, afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision, hvor dette var påkrævet og støttet af dokumentation. Eksportprisen for nogle af Esters, Garwares og MTZ's modeller blev også justeret for forskelle i fysiske egenskaber mellem den vare, der solgtes til markeder i tredjelande, og den vare, der solgtes til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(46)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen blev der justeret for forskelle, som berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev således justeret for forskelle i rabatter, afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision, hvor dette var påkrævet og støttet af dokumentation. Eksportprisen for nogle af Esters, Garwares og MTZ's modeller blev også justeret for forskelle i fysiske egenskaber mellem den vare, der solgtes til markeder i tredjelande, og den vare, der solgtes til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen.

| (47) | For et begrænset antal eksporttransaktioner krævede to eksporterende producenter desuden justering af eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, baseret på beløbet af fordele modtaget ved eksport i henhold til DEPB-ordningen (toldgodtgørelsesordningen) på efter-eksportbasis. I henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved eksport af den pågældende vare, benyttes til at udligne told ved import af andre varer, eller de kan sælges frit til andre selskaber. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den eksporterede vare. Producenterne påviste således ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen på efter-eksportbasis berørte prissammenligneligheden, og navnlig, at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(47)

For et begrænset antal eksporttransaktioner krævede to eksporterende producenter desuden justering af eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, baseret på beløbet af fordele modtaget ved eksport i henhold til DEPB-ordningen (toldgodtgørelsesordningen) på efter-eksportbasis. I henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved eksport af den pågældende vare, benyttes til at udligne told ved import af andre varer, eller de kan sælges frit til andre selskaber. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den eksporterede vare. Producenterne påviste således ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen på efter-eksportbasis berørte prissammenligneligheden, og navnlig, at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Kravet blev derfor afvist.

4.   Dumpingmargen

| (48) | Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. I tilfælde, hvor eksportpriserne var baseret på priserne til tredjelande, blev passende cif-værdier beregnet ved at forhøje priserne ab fabrik til tredjelande med den vejede gennemsnitlige forskel for hver enkelt varetype mellem priserne ab fabrik og cif-priserne til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(48)

Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. I tilfælde, hvor eksportpriserne var baseret på priserne til tredjelande, blev passende cif-værdier beregnet ved at forhøje priserne ab fabrik til tredjelande med den vejede gennemsnitlige forskel for hver enkelt varetype mellem priserne ab fabrik og cif-priserne til Fællesskabet.

| (49) | I betragtning af den store nedsættelse af de individuelle dumpingmargener sammenlignet med de oprindelige foranstaltninger blev det også anset for hensigtsmæssigt at ændre resttolden. Denne blev i overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen fastlagt på grundlag af den højeste fastsatte dumpingmargen for de fem indiske eksporterende producenter, der er omfattet af nærværende fornyede undersøgelse, da disse fem selskaber blev anset for at være repræsentative med hensyn til eksportmængder for de samarbejdende producenter i stikprøven, som var blevet lagt til grund for beregningen af resttolden. |
| --- | --- |

(49)

I betragtning af den store nedsættelse af de individuelle dumpingmargener sammenlignet med de oprindelige foranstaltninger blev det også anset for hensigtsmæssigt at ændre resttolden. Denne blev i overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen fastlagt på grundlag af den højeste fastsatte dumpingmargen for de fem indiske eksporterende producenter, der er omfattet af nærværende fornyede undersøgelse, da disse fem selskaber blev anset for at være repræsentative med hensyn til eksportmængder for de samarbejdende producenter i stikprøven, som var blevet lagt til grund for beregningen af resttolden.

| (50) | Dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Ester Industries Ltd | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| Flex Industries Ltd | 3,2 % |
| Garware Polyester Ltd | 20,1 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 3,7 % |
| Alle andre selskaber | 29,3 % |

(50)

Dumpingmargenerne, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Ester Industries Ltd

29,3 %

Flex Industries Ltd

3,2 %

Garware Polyester Ltd

20,1 %

MTZ Polyfilms Ltd

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

3,7 %

Alle andre selskaber

29,3 %

D.   DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VEDVARENDE KARAKTER

| (51) | I overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen blev der foretaget en analyse af, om ændringen i omstændighederne vedrørende dumping med rimelighed kunne sige at have vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(51)

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen blev der foretaget en analyse af, om ændringen i omstændighederne vedrørende dumping med rimelighed kunne sige at have vedvarende karakter.

| (52) | Det bør noteres, at den normale værdi blev fastlagt på grundlag af klagernes omkostninger og priser. Eksportørerne har et stort hjemmemarked for den pågældende vare, og hjemmemarkedspriserne er steget i forhold til den oprindelige undersøgelse. Der blev ikke fundet tegn på, at den normale værdi, der blev fastsat i denne undersøgelse, ikke kunne anses for at have vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(52)

Det bør noteres, at den normale værdi blev fastlagt på grundlag af klagernes omkostninger og priser. Eksportørerne har et stort hjemmemarked for den pågældende vare, og hjemmemarkedspriserne er steget i forhold til den oprindelige undersøgelse. Der blev ikke fundet tegn på, at den normale værdi, der blev fastsat i denne undersøgelse, ikke kunne anses for at have vedvarende karakter.

| (53) | Det kan fremføres, at udviklingen i priserne til råmaterialer, som er stærkt forbundet med oliepriserne, kunne have betydelig indflydelse på den normale værdi. Det blev imidlertid fastslået, at der er tale om råmaterialer, hvis priser bestemmes internationalt, og at virkningerne af prisstigningerne derfor ville berøre alle aktører på markedet og have indflydelse for både den normale værdi og eksportprisen. |
| --- | --- |

(53)

Det kan fremføres, at udviklingen i priserne til råmaterialer, som er stærkt forbundet med oliepriserne, kunne have betydelig indflydelse på den normale værdi. Det blev imidlertid fastslået, at der er tale om råmaterialer, hvis priser bestemmes internationalt, og at virkningerne af prisstigningerne derfor ville berøre alle aktører på markedet og have indflydelse for både den normale værdi og eksportprisen.

| (54) | For at undersøge, om priserne ved eksport til Fællesskabet kunne anses for at have vedvarende karakter, ville det som allerede nævnt i betragtning 22 og 23 på grund af de eksisterende tilsagn være nødvendigt at analysere disse eksportpriser i forhold til mindsteimportpriserne i tilsagnene. Der blev også foretaget en sammenligning af priserne for den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet og ved eksport til tredjelande i undersøgelsesperioden. Som omhandlet i betragtning 23 blev det fastslået, at i tilfælde, hvor priserne ved eksport til Fællesskabet ikke lå tilstrækkeligt langt over mindsteimportpriserne, men langt over priserne ved eksport til tredjelande, blev førstnævnte anset for ikke at være en pålidelig angivelse af den prisfastsættelsesadfærd, som eksportørerne sandsynligvis ville udvise i fremtiden. I stedet blev priserne ved eksport til tredjelande benyttet til at bestemme fremtidige eksportpriser, som kunne anses for at have vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(54)

For at undersøge, om priserne ved eksport til Fællesskabet kunne anses for at have vedvarende karakter, ville det som allerede nævnt i betragtning 22 og 23 på grund af de eksisterende tilsagn være nødvendigt at analysere disse eksportpriser i forhold til mindsteimportpriserne i tilsagnene. Der blev også foretaget en sammenligning af priserne for den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet og ved eksport til tredjelande i undersøgelsesperioden. Som omhandlet i betragtning 23 blev det fastslået, at i tilfælde, hvor priserne ved eksport til Fællesskabet ikke lå tilstrækkeligt langt over mindsteimportpriserne, men langt over priserne ved eksport til tredjelande, blev førstnævnte anset for ikke at være en pålidelig angivelse af den prisfastsættelsesadfærd, som eksportørerne sandsynligvis ville udvise i fremtiden. I stedet blev priserne ved eksport til tredjelande benyttet til at bestemme fremtidige eksportpriser, som kunne anses for at have vedvarende karakter.

| (55) | Konklusionen er derfor, at de ændrede omstændigheder med hensyn til den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping med rimelighed kunne anses for at have vedvarende karakter, med det særlige forhold, at det for tre indiske eksportørers vedkommende som konkluderet i betragtning 26 var nødvendigt at fastslå, at der var sket en vedvarende ændring i omstændighederne vedrørende deres dumpingadfærd, især i forbindelse med eksportpriserne, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved salg til andre tredjelande for modeller, som solgtes til Fællesskabet, og ikke på grundlag af deres priser ved eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(55)

Konklusionen er derfor, at de ændrede omstændigheder med hensyn til den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping med rimelighed kunne anses for at have vedvarende karakter, med det særlige forhold, at det for tre indiske eksportørers vedkommende som konkluderet i betragtning 26 var nødvendigt at fastslå, at der var sket en vedvarende ændring i omstændighederne vedrørende deres dumpingadfærd, især i forbindelse med eksportpriserne, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved salg til andre tredjelande for modeller, som solgtes til Fællesskabet, og ikke på grundlag af deres priser ved eksport til Fællesskabet.

| (56) | Den store nedsættelse af de individuelle dumpingmargener for selskaberne i stikprøven sammenlignet med de oprindelige foranstaltninger og disse margeners vedvarende karakter kan også anses for at være repræsentativ for alle andre selskaber. Det var derfor nødvendigt at ændre resttolden i overensstemmelse hermed som omhandlet i betragtning 30. |
| --- | --- |

(56)

Den store nedsættelse af de individuelle dumpingmargener for selskaberne i stikprøven sammenlignet med de oprindelige foranstaltninger og disse margeners vedvarende karakter kan også anses for at være repræsentativ for alle andre selskaber. Det var derfor nødvendigt at ændre resttolden i overensstemmelse hermed som omhandlet i betragtning 30.

E.   KONKLUSION

| (57) | På baggrund af konklusionerne vedrørende dumping og de ændrede omstændigheders vedvarende karakter og under henvisning til konklusionerne i forordning (EF) nr. 365/2006 hvad angår antidumpingforanstaltningernes form (tilbagetrækning af de gældende tilsagn), bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende import af den pågældende vare med oprindelse i Indien ændres, så de afspejler de nye dumpingmargener, der er konstateret. |
| --- | --- |

(57)

På baggrund af konklusionerne vedrørende dumping og de ændrede omstændigheders vedvarende karakter og under henvisning til konklusionerne i forordning (EF) nr. 365/2006 hvad angår antidumpingforanstaltningernes form (tilbagetrækning af de gældende tilsagn), bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende import af den pågældende vare med oprindelse i Indien ændres, så de afspejler de nye dumpingmargener, der er konstateret.

| (58) | Da ingen vare i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i grundforordningen kan pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, blev den gældende udligningstold, som svarer til eksportsubsidier, trukket fra den antidumpingtold, der skal anvendes. For resttolden svarer fradraget til selskabets eksportsubsidiemargen, på grundlag af hvilken restdumpingmargenen blev fastlagt. |
| --- | --- |

(58)

Da ingen vare i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i grundforordningen kan pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, blev den gældende udligningstold, som svarer til eksportsubsidier, trukket fra den antidumpingtold, der skal anvendes. For resttolden svarer fradraget til selskabets eksportsubsidiemargen, på grundlag af hvilken restdumpingmargenen blev fastlagt.

| (59) | På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold (forordning (EF) nr. 367/2006) fastsættes den foreslåede told, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, til følgende:











  Selskab | Eksportsubsidiemargen | Subsidiemargen i alt | Dumpingmargen | Udligningstold | Antidumpingtold | Told i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0 % | 12,5 % |
| Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Alle andre selskaber | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold (forordning (EF) nr. 367/2006) fastsættes den foreslåede told, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, til følgende:

Selskab

Eksportsubsidiemargen

Subsidiemargen i alt

Dumpingmargen

Udligningstold

Antidumpingtold

Told i alt

Ester Industries Ltd

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

Flex Industries Ltd

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0 %

12,5 %

Garware Polyester Ltd

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

MTZ Polyfilms Ltd

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Alle andre selskaber

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | Som angivet i betragtning 4 blev de gældende antidumpingforanstaltninger udvidet til også at omfatte import af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De ændrede antidumpingforanstaltninger, som angivet i betragtning 59, skal fortsat også omfatte import af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De brasilianske og israelske eksporterende producenter, som var fritaget for foranstaltningerne, som udvidet ved forordning (EF) nr. 1975/2004 og ændret ved forordning (EF) nr. 101/2006, bør også fritages for foranstaltningerne som ændret ved denne forordning. |
| --- | --- |

(60)

Som angivet i betragtning 4 blev de gældende antidumpingforanstaltninger udvidet til også at omfatte import af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De ændrede antidumpingforanstaltninger, som angivet i betragtning 59, skal fortsat også omfatte import af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De brasilianske og israelske eksporterende producenter, som var fritaget for foranstaltningerne, som udvidet ved forordning (EF) nr. 1975/2004 og ændret ved forordning (EF) nr. 101/2006, bør også fritages for foranstaltningerne som ændret ved denne forordning.

| (61) | Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(61)

Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

| (62) | De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes i løbet af undersøgelsen med hensyn til disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de pågældende selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(62)

De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes i løbet af undersøgelsen med hensyn til disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de pågældende selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (63) | Alle anmodninger om anvendelse af disse antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder, fremsendes straks til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- eller salgsenheder. Om nødvendigt vil forordning (EF) nr. 1676/2001 blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(63)

Alle anmodninger om anvendelse af disse antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder, fremsendes straks til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- eller salgsenheder. Om nødvendigt vil forordning (EF) nr. 1676/2001 blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told.

| (64) | For at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksportører, men også på de selskaber, som ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(64)

For at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksportører, men også på de selskaber, som ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden.

| (65) | Det bør bemærkes, at den indiske eksportør MTZ har ændret adresse med virkning fra juli 2005 uden andre ændringer, med hensyn til selskabets ejerskab, struktur eller aktiviteter. Selskabets adresse bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(65)

Det bør bemærkes, at den indiske eksportør MTZ har ændret adresse med virkning fra juli 2005 uden andre ændringer, med hensyn til selskabets ejerskab, struktur eller aktiviteter. Selskabets adresse bør derfor ændres.

| (66) | Af hensyn til gennemsigtigheden og forordning (EF) nr. 365/2006, som er vedtaget samme dag som denne forordning, og som også vedrører en fornyet undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltninger, bør der indføjes en ny konsolideret udgave af artikel 1 i forordning (EF) nr. 1676/2001 i den dispositive del af forordningen — |
| --- | --- |

(66)

Af hensyn til gennemsigtigheden og forordning (EF) nr. 365/2006, som er vedtaget samme dag som denne forordning, og som også vedrører en fornyet undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltninger, bør der indføjes en ny konsolideret udgave af artikel 1 i forordning (EF) nr. 1676/2001 i den dispositive del af forordningen —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1 i forordning (EF) nr. 1676/2001, som senest ændret ved forordning (EF) nr. 365/2006, affattes således:

»Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 (Taric-kode: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 og 3920621994) og ex 3920 62 90 (Taric-kode 3920629033 og 3920629094) og med oprindelse i Indien og Republikken Korea.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i:

| Land | Selskab | Endelig told (%) | Taric-tillægs-kode |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003 |
| Indien |

Land

Selskab

Endelig told (%)

Taric-tillægs-kode

Indien

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003

Indien

17,3

A026

Indien

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.) |
| Indien |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.)

Indien

0,0

A027

Indien

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057 |
| Indien |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057

Indien

17,4

A028

Indien

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road |
| New Delhi 110 001 |
| Indien |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road

New Delhi 110 001

Indien

0,0

A030

Indien

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New Indian Centre, 5th floor, |
| 17th Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039 |
| Indien |

MTZ Polyfilms Limited

New Indian Centre, 5th floor,

17th Co-operage Road,

Mumbai 400 039

Indien

18,0

A031

Indien

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh |
| Indien |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh

Indien

0,0

A032

Indien

Alle andre selskaber

17,3

A999

Korea

| Kolon Industries Inc. |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Korea |

Kolon Industries Inc.

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Korea

0,0

A244

Korea

| SKC Co., Ltd |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower |
| 1303-22, Seocho 4 Dong |
| Seocho Gu |
| Seoul 137-074 |
| Korea |

SKC Co., Ltd

Kyobo Gangnam Tower

1303-22, Seocho 4 Dong

Seocho Gu

Seoul 137-074

Korea

7,5

A224

Korea

| Toray Saehan Inc. |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Korea |

Toray Saehan Inc.

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Korea

0,0

A222

Korea

| HS Industries Co., Ltd |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Korea |

HS Industries Co., Ltd

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Korea

7,5

A226

Korea

| Hyosung Corporation |
| --- |
| 450, Kongduk-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Korea |

Hyosung Corporation

450, Kongduk-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Korea

7,5

A225

Korea

| KP Chemical Corporation |
| --- |
| No. 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Korea |

KP Chemical Corporation

No. 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Korea

7,5

A223

Korea

Alle andre selskaber

13,4

A999

3.   Forelægger en part tilstrækkelige beviser for Kommissionen for

| — | at selskabet ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, beskrevne varer i den oprindelige undersøgelsesperiode |
| --- | --- |

—

at selskabet ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, beskrevne varer i den oprindelige undersøgelsesperiode

| — | at selskabet ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning,
  og |
| --- | --- |

—

at selskabet ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning,

og

| — | at selskabet faktisk har eksporteret de pågældende varer efter undersøgelsesperioden, eller at vedkommende har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Fællesskabet, |
| --- | --- |

—

at selskabet faktisk har eksporteret de pågældende varer efter undersøgelsesperioden, eller at vedkommende har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Fællesskabet,

kan Rådet ved simpelt flertal på forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg træffe afgørelse om at ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den pågældende part til listen over selskaber, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger, i tabellen i artikel 1, stk. 2.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 2006.

På Rådets vegne

U. PLASSNIK

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EFT L 316 af 10.12.1999, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1976/2004 (EUT L 342 af 18.11.2004, s. 8).

2

(3)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (EUT L 342 af 18.11.2004, s. 1).

3

(4)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 56.

4

(5)  EUT C 40 af 17.2.2005, s. 8.

5

(6)  EFT C 154 af 28.6.2002, s. 2.

6

(7)  Se side 1 i denne EUT.

7

(8)  EUT C 281 af 22.11.2003, s. 4.

8

(9)  EUT C 306 af 10.12.2004, s. 2.

9

(10)  Se side 15 i denne EUT.

10

(11)  EUT L 218 af 23.8.2005, s. 3.

11

(12)  EUT L 17 af 21.1.2006, s. 1.

12

(13)  EUT C 1 af 4.1.2005, s. 5.

13

(14)  Til beregning af den endelige antidumpingtold for »alle andre selskaber« blev der taget hensyn til selskabets eksportsubsidiemargen, på grundlag af hvilken dumpingmargenen for »alle andre selskaber« blev fastlagt.

14

---

| 8.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 68/15

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 367/2006

af 27. februar 2006

om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 18,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER OG AFSLUTTEDE UNDERSØGELSER VEDRØRENDE SAMME VARE

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen fra alle andre selskaber. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen fra alle andre selskaber.

| (2) | Rådet har ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (3) indført endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien og Republikken Korea. Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af PET-folie med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«) med undtagelse af importen fra fem indiske selskaber (Ester Industries Limited (i det følgende benævnt »Ester«), Flex Industries Limited (i det følgende benævnt »Flex«), Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), MTZ Polyesters Limited (i det følgende benævnt »MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (i det følgende benævnt »Polyplex«)), som havde afgivet tilsagn, der var blevet godtaget ved Kommissionens afgørelse 2001/645/EF (4). |
| --- | --- |

(2)

Rådet har ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (3) indført endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien og Republikken Korea. Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af PET-folie med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«) med undtagelse af importen fra fem indiske selskaber (Ester Industries Limited (i det følgende benævnt »Ester«), Flex Industries Limited (i det følgende benævnt »Flex«), Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), MTZ Polyesters Limited (i det følgende benævnt »MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (i det følgende benævnt »Polyplex«)), som havde afgivet tilsagn, der var blevet godtaget ved Kommissionens afgørelse 2001/645/EF (4).

| (3) | Det skal bemærkes, at det selskab, der tidligere var kendt som MTZ Polyesters Limited, har ændret navn. Selskabets nye navn er MTZ Polyfilms Limited. Navneændringen berører på ingen måde resultaterne i forordning (EF) nr. 2597/1999 og selskabets ret til at drage fordel af den individuelle toldsats, der blev anvendt over for selskabet under dets tidligere navn. Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2005 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om MTZ's navneændring (5). MTZ har også ændret adresse med virkning fra juli 2005 uden andre ændringer med hensyn til selskabets ejerskab, struktur eller aktiviteter. Selskabets adresse bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Det skal bemærkes, at det selskab, der tidligere var kendt som MTZ Polyesters Limited, har ændret navn. Selskabets nye navn er MTZ Polyfilms Limited. Navneændringen berører på ingen måde resultaterne i forordning (EF) nr. 2597/1999 og selskabets ret til at drage fordel af den individuelle toldsats, der blev anvendt over for selskabet under dets tidligere navn. Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2005 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om MTZ's navneændring (5). MTZ har også ændret adresse med virkning fra juli 2005 uden andre ændringer med hensyn til selskabets ejerskab, struktur eller aktiviteter. Selskabets adresse bør derfor ændres.

| (4) | Rådet udvidede ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (6) og (EF) nr. 1976/2004 (7) de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger på importen af PET-folie med oprindelse i Indien til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet som havende oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. |
| --- | --- |

(4)

Rådet udvidede ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (6) og (EF) nr. 1976/2004 (7) de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger på importen af PET-folie med oprindelse i Indien til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet som havende oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej.

| (5) | Den 28. juni 2002 (8) indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, begrænset til de endelige udligningsforanstaltningers form og især til en undersøgelse af, hvorvidt et tilsagn afgivet af en indisk eksporterende producent kunne godtages. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 365/2006 (9). |
| --- | --- |

(5)

Den 28. juni 2002 (8) indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, begrænset til de endelige udligningsforanstaltningers form og især til en undersøgelse af, hvorvidt et tilsagn afgivet af en indisk eksporterende producent kunne godtages. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 365/2006 (9).

| (6) | Den 22. november 2003 (10) indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse begrænset til de endelige antidumpingforanstaltningers form. Denne undersøgelse er afsluttet ved forordning (EF) nr. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Den 22. november 2003 (10) indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse begrænset til de endelige antidumpingforanstaltningers form. Denne undersøgelse er afsluttet ved forordning (EF) nr. 365/2006.

| (7) | Den 4. januar 2005 (11) indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse begrænset til de endelige antidumpingforanstaltningers niveau. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 365/2006, der ændrede niveauet for de endelige antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Den 4. januar 2005 (11) indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse begrænset til de endelige antidumpingforanstaltningers niveau. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 365/2006, der ændrede niveauet for de endelige antidumpingforanstaltninger.

| (8) | Den 23. august 2005 (12) indledte Kommissionen en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 med hensyn til en anmodning fra en israelsk producent om fritagelse fra de udvidede foranstaltninger. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 101/2006. |
| --- | --- |

(8)

Den 23. august 2005 (12) indledte Kommissionen en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 1975/2004 og (EF) nr. 1976/2004 med hensyn til en anmodning fra en israelsk producent om fritagelse fra de udvidede foranstaltninger. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 101/2006.

2.   ANMODNING OM EN UDLØBSUNDERSØGELSE

| (9) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (13) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999 i henhold til grundforordningens artikel 18 fra producenter af samme vare i Fællesskabet, nemlig DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe (i det følgende benævnt »ansøgerne«). Ansøgerne tegner sig for en betydelig del, nemlig over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af PET-folie. |
| --- | --- |

(9)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (13) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999 i henhold til grundforordningens artikel 18 fra producenter af samme vare i Fællesskabet, nemlig DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe (i det følgende benævnt »ansøgerne«). Ansøgerne tegner sig for en betydelig del, nemlig over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af PET-folie.

| (10) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre, at der fortsat eller igen ville finde subsidiering sted med deraf følgende skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(10)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre, at der fortsat eller igen ville finde subsidiering sted med deraf følgende skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

| (11) | Forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, Indiens regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede den indiske regering til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen med hensyn til klagens indhold og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Kommissionen modtog imidlertid ikke noget svar fra den indiske regering på dens tilbud om konsultationer. |
| --- | --- |

(11)

Forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, Indiens regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede den indiske regering til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen med hensyn til klagens indhold og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Kommissionen modtog imidlertid ikke noget svar fra den indiske regering på dens tilbud om konsultationer.

3.   INDLEDNING AF EN UDLØBSUNDERSØGELSE

| (12) | Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af ansøgerne, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 18 i grundforordningen. Efter høring af det rådgivende udvalg offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (14) om indledning af en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af ansøgerne, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 18 i grundforordningen. Efter høring af det rådgivende udvalg offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (14) om indledning af en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999.

4.   UNDERSØGELSESPERIODE

| (13) | Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

5.   PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN

| (14) | Kommissionen underrettede officielt ansøgerne og andre kendte producenter i Fællesskabet samt de eksporterende producenter, importørerne, leverandørerne i lavere produktionstrin, brugerne og den indiske regering om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen underrettede officielt ansøgerne og andre kendte producenter i Fællesskabet samt de eksporterende producenter, importørerne, leverandørerne i lavere produktionstrin, brugerne og den indiske regering om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.

| (15) | I betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter af PET-folie i Indien, som var nævnt i klagen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver ved undersøgelsen af subsidieringen, jf. artikel 27 i grundforordningen. For at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende og afgive grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden som nærmere specificeret i indledningsmeddelelsen. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det store antal eksporterende producenter, der gav udtryk for vilje til at samarbejde, besluttet, at det var nødvendigt at benytte stikprøver. |
| --- | --- |

(15)

I betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter af PET-folie i Indien, som var nævnt i klagen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver ved undersøgelsen af subsidieringen, jf. artikel 27 i grundforordningen. For at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende og afgive grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden som nærmere specificeret i indledningsmeddelelsen. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det store antal eksporterende producenter, der gav udtryk for vilje til at samarbejde, besluttet, at det var nødvendigt at benytte stikprøver.

| (16) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra fire producenter i Fællesskabet, otte eksporterende producenter, en importør/bruger, en råvareleverandør og den indiske regering. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra fire producenter i Fællesskabet, otte eksporterende producenter, en importør/bruger, en råvareleverandør og den indiske regering.

| (17) | Blandt de otte indiske eksporterende producenter blev der udvalgt fire (Ester, Flex, Garware og Jindal Poly Films Limited (i det følgende benævnt »Jindal«)) til at indgå i stikprøven. Disse selskaber fandtes at tegne sig for den største repræsentative mængde af produktion, salg og eksport til Fællesskabet af PET-folie, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, jf. grundforordningens artikel 27, stk. 1. |
| --- | --- |

(17)

Blandt de otte indiske eksporterende producenter blev der udvalgt fire (Ester, Flex, Garware og Jindal Poly Films Limited (i det følgende benævnt »Jindal«)) til at indgå i stikprøven. Disse selskaber fandtes at tegne sig for den største repræsentative mængde af produktion, salg og eksport til Fællesskabet af PET-folie, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, jf. grundforordningens artikel 27, stk. 1.

| (18) | Kommissionen offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om (15), at det selskab, der tidligere var kendt som Jindal Polyester Limited, havde ændret adresse. Selskabets adresse skulle derfor ændres. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om (15), at det selskab, der tidligere var kendt som Jindal Polyester Limited, havde ændret adresse. Selskabets adresse skulle derfor ændres.

| (19) | Kommissionen offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om (16), at det selskab, der tidligere var kendt som Jindal Polyester Limited, havde ændret navn til Jindal Poly Films Limited. Selskabets navn skulle derfor ændres. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om (16), at det selskab, der tidligere var kendt som Jindal Polyester Limited, havde ændret navn til Jindal Poly Films Limited. Selskabets navn skulle derfor ændres.

| (20) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om subsidiering og skade samt for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering og skade, og om det ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:






  a) | Producenter i Fællesskabet







  — | DuPont Teijin Films, Luxemburg og Middlesbrough, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om subsidiering og skade samt for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering og skade, og om det ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:

a)

Producenter i Fællesskabet

—

DuPont Teijin Films, Luxemburg og Middlesbrough, Det Forenede Kongerige

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Tyskland |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Tyskland

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italien |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italien

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Frankrig |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Frankrig

| b) | Den indiske regering







  — | Handelsministeriet, New Delhi |
| --- | --- | --- |

b)

Den indiske regering

—

Handelsministeriet, New Delhi

| c) | Eksporterende producenter i Indien







  — | Ester Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Indien

—

Ester Industries Limited, New Delhi

| — | Flex Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad

| — | Jindal Poly Films Limited, New Delhi |
| --- | --- |

—

Jindal Poly Films Limited, New Delhi

| d) | Importør/bruger







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italien |
| --- | --- | --- |

d)

Importør/bruger

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italien

| e) | Råvareleverandør







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

e)

Råvareleverandør

—

Oxxynova GmbH, Marl, Tyskland.

6.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER.

| (21) | I overensstemmelse med artikel 30 i grundforordningen blev den indiske regering og andre interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en videreførelse af foranstaltningerne. De fik også en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger. Flere parter forelagde skriftlige bemærkninger. De indiske myndigheder fik desuden tilbud om konsultationer i henhold til artikel 10, stk. 11, i grundforordningen, hvilket de tog imod. Der blev taget behørigt hensyn til alle redegørelser og bemærkninger. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med artikel 30 i grundforordningen blev den indiske regering og andre interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en videreførelse af foranstaltningerne. De fik også en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger. Flere parter forelagde skriftlige bemærkninger. De indiske myndigheder fik desuden tilbud om konsultationer i henhold til artikel 10, stk. 11, i grundforordningen, hvilket de tog imod. Der blev taget behørigt hensyn til alle redegørelser og bemærkninger.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (22) | Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare, som er omhandlet i forordning (EF) nr. 2597/1999, nemlig PET-folie henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(22)

Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare, som er omhandlet i forordning (EF) nr. 2597/1999, nemlig PET-folie henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »den pågældende vare«).

| (23) | Det fremgik af den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, PET-folie fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Indien og PET-folie fremstillet og solgt i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen ligesom i den oprindelige undersøgelse havde de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 5. |
| --- | --- |

(23)

Det fremgik af den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, PET-folie fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Indien og PET-folie fremstillet og solgt i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen ligesom i den oprindelige undersøgelse havde de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 5.

C.   SUBSIDIER

1.   INDLEDNING

| (24) | På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier: |
| --- | --- |

(24)

På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

1.1.   Landsdækkende ordninger

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | De nævnte ordninger a) til e) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (no. 22 of 1992)« (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved Foreign Trade Act bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes af Handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Et af disse dokumenter er relevant for den fornyede undersøgelsesperiode i denne sag, nemlig femårsplanen for perioden 1. april 2002 til 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 2002-2007« eller »eksport- og importpolitikken for 2002-2007«). Desuden fastlægger den indiske regering også de procedurer, der styrer eksport- og importpolitikken for 2002-2007 i den såkaldte »Handbook of Procedures — 1 April 2002 to 31 March 2007, Volume I« (i det følgende benævnt »HOP I 2002-2007«) (17). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt. |
| --- | --- |

De nævnte ordninger a) til e) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (no. 22 of 1992)« (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved Foreign Trade Act bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes af Handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Et af disse dokumenter er relevant for den fornyede undersøgelsesperiode i denne sag, nemlig femårsplanen for perioden 1. april 2002 til 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 2002-2007« eller »eksport- og importpolitikken for 2002-2007«). Desuden fastlægger den indiske regering også de procedurer, der styrer eksport- og importpolitikken for 2002-2007 i den såkaldte »Handbook of Procedures — 1 April 2002 to 31 March 2007, Volume I« (i det følgende benævnt »HOP I 2002-2007«) (17). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.

| (26) | Ordning f) er baseret på »Income Tax Act of 1961« (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (»finansloven«). |
| --- | --- |

(26)

Ordning f) er baseret på »Income Tax Act of 1961« (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (»finansloven«).

| (27) | Ordning g) er baseret på Section 21 og 35A i »Banking Regulation Act 1949« (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker om eksportkreditter. |
| --- | --- |

(27)

Ordning g) er baseret på Section 21 og 35A i »Banking Regulation Act 1949« (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker om eksportkreditter.

| (28) | Ordning h) er et ad hoc-subsidie, for hvilket der ikke kunne findes noget retsgrundlag i den indiske lovgivning. |
| --- | --- |

(28)

Ordning h) er et ad hoc-subsidie, for hvilket der ikke kunne findes noget retsgrundlag i den indiske lovgivning.

1.2.   Regionale ordninger

| (29) | På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om den fornyede undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgik Kommissionens tjenestegrene også en række ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier af regionale regeringer eller myndigheder i visse indiske delstater.






  a) | Delstaten Uttar Pradesh







  — | Ordningerne er baseret på Uttar Pradeshs »Trade Tax Act of 1948« (i det følgende benævnt »loven om omsætningsafgift«). |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om den fornyede undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgik Kommissionens tjenestegrene også en række ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier af regionale regeringer eller myndigheder i visse indiske delstater.

a)

Delstaten Uttar Pradesh

—

Ordningerne er baseret på Uttar Pradeshs »Trade Tax Act of 1948« (i det følgende benævnt »loven om omsætningsafgift«).

| b) | Delstaten Maharashtra







  — | Maharashtras regerings incitamentspakkeordning fra 1993. Denne ordning er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerium. |
| --- | --- | --- |

b)

Delstaten Maharashtra

—

Maharashtras regerings incitamentspakkeordning fra 1993. Denne ordning er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerium.

2.   LANDSDÆKKENDE ORDNINGER

2.1.   »Advance License Scheme (i det følgende benævnt »ALS«)/Advance Release Order (i det følgende benævnt »ARO«)« (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående frigivelse)

a)   Retsgrundlag

| (30) | Ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.1.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2002-2007. |
| --- | --- |

(30)

Ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.1.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2002-2007.

b)   Støtteberettigelse

| (31) | ALS består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 32. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støttende producenter, er berettiget til støtte efter ALS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er berettiget til forhåndslicens for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport« som nævnt i stk. 8.2 i EXIM-policy 2002-2007, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er berettigede til ALS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Mellemleverandører til producent-eksportører er berettigede til eksportligestillingsfordele i henhold til underordningerne for attester til forudgående frigivelse og løbende indenlandsk remburs. |
| --- | --- |

(31)

ALS består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 32. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støttende producenter, er berettiget til støtte efter ALS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er berettiget til forhåndslicens for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport« som nævnt i stk. 8.2 i EXIM-policy 2002-2007, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er berettigede til ALS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Mellemleverandører til producent-eksportører er berettigede til eksportligestillingsfordele i henhold til underordningerne for attester til forudgående frigivelse og løbende indenlandsk remburs.

c)   Praktisk gennemførelse

| (32) | Forhåndslicenser kan udstedes for:






  i) | Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk område. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen. |
| --- | --- | --- |

(32)

Forhåndslicenser kan udstedes for:

i)

Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk område. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen.

| ii) | Årligt behov: En sådan licens er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under den relevante varegruppe. Han kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt. |
| --- | --- |

ii)

Årligt behov: En sådan licens er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under den relevante varegruppe. Han kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt.

| iii) | Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Producent-eksportøren fremstiller mellemproduktet. Den kan toldfrit importere råmaterialer og kan til dette formål opnå en forhåndslicens for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare. |
| --- | --- |

iii)

Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Producent-eksportøren fremstiller mellemproduktet. Den kan toldfrit importere råmaterialer og kan til dette formål opnå en forhåndslicens for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.

| iv) | Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i stk. 8.2.(b) til (f), (g), (i) og (j) i EXIM policy 2002-2007. Ifølge den indiske regering forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til selskaber i særlige økonomiske zoner. |
| --- | --- |

iv)

Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i stk. 8.2.(b) til (f), (g), (i) og (j) i EXIM policy 2002-2007. Ifølge den indiske regering forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til selskaber i særlige økonomiske zoner.

| v) | Attester til forudgående frigivelse (ARO): En indehaver af en forhåndslicens, der ønsker at købe råvarerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse. I sådanne tilfælde godkendes forhåndslicenserne som attester til forudgående frigivelse og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 2002-2007 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter). ARO-mekanismen yder refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af godtgørelse eller refusion af told. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer. |
| --- | --- |

v)

Attester til forudgående frigivelse (ARO): En indehaver af en forhåndslicens, der ønsker at købe råvarerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse. I sådanne tilfælde godkendes forhåndslicenserne som attester til forudgående frigivelse og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 2002-2007 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter). ARO-mekanismen yder refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af godtgørelse eller refusion af told. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer.

| vi) | Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndslicens. Indehaveren af en forhåndslicens kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør licensen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 2002-2007 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter). |
| --- | --- |

vi)

Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndslicens. Indehaveren af en forhåndslicens kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør licensen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i EXIM-policy 2002-2007 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).

| (33) | Af de fire eksporterende producenter i stikprøven benyttede kun en enkelt ordningen med forhåndslicens i undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt gjorde denne eksporterende producent brug af to underordninger, nemlig i) og ii). Den pågældende samarbejdsvillige eksportør forklarede, at selskabet havde benyttet DEPB-ordningen i 1999 på tidspunktet med endelige udligningsforanstaltninger, men at det siden havde besluttet ikke længere at benytte DEPB og i stedet for anvende ALS. |
| --- | --- |

(33)

Af de fire eksporterende producenter i stikprøven benyttede kun en enkelt ordningen med forhåndslicens i undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt gjorde denne eksporterende producent brug af to underordninger, nemlig i) og ii). Den pågældende samarbejdsvillige eksportør forklarede, at selskabet havde benyttet DEPB-ordningen i 1999 på tidspunktet med endelige udligningsforanstaltninger, men at det siden havde besluttet ikke længere at benytte DEPB og i stedet for anvende ALS.

| (34) | Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er licensindehavere retligt forpligtede til at føre »korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af importerede varer i henhold til licenser« i et nærmere angivet format (kapitel 4.30 i HOP I 2002-2007), i det følgende benævnt »forbrugsregisteret«. Det fremgik af kontrollen, at selskabet fører et korrekt register over forbruget. |
| --- | --- |

(34)

Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er licensindehavere retligt forpligtede til at føre »korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af importerede varer i henhold til licenser« i et nærmere angivet format (kapitel 4.30 i HOP I 2002-2007), i det følgende benævnt »forbrugsregisteret«. Det fremgik af kontrollen, at selskabet fører et korrekt register over forbruget.

| (35) | For så vidt angår ovennævnte underordning i) fastsætter den indiske regering den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen (herunder for transaktioner ligestillet med eksport) vedrører, og dette fremgår af licensen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på licensen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af den indiske regering på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (i det følgende benævnt »SION«). Der er fastsat sådanne normer for de fleste varer (herunder den pågældende vare), som er offentliggjort i HOP II 2002-2007. |
| --- | --- |

(35)

For så vidt angår ovennævnte underordning i) fastsætter den indiske regering den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen (herunder for transaktioner ligestillet med eksport) vedrører, og dette fremgår af licensen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på licensen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af den indiske regering på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (i det følgende benævnt »SION«). Der er fastsat sådanne normer for de fleste varer (herunder den pågældende vare), som er offentliggjort i HOP II 2002-2007.

| (36) | For den i betragtning 32 omhandlede underordning ii) (forhåndslicens for årligt behov) er det kun værdien af den tilladte import, der anføres på licensen. Licensindehaveren er forpligtet til at »fastholde sammenhængen mellem de importerede råmaterialer og den færdige vare« (stk. 4.24A(c) i HOP I 2002-2007). |
| --- | --- |

(36)

For den i betragtning 32 omhandlede underordning ii) (forhåndslicens for årligt behov) er det kun værdien af den tilladte import, der anføres på licensen. Licensindehaveren er forpligtet til at »fastholde sammenhængen mellem de importerede råmaterialer og den færdige vare« (stk. 4.24A(c) i HOP I 2002-2007).

| (37) | Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal bruges til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (18 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder). |
| --- | --- |

(37)

Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal bruges til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (18 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder).

| (38) | Det fremgik af kontrollen, at selskabets forbrugsrate for det hovedråmateriale, som behøves for at fremstille 1 kg PET-folie, og som er anført i forbrugsregistret, var lavere end den tilsvarende SION. Med andre ord kunne den samarbejdsvillige eksportør i henhold til SION toldfrit importere mere af det pågældende råmateriale, end selskabet rent faktisk havde brug for til sin produktion. Selskabet hævdede, at den indiske regering ville foretage en justering, når licenserne udløb, dvs. 30 måneder efter udstedelsen (se betragtning 37), da det er almindelig praksis at gøre brug af de to mulige forlængelser på hver 6 måneder. Da den første licens var blevet udstedt til selskabet den 31. januar 2003, kunne selskabet imidlertid ikke føre dokumentation for denne påstand under Kommissionens kontrolbesøg, der fandt sted i maj 2005. Selskabet forelagde heller ikke dokumentation for, at der var blevet justeret for for stor eftergivelse af told, da det fremsatte bemærkninger i december 2005 efter fremlæggelsen af oplysninger. Disse SION-normer medfører klart en for stor eftergivelse af told. Den indiske regering fremlagde ingen dokumentation for, at den ved licensers udløb systematisk foretager justeringer i tilfælde, hvor der er eftergivet for meget i told, og heller ikke for, at der findes en rimelig ordning for sådanne justeringer. |
| --- | --- |

(38)

Det fremgik af kontrollen, at selskabets forbrugsrate for det hovedråmateriale, som behøves for at fremstille 1 kg PET-folie, og som er anført i forbrugsregistret, var lavere end den tilsvarende SION. Med andre ord kunne den samarbejdsvillige eksportør i henhold til SION toldfrit importere mere af det pågældende råmateriale, end selskabet rent faktisk havde brug for til sin produktion. Selskabet hævdede, at den indiske regering ville foretage en justering, når licenserne udløb, dvs. 30 måneder efter udstedelsen (se betragtning 37), da det er almindelig praksis at gøre brug af de to mulige forlængelser på hver 6 måneder. Da den første licens var blevet udstedt til selskabet den 31. januar 2003, kunne selskabet imidlertid ikke føre dokumentation for denne påstand under Kommissionens kontrolbesøg, der fandt sted i maj 2005. Selskabet forelagde heller ikke dokumentation for, at der var blevet justeret for for stor eftergivelse af told, da det fremsatte bemærkninger i december 2005 efter fremlæggelsen af oplysninger. Disse SION-normer medfører klart en for stor eftergivelse af told. Den indiske regering fremlagde ingen dokumentation for, at den ved licensers udløb systematisk foretager justeringer i tilfælde, hvor der er eftergivet for meget i told, og heller ikke for, at der findes en rimelig ordning for sådanne justeringer.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (39) | Efter fremlæggelsen af oplysninger meddelte den indiske regering, at den havde ændret ALS tre gange i 2005 for bl.a. bedre at kunne kontrollere eksporterende producenters brug af ALS, og at ændringerne og forbedrede kontrolmetoder ville betyde, at der ikke ville blive eftergivet for meget i told. Det blev derfor krævet, at subsidier, som stammer fra ALS og er medtaget i beregningen, ikke burde udlignes. |
| --- | --- |

(39)

Efter fremlæggelsen af oplysninger meddelte den indiske regering, at den havde ændret ALS tre gange i 2005 for bl.a. bedre at kunne kontrollere eksporterende producenters brug af ALS, og at ændringerne og forbedrede kontrolmetoder ville betyde, at der ikke ville blive eftergivet for meget i told. Det blev derfor krævet, at subsidier, som stammer fra ALS og er medtaget i beregningen, ikke burde udlignes.

| (40) | Det skal bemærkes, at de omtalte ændringer af ALS først fik virkning efter både undersøgelsesperioden og Kommissionens kontrolbesøg, og at det derfor ikke var muligt at efterprøve dem i praksis. Desuden blev stk. 4.26 i HOP I 2002-2007 suppleret med følgende offentlige meddelelse offentliggjort den 10. oktober 2005: »den licensudstedende myndighed skal også gribe ind over for licenshaveren i tilfælde, hvor der ikke forelægges et behørigt udfyldt tillæg 23 (et andet navn for forbrugsregistret)«. Det er imidlertid ikke angivet, hvad sådan indgriben skulle omfatte. |
| --- | --- |

(40)

Det skal bemærkes, at de omtalte ændringer af ALS først fik virkning efter både undersøgelsesperioden og Kommissionens kontrolbesøg, og at det derfor ikke var muligt at efterprøve dem i praksis. Desuden blev stk. 4.26 i HOP I 2002-2007 suppleret med følgende offentlige meddelelse offentliggjort den 10. oktober 2005: »den licensudstedende myndighed skal også gribe ind over for licenshaveren i tilfælde, hvor der ikke forelægges et behørigt udfyldt tillæg 23 (et andet navn for forbrugsregistret)«. Det er imidlertid ikke angivet, hvad sådan indgriben skulle omfatte.

| (41) | Ovennævnte ændringer, som de indiske myndigheder har foretaget, er således ikke blevet efterprøvet med hensyn til, hvordan de gennemføres i praksis. Navnlig foreligger der ikke noget om, hvad følgerne vil være, hvis forbrugsregisteret ikke forelægges. Nedenstående konklusioner er derfor baseret på resultaterne fra undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(41)

Ovennævnte ændringer, som de indiske myndigheder har foretaget, er således ikke blevet efterprøvet med hensyn til, hvordan de gennemføres i praksis. Navnlig foreligger der ikke noget om, hvad følgerne vil være, hvis forbrugsregisteret ikke forelægges. Nedenstående konklusioner er derfor baseret på resultaterne fra undersøgelsesperioden.

e)   Konklusion

| (42) | Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske regering, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører. |
| --- | --- |

(42)

Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske regering, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører.

| (43) | Desuden er ordningerne med forhåndslicens for fysisk eksport og årligt behov klart retligt betingede af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan et selskab ikke opnå fordele i henhold til disse ordninger. |
| --- | --- |

(43)

Desuden er ordningerne med forhåndslicens for fysisk eksport og årligt behov klart retligt betingede af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan et selskab ikke opnå fordele i henhold til disse ordninger.

| (44) | De underordninger, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) i grundforordningen. Den indiske regering anvendte ikke sin verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen). SION-normerne for den pågældende vare var ikke tilstrækkelig præcise. SION-normerne kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi disse meget generøse standardnormer er udformet således, at den indiske regering ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i produktionen til eksport. Endvidere foretager den indiske regering ikke en effektiv kontrol på grundlag af forbrugsregistret. |
| --- | --- |

(44)

De underordninger, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) i grundforordningen. Den indiske regering anvendte ikke sin verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen). SION-normerne for den pågældende vare var ikke tilstrækkelig præcise. SION-normerne kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi disse meget generøse standardnormer er udformet således, at den indiske regering ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i produktionen til eksport. Endvidere foretager den indiske regering ikke en effektiv kontrol på grundlag af forbrugsregistret.

| (45) | Underordningerne er derfor udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(45)

Underordningerne er derfor udligningsberettigede.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (46) | Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede sig af ordningen med forhåndslicens, blev beregnet som beskrevet herunder. Som tæller benyttedes de importafgifter, der er givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de varer, som er importeret i henhold til de to underordninger, der blev benyttet for den pågældende vare i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbene, når der blev fremsat berettigede krav herom. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, er nævneren eksportomsætningen fra den pågældende vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(46)

Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede sig af ordningen med forhåndslicens, blev beregnet som beskrevet herunder. Som tæller benyttedes de importafgifter, der er givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de varer, som er importeret i henhold til de to underordninger, der blev benyttet for den pågældende vare i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbene, når der blev fremsat berettigede krav herom. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, er nævneren eksportomsætningen fra den pågældende vare i undersøgelsesperioden.

| (47) | Det selskab, der benyttede denne ordning i undersøgelsesperioden, opnåede et subsidie på 6,0 %. |
| --- | --- |

(47)

Det selskab, der benyttede denne ordning i undersøgelsesperioden, opnåede et subsidie på 6,0 %.

2.2.   »Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPB) (toldgodtgørelsesordningen)

a)   Retsgrundlag

| (48) | DEPB-ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.3 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 4 i HOP I 2002-2007. På tidspunktet for den oprindelige undersøgelse eksisterede der to former for DEPB, nemlig på henholdsvis før-eksport- og efter-eksportbasis. I april 2000 blev DEPB-ordningen på før-eksportbasis indstillet, og i forbindelse med undersøgelsen er der derfor kun set på efter-eksportformen af det påståede subsidie. |
| --- | --- |

(48)

DEPB-ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.3 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 4 i HOP I 2002-2007. På tidspunktet for den oprindelige undersøgelse eksisterede der to former for DEPB, nemlig på henholdsvis før-eksport- og efter-eksportbasis. I april 2000 blev DEPB-ordningen på før-eksportbasis indstillet, og i forbindelse med undersøgelsen er der derfor kun set på efter-eksportformen af det påståede subsidie.

b)   Støtteberettigelse

| (49) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettigede til denne ordning. Det konstateredes, at tre selskaber opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(49)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettigede til denne ordning. Det konstateredes, at tre selskaber opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.

c)   Praktisk gennemførelse af DEPB

| (50) | En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPB-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPB-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION-normer under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. |
| --- | --- |

(50)

En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPB-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPB-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION-normer under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej.

| (51) | For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal et selskab foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPB-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder under forsendelsesproceduren et eksportforsendelsesdokument. Dette dokument viser bl.a. størrelsen af den DEPB-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, han vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til at indrømme en DEPB-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(51)

For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal et selskab foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPB-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder under forsendelsesproceduren et eksportforsendelsesdokument. Dette dokument viser bl.a. størrelsen af den DEPB-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, han vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til at indrømme en DEPB-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse med tilbagevirkende kraft.

| (52) | Det konstateredes også, at DEPB-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen investeringsgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPB-kreditter er frit omsættelige og er gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen. |
| --- | --- |

(52)

Det konstateredes også, at DEPB-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen investeringsgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPB-kreditter er frit omsættelige og er gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen.

| (53) | En ansøgning om DEPB-kredit kan dække indtil 25 eksporttransaktioner eller — hvis den indgives elektronisk — en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. Der er reelt ingen faste frister for at ansøge om DEPB-kreditter, fordi de perioder, der er anført i kapitel 4.47 i HOP I 2002-2007, altid regnes fra den seneste eksporttransaktion, der indgår i en given DEPB-ansøgning. |
| --- | --- |

(53)

En ansøgning om DEPB-kredit kan dække indtil 25 eksporttransaktioner eller — hvis den indgives elektronisk — en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. Der er reelt ingen faste frister for at ansøge om DEPB-kreditter, fordi de perioder, der er anført i kapitel 4.47 i HOP I 2002-2007, altid regnes fra den seneste eksporttransaktion, der indgår i en given DEPB-ansøgning.

| (54) | Den indiske regering og en eksportør gjorde Kommissionen opmærksom på, at denne ordning snart ville blive indstillet og afløst af en ordning, der angiveligt var forenelig med WTO's regler. Det var oprindelig hensigten, at DEPB skulle ophøre den 1. april 2005. Da afløsningsordningen imidlertid ikke var klar til at blive gennemført, blev DEPB forlænget indtil den 1. april 2006. Hvis den nye ordning ikke er klar til at træde i kraft på denne dato, vil DEPB forblive i kraft så længe som nødvendigt. |
| --- | --- |

(54)

Den indiske regering og en eksportør gjorde Kommissionen opmærksom på, at denne ordning snart ville blive indstillet og afløst af en ordning, der angiveligt var forenelig med WTO's regler. Det var oprindelig hensigten, at DEPB skulle ophøre den 1. april 2005. Da afløsningsordningen imidlertid ikke var klar til at blive gennemført, blev DEPB forlænget indtil den 1. april 2006. Hvis den nye ordning ikke er klar til at træde i kraft på denne dato, vil DEPB forblive i kraft så længe som nødvendigt.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (55) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsatte den indiske regering og to eksportører, som modtog støtte i henhold til ordningen, bemærkninger til ovenstående DEPB-analyse. De fremførte i), at DEPB-kreditter angiveligt kun kan opnås, hvis de varer, der eksporteres, er omfattet af importafgifter på råmaterialerne, anfægtede ii) Kommissionens beregningsmetode, som var baseret på et periodiseringsgrundlag i modsætning til den metode, der var baseret på et indtægtsgrundlag, og som var blevet anvendt i den oprindelige procedure fra 1999, der førte til endelige udligningsforanstaltninger, krævede iii), at proceduren omgående blev afsluttet med hensyn til DEPB, fordi den indiske regering har givet meddelelse om, at ordningen vil blive afskaffet den 1. april 2006, og hævdede iv), at det ville være en overtrædelse af bestemmelserne i artikel 27 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger til fordel for mindre udviklede lande, hvis den ikke blev holdt uden for beregningen. |
| --- | --- |

(55)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsatte den indiske regering og to eksportører, som modtog støtte i henhold til ordningen, bemærkninger til ovenstående DEPB-analyse. De fremførte i), at DEPB-kreditter angiveligt kun kan opnås, hvis de varer, der eksporteres, er omfattet af importafgifter på råmaterialerne, anfægtede ii) Kommissionens beregningsmetode, som var baseret på et periodiseringsgrundlag i modsætning til den metode, der var baseret på et indtægtsgrundlag, og som var blevet anvendt i den oprindelige procedure fra 1999, der førte til endelige udligningsforanstaltninger, krævede iii), at proceduren omgående blev afsluttet med hensyn til DEPB, fordi den indiske regering har givet meddelelse om, at ordningen vil blive afskaffet den 1. april 2006, og hævdede iv), at det ville være en overtrædelse af bestemmelserne i artikel 27 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger til fordel for mindre udviklede lande, hvis den ikke blev holdt uden for beregningen.

| (56) | Hverken den indiske regering eller eksportørerne har underbygget ovennævnte påstand i) yderligere. Den står under alle omstændigheder i modsætning til undersøgelsesresultaterne som omhandlet i betragtning 50 og 53. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(56)

Hverken den indiske regering eller eksportørerne har underbygget ovennævnte påstand i) yderligere. Den står under alle omstændigheder i modsætning til undersøgelsesresultaterne som omhandlet i betragtning 50 og 53. Påstanden blev derfor afvist.

| (57) | Hvad angår påstand ii), er sigtet med den metode, der anvendtes i denne undersøgelse, at få en bedre afspejling af subsidiernes virkning for de samarbejdende eksportørers finansielle situation i en bestemt undersøgelsesperiode. Det blev fastslået, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til ordningen. Dette bekræftes bl.a. ved bogføringen af DEPB-kreditter på et periodiseringsgrundlag i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Det blev også påpeget, at Kommissionens tjenestegrene allerede har benyttet metoden flere gange, bl.a. i sagen om grafitelektrodesystemer (18), og at metoden ikke fører til en fuldstændig reevaluering af ordningen, som altid er blevet anset for at være udligningsberettiget. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(57)

Hvad angår påstand ii), er sigtet med den metode, der anvendtes i denne undersøgelse, at få en bedre afspejling af subsidiernes virkning for de samarbejdende eksportørers finansielle situation i en bestemt undersøgelsesperiode. Det blev fastslået, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til ordningen. Dette bekræftes bl.a. ved bogføringen af DEPB-kreditter på et periodiseringsgrundlag i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Det blev også påpeget, at Kommissionens tjenestegrene allerede har benyttet metoden flere gange, bl.a. i sagen om grafitelektrodesystemer (18), og at metoden ikke fører til en fuldstændig reevaluering af ordningen, som altid er blevet anset for at være udligningsberettiget. Påstanden blev derfor afvist.

| (58) | Med hensyn til påstand iii) blev det slået fast, at den indiske regering tidligere har givet meddelelse om, at DEPB skulle ophæves. Det var meningen, at DEPB skulle afskaffes pr. 31. marts 2005, men den indiske regering forlængede ordningen til den 30. september 2005. Regeringen forlængede senere ordningen yderligere til den 1. april 2006. Under disse omstændigheder er det således stadig uvist, om DEPB faktisk vil blive afskaffet den 1. april 2006 (se betragtning 123). |
| --- | --- |

(58)

Med hensyn til påstand iii) blev det slået fast, at den indiske regering tidligere har givet meddelelse om, at DEPB skulle ophæves. Det var meningen, at DEPB skulle afskaffes pr. 31. marts 2005, men den indiske regering forlængede ordningen til den 30. september 2005. Regeringen forlængede senere ordningen yderligere til den 1. april 2006. Under disse omstændigheder er det således stadig uvist, om DEPB faktisk vil blive afskaffet den 1. april 2006 (se betragtning 123).

| (59) | Angående påstand iv) er der ikke sket nogen overtrædelse af bestemmelserne om mindre udviklede lande i artikel 27 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Bestemmelserne i artiklen er ikke til hinder for, at et WTO-medlem træffer udligningsforanstaltninger imod de skadelige virkninger af et andet medlems subsidiering. Da det er blevet fastslået, at DEPB er en udligningsberettiget ordning, blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(59)

Angående påstand iv) er der ikke sket nogen overtrædelse af bestemmelserne om mindre udviklede lande i artikel 27 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Bestemmelserne i artiklen er ikke til hinder for, at et WTO-medlem træffer udligningsforanstaltninger imod de skadelige virkninger af et andet medlems subsidiering. Da det er blevet fastslået, at DEPB er en udligningsberettiget ordning, blev påstanden afvist.

e)   Konklusioner vedrørende DEPB

| (60) | DEPB tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. En DEPB-kredit er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPB-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(60)

DEPB tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. En DEPB-kredit er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPB-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres.

| (61) | Endvidere er DEPB retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(61)

Endvidere er DEPB retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen.

| (62) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de råmaterialer, der faktisk er benyttet. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er eksportører berettiget til DEPB-fordelene, uanset om de overhovedet importerer produktionsfaktorer. For at opnå fordelen, er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise, at noget råmateriale var importeret. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPB. |
| --- | --- |

(62)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de råmaterialer, der faktisk er benyttet. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er eksportører berettiget til DEPB-fordelene, uanset om de overhovedet importerer produktionsfaktorer. For at opnå fordelen, er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise, at noget råmateriale var importeret. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPB.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (63) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den fornyede undersøgelsesperiode. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den fornyede undersøgelsesperiode. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii).

| (64) | I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPB-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(64)

I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPB-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i undersøgelsesperioden.

| (65) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(65)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (66) | Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Tre selskaber opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på mellem 9,0 % og 11,0 %. |
| --- | --- |

(66)

Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Tre selskaber opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på mellem 9,0 % og 11,0 %.

2.3.   »Export Oriented Units (i det følgende benævnt»EOU«) Scheme/Special Economic Zones (i det følgende benævnt »SEZ«) Scheme« (ordningerne for eksportorienterede virksomheder og særlige økonomiske zoner)

a)   Retsgrundlag

| (67) | De nærmere oplysninger om disse ordninger fremgår af kapitel 6 (EOU) og 7 (SEZ) i EXIM-policy 2002-2007 og HOP I 2002-2007. |
| --- | --- |

(67)

De nærmere oplysninger om disse ordninger fremgår af kapitel 6 (EOU) og 7 (SEZ) i EXIM-policy 2002-2007 og HOP I 2002-2007.

b)   Støtteberettigelse

| (68) | Med undtagelse af rene handelsselskaber kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres i henhold til ordningerne om SEZ eller EOU. Det konstateredes, at et selskab opnåede fordel af EOU-ordningen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(68)

Med undtagelse af rene handelsselskaber kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres i henhold til ordningerne om SEZ eller EOU. Det konstateredes, at et selskab opnåede fordel af EOU-ordningen i undersøgelsesperioden.

c)   Praktisk gennemførelse

| (69) | SEZ er særligt udpegede toldfri enklaver og betragtes i EXIM-policy 2002-2007 som udenlandske områder for så vidt angår handelsmæssige transaktioner, told og skatter. |
| --- | --- |

(69)

SEZ er særligt udpegede toldfri enklaver og betragtes i EXIM-policy 2002-2007 som udenlandske områder for så vidt angår handelsmæssige transaktioner, told og skatter.

| (70) | Eksportorienterede virksomheder er på den anden side geografisk mere fleksible og kan oprettes overalt i Indien. Denne ordning supplerer SEZ-ordningen. |
| --- | --- |

(70)

Eksportorienterede virksomheder er på den anden side geografisk mere fleksible og kan oprettes overalt i Indien. Denne ordning supplerer SEZ-ordningen.

| (71) | Ansøgninger om EOU- eller SEZ-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af udførslen, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager selskabets ansøgning, vil selskabet blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som et SEZ/EOU-selskab er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder. |
| --- | --- |

(71)

Ansøgninger om EOU- eller SEZ-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af udførslen, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager selskabets ansøgning, vil selskabet blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som et SEZ/EOU-selskab er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder.

| (72) | EOU/SEZ-virksomheder har ifølge EXIM-policy 2002-2007 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtægt af udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på 5 år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer. |
| --- | --- |

(72)

EOU/SEZ-virksomheder har ifølge EXIM-policy 2002-2007 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtægt af udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på 5 år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.

| (73) | EOU/SEZ-virksomheder er berettiget til følgende fordele:






  i) | Fritagelse fra importafgifter på alle typer varer (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige for fremstilling, produktion og forarbejdning eller i forbindelse hermed |
| --- | --- | --- |

(73)

EOU/SEZ-virksomheder er berettiget til følgende fordele:

i)

Fritagelse fra importafgifter på alle typer varer (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige for fremstilling, produktion og forarbejdning eller i forbindelse hermed

| ii) | fritagelse for forbrugsafgift på varer indkøbt fra indenlandske leverandører |
| --- | --- |

ii)

fritagelse for forbrugsafgift på varer indkøbt fra indenlandske leverandører

| iii) | godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt |
| --- | --- |

iii)

godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt

| iv) | mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet efter betaling af gældende told på den færdige vare som en undtagelse fra det generelle krav om, at hele produktionen skal eksporteres |
| --- | --- |

iv)

mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet efter betaling af gældende told på den færdige vare som en undtagelse fra det generelle krav om, at hele produktionen skal eksporteres

| v) | fritagelse i 10 år efter indledningen af driften, men højst frem til 2010, for den skat på indtægter, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med Section 10A eller Section 10B i indkomstskatteloven |
| --- | --- |

v)

fritagelse i 10 år efter indledningen af driften, men højst frem til 2010, for den skat på indtægter, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med Section 10A eller Section 10B i indkomstskatteloven

| vi) | mulighed for 100 % udenlandsk ejerskab af egenkapital. |
| --- | --- |

vi)

mulighed for 100 % udenlandsk ejerskab af egenkapital.

| (74) | Virksomheder, der virker under disse ordninger, betragtes som virksomheder i toldzoner under toldmyndighedernes tilsyn, jf. Section 65 i toldloven. De er retligt forpligtede til i det foreskrevne format at føre nøjagtigt regnskab med alle de pågældende importerede varer og med forbrug og anvendelse af alle importerede materialer og den foretagne eksport. Disse dokumenter skal efter behov regelmæssigt fremlægges for de kompetente myndigheder (i det følgende benævnt »kvartalsvise og årlige statusrapporter«). På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at en EOU- eller SEZ-virksomhed skal redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem individuelle importtransaktioner og deres eksport, salg til andre virksomheder, salg til reduceret told på hjemmemarkedet eller lagre, jf. stk. 10.2 i tillæg 14-I og stk. 13.2 i tillæg 14-II i HOP I 2002-2007. |
| --- | --- |

(74)

Virksomheder, der virker under disse ordninger, betragtes som virksomheder i toldzoner under toldmyndighedernes tilsyn, jf. Section 65 i toldloven. De er retligt forpligtede til i det foreskrevne format at føre nøjagtigt regnskab med alle de pågældende importerede varer og med forbrug og anvendelse af alle importerede materialer og den foretagne eksport. Disse dokumenter skal efter behov regelmæssigt fremlægges for de kompetente myndigheder (i det følgende benævnt »kvartalsvise og årlige statusrapporter«). På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at en EOU- eller SEZ-virksomhed skal redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem individuelle importtransaktioner og deres eksport, salg til andre virksomheder, salg til reduceret told på hjemmemarkedet eller lagre, jf. stk. 10.2 i tillæg 14-I og stk. 13.2 i tillæg 14-II i HOP I 2002-2007.

| (75) | Hjemmemarkedssalget forsendes og registreres ved selvcertificering. Ekspeditionen af EOU-virksomheders eksportforsendelser overvåges af en embedsmand fra told- og punktafgiftsmyndighederne, der er permanent udstationeret i virksomhederne. |
| --- | --- |

(75)

Hjemmemarkedssalget forsendes og registreres ved selvcertificering. Ekspeditionen af EOU-virksomheders eksportforsendelser overvåges af en embedsmand fra told- og punktafgiftsmyndighederne, der er permanent udstationeret i virksomhederne.

| (76) | I det aktuelle tilfælde blev EOU-ordningen kun benyttet af en af de samarbejdsvillige eksportører i en del af undersøgelsesperioden. Da SEZ-ordningen ikke blev benyttet, er det ikke nødvendigt at undersøge, om den er udligningsberettiget. Den samarbejdsvillige eksportør, der benyttede EOU-ordningen, brugte ordningen til toldfrit at importere investeringsgoder samt til at opnå godtgørelse af central omsætningsafgift betalt på lokalt indkøbte varer. Den pågældende eksportør gjorde ikke brug af toldfritagelse ved import af råmaterialer, da EOU-virksomheden bruger PET-chips som råmateriale til produktionen af PET-folie. Disse chips fremstilles i en anden enhed af selskabet af råmaterialer, som indkøbes under ALS. Selskabet opnåede således de fordele, der er beskrevet i nr. i) og iii) i betragtning 73. |
| --- | --- |

(76)

I det aktuelle tilfælde blev EOU-ordningen kun benyttet af en af de samarbejdsvillige eksportører i en del af undersøgelsesperioden. Da SEZ-ordningen ikke blev benyttet, er det ikke nødvendigt at undersøge, om den er udligningsberettiget. Den samarbejdsvillige eksportør, der benyttede EOU-ordningen, brugte ordningen til toldfrit at importere investeringsgoder samt til at opnå godtgørelse af central omsætningsafgift betalt på lokalt indkøbte varer. Den pågældende eksportør gjorde ikke brug af toldfritagelse ved import af råmaterialer, da EOU-virksomheden bruger PET-chips som råmateriale til produktionen af PET-folie. Disse chips fremstilles i en anden enhed af selskabet af råmaterialer, som indkøbes under ALS. Selskabet opnåede således de fordele, der er beskrevet i nr. i) og iii) i betragtning 73.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (77) | Et selskab, som benyttede sig af fordele under EOU-ordningen, fremsatte bemærkninger til visse detaljer i beregningen af de tilsvarende subsidiemargener. Beregningerne er blevet justeret i de tilfælde, hvor bemærkningerne blev anset for at være berettigede. |
| --- | --- |

(77)

Et selskab, som benyttede sig af fordele under EOU-ordningen, fremsatte bemærkninger til visse detaljer i beregningen af de tilsvarende subsidiemargener. Beregningerne er blevet justeret i de tilfælde, hvor bemærkningerne blev anset for at være berettigede.

e)   Konklusioner vedrørende EOU

| (78) | Fritagelsen af eksportorienterede virksomheder for to typer importafgifter (i det følgende benævnt »basistold og særlig tillægstold«) og godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift er finansielle bidrag fra den indiske regering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at EOU-virksomheden desuden opnår en fordel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, fordi den sparer likviditet ved ikke at skulle betale afgifter, der normalt ville påløbe. |
| --- | --- |

(78)

Fritagelsen af eksportorienterede virksomheder for to typer importafgifter (i det følgende benævnt »basistold og særlig tillægstold«) og godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift er finansielle bidrag fra den indiske regering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at EOU-virksomheden desuden opnår en fordel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, fordi den sparer likviditet ved ikke at skulle betale afgifter, der normalt ville påløbe.

| (79) | Fritagelsen fra basistold, særlig tillægstold og godtgørelsen af omsætningsafgift udgør således subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOU-virksomhed har eksport som mål, jf. stk. 6.1 i EXIM-policy 2002-2007. |
| --- | --- |

(79)

Fritagelsen fra basistold, særlig tillægstold og godtgørelsen af omsætningsafgift udgør således subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOU-virksomhed har eksport som mål, jf. stk. 6.1 i EXIM-policy 2002-2007.

| (80) | Det blev desuden bekræftet, at den indiske regering ikke har nogen verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- eller omsætningsafgiftsfri råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen). Desuden er fritagelse for told på investeringsgoder klart ikke en tilladelig toldgodtgørelsesordning. |
| --- | --- |

(80)

Det blev desuden bekræftet, at den indiske regering ikke har nogen verifikationsordning eller –procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- eller omsætningsafgiftsfri råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen). Desuden er fritagelse for told på investeringsgoder klart ikke en tilladelig toldgodtgørelsesordning.

| (81) | Den indiske regering foretog ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om dette normalt ville være nødvendigt, når der ikke foreligger et effektivt verifikationssystem (bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til grundforordningen), og den beviste heller ikke, at der ikke blev eftergivet for store afgiftsbeløb. |
| --- | --- |

(81)

Den indiske regering foretog ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om dette normalt ville være nødvendigt, når der ikke foreligger et effektivt verifikationssystem (bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til grundforordningen), og den beviste heller ikke, at der ikke blev eftergivet for store afgiftsbeløb.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (82) | Den udligningsberettigede fordel er derfor eftergivelsen af de samlede importafgifter (basistold og særlig tillægstold), der normalt skal betales ved import, samt godtgørelsen af omsætningsafgiften i den periode, der er omfattet af den fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(82)

Den udligningsberettigede fordel er derfor eftergivelsen af de samlede importafgifter (basistold og særlig tillægstold), der normalt skal betales ved import, samt godtgørelsen af omsætningsafgiften i den periode, der er omfattet af den fornyede undersøgelse.

i)   Tilbagebetaling af central omsætningsafgift

| (83) | Tælleren i beregningen blev fastsat som beskrevet i det følgende. Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede denne ordning, blev beregnet på grundlag af den omsætningsafgift, der var tilbagebetalt for de varer, der var indkøbt til produktionssektoren, dvs. bl.a. dele og pakningsmaterialer, i den fornyede undersøgelsesperiode. De gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(83)

Tælleren i beregningen blev fastsat som beskrevet i det følgende. Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede denne ordning, blev beregnet på grundlag af den omsætningsafgift, der var tilbagebetalt for de varer, der var indkøbt til produktionssektoren, dvs. bl.a. dele og pakningsmaterialer, i den fornyede undersøgelsesperiode. De gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (84) | Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen fra hele eksportsalget i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 0,02 %. |
| --- | --- |

(84)

Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen fra hele eksportsalget i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 0,02 %.

ii)   Fritagelse for importafgifter (basistold og særlig tillægstold) og godtgørelse af central omsætningsafgift på investeringsgoder

| (85) | Fordelen for det selskab, der benyttede denne ordning, er beregnet på grundlag af størrelsen af den ikke betalte told på indførte investeringsgoder og den omsætningsafgift, der blev godtgjort for køb af investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningstid for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren, jf. artikel 7, stk. 3, i grundforordningen. Det således beregnede beløb, der kan tildeles undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode for at afspejle værdien af fordelen over tid og derved bestemme den fulde fordel af denne ordning for modtageren. Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, litra a), i grundforordningen fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over sektorens eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 5,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Fordelen for det selskab, der benyttede denne ordning, er beregnet på grundlag af størrelsen af den ikke betalte told på indførte investeringsgoder og den omsætningsafgift, der blev godtgjort for køb af investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningstid for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren, jf. artikel 7, stk. 3, i grundforordningen. Det således beregnede beløb, der kan tildeles undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode for at afspejle værdien af fordelen over tid og derved bestemme den fulde fordel af denne ordning for modtageren. Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, litra a), i grundforordningen fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over sektorens eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 5,0 %.

| (86) | Det pågældende selskab havde således en samlet subsidiemargen på 5,0 % i henhold til EOU-ordningen. |
| --- | --- |

(86)

Det pågældende selskab havde således en samlet subsidiemargen på 5,0 % i henhold til EOU-ordningen.

2.4.   »Export Promotion Capital Goods Scheme« (i det følgende benævnt »EPCG«) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)

a)   Retsgrundlag

| (87) | EPCG-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 5 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 5 i HOP I 2002-2007. |
| --- | --- |

(87)

EPCG-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 5 i EXIM-policy 2002-2007 og i kapitel 5 i HOP I 2002-2007.

b)   Støtteberettigelse

| (88) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser. Det konstateredes, at de fire selskaber i stikprøven opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(88)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser. Det konstateredes, at de fire selskaber i stikprøven opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.

c)   Praktisk gennemførelse

| (89) | Med forbehold af en eksportforpligtelse har selskaber lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCG-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtoldsats på 5 % på alle investeringsgoder, der indføres under ordningen. Indtil den 31. marts 2000 blev der anvendt en reel toldsats på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens højværdiimportvarer var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede investeringsgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. |
| --- | --- |

(89)

Med forbehold af en eksportforpligtelse har selskaber lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCG-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtoldsats på 5 % på alle investeringsgoder, der indføres under ordningen. Indtil den 31. marts 2000 blev der anvendt en reel toldsats på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens højværdiimportvarer var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede investeringsgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (90) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den indiske regering, at ved at tilføje renter ved fastsættelsen af fordelens fulde beløb er der ikke grundlag for at antage, at et selskab kunne have finansieret hele beløbet til yderligere toldafgifter via lån, og at der burde tages hensyn til hvert enkelt selskabs forhold mellem gæld og egenkapital i undersøgelsesperioden, og at der kun burde anvendes et beløb pro rata til beregningen. |
| --- | --- |

(90)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den indiske regering, at ved at tilføje renter ved fastsættelsen af fordelens fulde beløb er der ikke grundlag for at antage, at et selskab kunne have finansieret hele beløbet til yderligere toldafgifter via lån, og at der burde tages hensyn til hvert enkelt selskabs forhold mellem gæld og egenkapital i undersøgelsesperioden, og at der kun burde anvendes et beløb pro rata til beregningen.

| (91) | Det blev fastslået, at det under alle omstændigheder ville indebære en omkostning, uanset om et selskab lånte penge eller anvendte egne midler til at finansiere afgifterne med. I forbindelse med lån er renten af lånet den omkostning, der skal betales. I forbindelse med egne midler er kapitalrentetab en omkostning for selskabet. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(91)

Det blev fastslået, at det under alle omstændigheder ville indebære en omkostning, uanset om et selskab lånte penge eller anvendte egne midler til at finansiere afgifterne med. I forbindelse med lån er renten af lånet den omkostning, der skal betales. I forbindelse med egne midler er kapitalrentetab en omkostning for selskabet. Argumentet blev derfor afvist.

| (92) | Tre selskaber, som benyttede fordele under EPCG, fremsatte mindre bemærkninger til visse dele af beregningen af de tilsvarende subsidiemargener. Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det konstateredes, at bemærkningerne var berettigede. |
| --- | --- |

(92)

Tre selskaber, som benyttede fordele under EPCG, fremsatte mindre bemærkninger til visse dele af beregningen af de tilsvarende subsidiemargener. Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det konstateredes, at bemærkningerne var berettigede.

e)   Konklusion om EPCG

| (93) | EPCG tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer selskabets likviditet. |
| --- | --- |

(93)

EPCG tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer selskabets likviditet.

| (94) | Endvidere er EPCG-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(94)

Endvidere er EPCG-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen.

| (95) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. bilag I, nr. i), i grundforordningen), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(95)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. bilag I, nr. i), i grundforordningen), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (96) | Tælleren i beregningen blev fastsat som beskrevet i det følgende. Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i PET-folieindustrien. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede fordel ved fordelen over tid. De gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(96)

Tælleren i beregningen blev fastsat som beskrevet i det følgende. Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i PET-folieindustrien. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede fordel ved fordelen over tid. De gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (97) | Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i den fornyede undersøgelsesperiode, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater. De subsidier, som de fire selskaber i stikprøven opnåede, lå på mellem 1,3 % og 2,7 %. |
| --- | --- |

(97)

Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i den fornyede undersøgelsesperiode, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater. De subsidier, som de fire selskaber i stikprøven opnåede, lå på mellem 1,3 % og 2,7 %.

2.5.   »Duty Free Replenishment Certificate« (i det følgende benævnt »DFRC«) (ordningen med certifikat til toldfri genanskaffelse af råmaterialer)

a)   Retsgrundlag

| (98) | Retsgrundlaget for denne ordning findes i stk. 4.2.1 til 4.2.7 i EXIM-policy 2002-2007 og i stk. 4.31 til 4.36 i HOP I 2002-2007. |
| --- | --- |

(98)

Retsgrundlaget for denne ordning findes i stk. 4.2.1 til 4.2.7 i EXIM-policy 2002-2007 og i stk. 4.31 til 4.36 i HOP I 2002-2007.

b)   Praktisk gennemførelse

| (99) | Da ingen af de fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til DFRC-ordningen, er det ikke nødvendigt yderligere at undersøge, om ordningen er udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(99)

Da ingen af de fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til DFRC-ordningen, er det ikke nødvendigt yderligere at undersøge, om ordningen er udligningsberettiget.

2.6.   »Income Tax Exemption Scheme« (i det følgende benævnt »ITES«) (indkomstskatteordningen)

a)   Retsgrundlag

| (100) | Retsgrundlaget for denne ordning kan findes i »Income Tax Act of 1961« (i det følgende benævnt »ITA«) (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved »Finance Act« (finansloven). Sidstnævnte fastlægger hvert år grundlaget for opkrævningen af skatter samt forskellige fritagelser og fradrag, der kan kræves. Eksporterende selskaber kan kræve fritagelser for indkomstskat i henhold til Section 10A, 10B og 80HHC i ITA. |
| --- | --- |

(100)

Retsgrundlaget for denne ordning kan findes i »Income Tax Act of 1961« (i det følgende benævnt »ITA«) (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved »Finance Act« (finansloven). Sidstnævnte fastlægger hvert år grundlaget for opkrævningen af skatter samt forskellige fritagelser og fradrag, der kan kræves. Eksporterende selskaber kan kræve fritagelser for indkomstskat i henhold til Section 10A, 10B og 80HHC i ITA.

b)   Praktisk gennemførelse

| (101) | Da ingen af de fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til ITA's Section 10A og 10B, er der ikke behov for nogen yderligere analyse af, om disse bestemmelser er udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(101)

Da ingen af de fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til ITA's Section 10A og 10B, er der ikke behov for nogen yderligere analyse af, om disse bestemmelser er udligningsberettigede.

| (102) | To af de undersøgte eksportører angav, at de drog fordel af en delvis indkomstskattefritagelse på fortjenesten fra eksportsalget i undersøgelsesperioden i henhold til Section 80HHC i ITA. Da denne bestemmelse i ITA er afskaffet fra og med det finansår, der løber fra 1. april 2004 til 31. marts 2005, vil den imidlertid ikke medføre nogen fordel for ansøgeren efter den 31. marts 2004. Fordele i henhold til Section 80HHC i ITA udlignes derfor ikke, jf. grundforordningens artikel 15, stk. 1. |
| --- | --- |

(102)

To af de undersøgte eksportører angav, at de drog fordel af en delvis indkomstskattefritagelse på fortjenesten fra eksportsalget i undersøgelsesperioden i henhold til Section 80HHC i ITA. Da denne bestemmelse i ITA er afskaffet fra og med det finansår, der løber fra 1. april 2004 til 31. marts 2005, vil den imidlertid ikke medføre nogen fordel for ansøgeren efter den 31. marts 2004. Fordele i henhold til Section 80HHC i ITA udlignes derfor ikke, jf. grundforordningens artikel 15, stk. 1.

2.7.   »Export Credit Scheme« (i det følgende benævnt »ECS«) (eksportkreditordningen)

a)   Retsgrundlag

| (103) | Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) og Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) fra Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«), der er rettet til alle forretningsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(103)

Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) og Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) fra Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«), der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.

b)   Støtteberettigelse

| (104) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at tre selskaber opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(104)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at tre selskaber opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.

c)   Praktisk gennemførelse

| (105) | Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at yde en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. |
| --- | --- |

(105)

Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at yde en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.

| (106) | Som følge af disse Master Circulars kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontaktkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(106)

Som følge af disse Master Circulars kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontaktkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (107) | To selskaber, som opnåede fordele under ECS, fremsatte mindre bemærkninger om visse dele af beregningen af de tilsvarende subsidiemargener. Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det konstateredes, at bemærkningerne var berettigede. |
| --- | --- |

(107)

To selskaber, som opnåede fordele under ECS, fremsatte mindre bemærkninger om visse dele af beregningen af de tilsvarende subsidiemargener. Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det konstateredes, at bemærkningerne var berettigede.

e)   Konklusioner vedrørende ECS

| (108) | For det første medfører ovennævnte præferencerentesatser en fordel for en berørt eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, idet finansieringsomkostningerne her er lavere end ved markedsrenten. Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 1, stk. 3, og den pålægger forretningsbanker at indrømme eksporterende virksomheder præferentiel finansiering. Denne præferentielle finansielle finansiering svarer til et subsidie, der anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle renter er betingede af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(108)

For det første medfører ovennævnte præferencerentesatser en fordel for en berørt eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, idet finansieringsomkostningerne her er lavere end ved markedsrenten. Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 1, stk. 3, og den pålægger forretningsbanker at indrømme eksporterende virksomheder præferentiel finansiering. Denne præferentielle finansielle finansiering svarer til et subsidie, der anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle renter er betingede af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (109) | Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i undersøgelsesperioden, og det beløb, der ville være blevet betalt, hvis der var anvendt samme rentesatser som for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der benyttes af de enkelte selskaber. Dette subsidiebeløb (tælleren i beregningen) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. De fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til ECS. De opnåede subsidier på mellem 0,01 % og 1,3 %. |
| --- | --- |

(109)

Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i undersøgelsesperioden, og det beløb, der ville være blevet betalt, hvis der var anvendt samme rentesatser som for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der benyttes af de enkelte selskaber. Dette subsidiebeløb (tælleren i beregningen) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. De fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til ECS. De opnåede subsidier på mellem 0,01 % og 1,3 %.

2.8.   Ordningen for kapitaltilførsel

| (110) | Da ingen af de fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til denne ad hoc-ordning, er det ikke nødvendigt med en yderligere undersøgelse af, om ordningen er udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(110)

Da ingen af de fire selskaber i stikprøven opnåede fordele i henhold til denne ad hoc-ordning, er det ikke nødvendigt med en yderligere undersøgelse af, om ordningen er udligningsberettiget.

3.   REGIONALE ORDNINGER

3.1.   Uttar Pradeshs regerings incitamentspakkeordning

| (111) | Det blev konstateret, at ingen af de eksporterende producenter benyttede sig af Uttar Pradeshs regerings incitamentsordning. |
| --- | --- |

(111)

Det blev konstateret, at ingen af de eksporterende producenter benyttede sig af Uttar Pradeshs regerings incitamentsordning.

3.2.   Maharashtras regerings incitamentspakkeordning

a)   Retsgrundlag

| (112) | For at opmuntre udbredelsen af industrier til de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede enheder i områder under udvikling i delstaten i henhold til en ordning, der almindeligvis kaldes »incitamentspakkeordningen«. Denne ordning er blevet ændret flere gange, siden den blev indført; således blev »1993-ordningen« benyttet fra 1. oktober 1993 til 31. marts 2001, mens den seneste ændring, »2001-ordningen«, blev indført den 31. marts 2001 og vil blive anvendt indtil 31. marts 2006. Incitamentspakkeordningen i Maharashtra består af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) fritagelse for lokal omsætningsafgift og ii) acciserefusion. |
| --- | --- |

(112)

For at opmuntre udbredelsen af industrier til de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede enheder i områder under udvikling i delstaten i henhold til en ordning, der almindeligvis kaldes »incitamentspakkeordningen«. Denne ordning er blevet ændret flere gange, siden den blev indført; således blev »1993-ordningen« benyttet fra 1. oktober 1993 til 31. marts 2001, mens den seneste ændring, »2001-ordningen«, blev indført den 31. marts 2001 og vil blive anvendt indtil 31. marts 2006. Incitamentspakkeordningen i Maharashtra består af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) fritagelse for lokal omsætningsafgift og ii) acciserefusion.

b)   Støtteberettigelse

| (113) | For at være støtteberettigede skal firmaer investere i mindre udviklede områder enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Disse områder er opdelt i forskellige kategorier alt efter deres økonomiske udvikling (f.eks. mindre udviklet område, mindst udviklet område). Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret, samt investeringens størrelse. |
| --- | --- |

(113)

For at være støtteberettigede skal firmaer investere i mindre udviklede områder enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Disse områder er opdelt i forskellige kategorier alt efter deres økonomiske udvikling (f.eks. mindre udviklet område, mindst udviklet område). Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret, samt investeringens størrelse.

c)   Praktisk gennemførelse

| (114) | Fritagelse for lokal omsætningsafgift — Varer er normalt genstand for central omsætningsafgift (for salg mellem delstater) eller delstatsomsætningsafgift (for salg i delstaten) med forskellige niveauer, der afhænger af den eller de delstater, hvor transaktionerne finder sted. Der er ikke omsætningsafgift på import eller eksport af varer, mens hjemmemarkedssalget pålægges omsætningsafgift med de gældende satser. I henhold til fritagelsesordningen skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale lokal omsætningsafgift for de varer, de køber fra leverandører, der selv er omfattet af ordningen. Salgstransaktionen medfører ikke nogen fordel for den udpegede salgsenhed, men købstransaktionen medfører en fordel for den udpegede enhed, der køber varen. To af de fire selskaber i stikprøven havde hver en enhed, der var støtteberettiget under Maharashtras incitamentspakkeordning i undersøgelsesperioden. Disse to enheder var i henhold til ordningen fritaget for omsætningsafgiften på visse af de køb, de havde foretaget fra leverandører, der var berettigede til at deltage i fritagelsesordningen. |
| --- | --- |

(114)

Fritagelse for lokal omsætningsafgift — Varer er normalt genstand for central omsætningsafgift (for salg mellem delstater) eller delstatsomsætningsafgift (for salg i delstaten) med forskellige niveauer, der afhænger af den eller de delstater, hvor transaktionerne finder sted. Der er ikke omsætningsafgift på import eller eksport af varer, mens hjemmemarkedssalget pålægges omsætningsafgift med de gældende satser. I henhold til fritagelsesordningen skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale lokal omsætningsafgift for de varer, de køber fra leverandører, der selv er omfattet af ordningen. Salgstransaktionen medfører ikke nogen fordel for den udpegede salgsenhed, men købstransaktionen medfører en fordel for den udpegede enhed, der køber varen. To af de fire selskaber i stikprøven havde hver en enhed, der var støtteberettiget under Maharashtras incitamentspakkeordning i undersøgelsesperioden. Disse to enheder var i henhold til ordningen fritaget for omsætningsafgiften på visse af de køb, de havde foretaget fra leverandører, der var berettigede til at deltage i fritagelsesordningen.

| (115) | Acciserefusion — Accise er en afgift, som lokale myndigheder i Indien og herunder Maharashtras regering opkræver på varer, der indføres i en by eller et distrikt. Industrivirksomheder er berettiget til at få accisen tilbagebetalt af Maharashtras regering, hvis deres anlæg er beliggende i visse nærmere angivne byer og distrikter i delstaten. Det samlede beløb, der kan refunderes, er begrænset til 100 % af den faste kapitalinvestering. Kun ét af de to ovennævnte selskaber med en enhed, som var støtteberettiget under Maharashtras incitamentspakkeordning, fandtes at have opnået fordel af acciserefusionen fra Maharashtras regering. |
| --- | --- |

(115)

Acciserefusion — Accise er en afgift, som lokale myndigheder i Indien og herunder Maharashtras regering opkræver på varer, der indføres i en by eller et distrikt. Industrivirksomheder er berettiget til at få accisen tilbagebetalt af Maharashtras regering, hvis deres anlæg er beliggende i visse nærmere angivne byer og distrikter i delstaten. Det samlede beløb, der kan refunderes, er begrænset til 100 % af den faste kapitalinvestering. Kun ét af de to ovennævnte selskaber med en enhed, som var støtteberettiget under Maharashtras incitamentspakkeordning, fandtes at have opnået fordel af acciserefusionen fra Maharashtras regering.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (116) | Et selskab, som benyttede sig af fordele under Maharashtras regerings incitamentspakkeordning, fremsatte mindre bemærkninger til visse dele af beregningen af den tilsvarende subsidiemargen. Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det konstateredes, at bemærkningerne var berettigede. |
| --- | --- |

(116)

Et selskab, som benyttede sig af fordele under Maharashtras regerings incitamentspakkeordning, fremsatte mindre bemærkninger til visse dele af beregningen af den tilsvarende subsidiemargen. Beregningerne blev justeret i de tilfælde, hvor det konstateredes, at bemærkningerne var berettigede.

e)   Konklusion vedrørende Maharashtras regerings incitamentspakkeordning

| (117) | Maharashtras incitamentspakkeordning tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. De to ovenfor undersøgte underordninger er et finansielt bidrag fra Maharashtras regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden giver denne fritagelse/refusion selskabet en fordel, da den forbedrer selskabets likviditet. |
| --- | --- |

(117)

Maharashtras incitamentspakkeordning tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. De to ovenfor undersøgte underordninger er et finansielt bidrag fra Maharashtras regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden giver denne fritagelse/refusion selskabet en fordel, da den forbedrer selskabets likviditet.

| (118) | Ordningen er kun åben for selskaber, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af selskaber uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(118)

Ordningen er kun åben for selskaber, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af selskaber uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og derfor udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (119) | For så vidt angår fritagelsen for omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, som normalt skulle være betalt i den fornyede undersøgelsesperiode, men som forblev ubetalt i henhold til ordningen. For så vidt angår accisen blev fordelen for eksportøren ligeledes beregnet som det accisebeløb, der blev refunderet i undersøgelsesperioden. Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. I denne periode opnåede to selskaber fordele af disse ordninger. De opnåede begge subsidier på 1,6 %. |
| --- | --- |

(119)

For så vidt angår fritagelsen for omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, som normalt skulle være betalt i den fornyede undersøgelsesperiode, men som forblev ubetalt i henhold til ordningen. For så vidt angår accisen blev fordelen for eksportøren ligeledes beregnet som det accisebeløb, der blev refunderet i undersøgelsesperioden. Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. I denne periode opnåede to selskaber fordele af disse ordninger. De opnåede begge subsidier på 1,6 %.

4.   UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIER

| (120) | For de undersøgte eksporterende producenter udgør de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningen, mellem 11,7 % og 15,2 %, udtrykt i værdi. Disse subsidiebeløb overstiger den ubetydelighedsgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5, litra a) og b). |
| --- | --- |

(120)

For de undersøgte eksporterende producenter udgør de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningen, mellem 11,7 % og 15,2 %, udtrykt i værdi. Disse subsidiebeløb overstiger den ubetydelighedsgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5, litra a) og b).

| (121) | Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 18.













  ORDNING | ALS | DEPB | EOU | EPCG | ECS | Maharashtras incitamenter | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SELSKAB | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | ubetyd. | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 18.

ORDNING

ALS

DEPB

EOU

EPCG

ECS

Maharashtras incitamenter

I alt

SELSKAB

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

ubetyd.

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING

| (122) | I overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet subsidiering. |
| --- | --- |

(122)

I overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet subsidiering.

| (123) | Det blev fastslået, at de af stikprøven omfattede indiske eksportører af den pågældende vare i undersøgelsesperioden fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra de indiske myndigheder. Undtagen for et enkelt selskab er de subsidiemargener, der blev konstateret i den fornyede undersøgelse, højere end de margener, der blev fastsat under den oprindelige undersøgelse. Selv om visse programmer, der blev udlignede i 1999 (som DEPB på før-eksportbasis), er blevet indstillet, blev andre programmer, som ikke eksisterede i 1999 (som ALS), fundet udligningsberettigede i den aktuelle fornyede undersøgelse. De ovenfor undersøgte subsidieordninger medfører tilbagevendende fordele. Med undtagelse af DEPB (se betragtning 54) er der intet, der tyder på, at disse programmer vil blive afskaffet inden for overskuelig fremtid. Ifølge den indiske regering er det planen, at erstatningsordningen for DEPB vil træde i kraft tidligst den 1. april 2006. Den situation, der vil opstå som følge af udskiftningen af DEPB med en angiveligt »WTO-forenelig« ordning, som Kommissionen ikke har oplysninger om, skal vurderes på et senere tidspunkt. Det skal også bemærkes, at en af de samarbejdsvillige eksportører, som tidligere opnåede fordele under DEPB, ikke længere gjorde det i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse (jf. betragtning 33). Den pågældende eksportør drog imidlertid fordel af ALS, som også er en slags toldgodtgørelsesordning, i den samme undersøgelsesperiode. Hvis DEPB bliver afskaffet den 1. april 2006, og hvis eksportørerne ikke opnår fordele efter den dato, er det sandsynligt, at der fortsat vil finde subsidiering sted på et niveau, som ligger tæt på de niveauer, der er konstateret for DEPB, fordi der findes en alternativ udligningsberettiget subsidieordning (ALS). I mellemtiden vil eksportørerne af den pågældende ordning vedblive med at modtage udligningsberettigede subsidier. Det skal endvidere erindres, at alle eksportører af den pågældende vare er berettigede til at deltage i en række af de undersøgte programmer. Under disse omstændigheder blev det anset for rimeligt at konkludere, at der sandsynligvis fortsat vil forekomme subsidiering. |
| --- | --- |

(123)

Det blev fastslået, at de af stikprøven omfattede indiske eksportører af den pågældende vare i undersøgelsesperioden fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra de indiske myndigheder. Undtagen for et enkelt selskab er de subsidiemargener, der blev konstateret i den fornyede undersøgelse, højere end de margener, der blev fastsat under den oprindelige undersøgelse. Selv om visse programmer, der blev udlignede i 1999 (som DEPB på før-eksportbasis), er blevet indstillet, blev andre programmer, som ikke eksisterede i 1999 (som ALS), fundet udligningsberettigede i den aktuelle fornyede undersøgelse. De ovenfor undersøgte subsidieordninger medfører tilbagevendende fordele. Med undtagelse af DEPB (se betragtning 54) er der intet, der tyder på, at disse programmer vil blive afskaffet inden for overskuelig fremtid. Ifølge den indiske regering er det planen, at erstatningsordningen for DEPB vil træde i kraft tidligst den 1. april 2006. Den situation, der vil opstå som følge af udskiftningen af DEPB med en angiveligt »WTO-forenelig« ordning, som Kommissionen ikke har oplysninger om, skal vurderes på et senere tidspunkt. Det skal også bemærkes, at en af de samarbejdsvillige eksportører, som tidligere opnåede fordele under DEPB, ikke længere gjorde det i undersøgelsesperioden for denne undersøgelse (jf. betragtning 33). Den pågældende eksportør drog imidlertid fordel af ALS, som også er en slags toldgodtgørelsesordning, i den samme undersøgelsesperiode. Hvis DEPB bliver afskaffet den 1. april 2006, og hvis eksportørerne ikke opnår fordele efter den dato, er det sandsynligt, at der fortsat vil finde subsidiering sted på et niveau, som ligger tæt på de niveauer, der er konstateret for DEPB, fordi der findes en alternativ udligningsberettiget subsidieordning (ALS). I mellemtiden vil eksportørerne af den pågældende ordning vedblive med at modtage udligningsberettigede subsidier. Det skal endvidere erindres, at alle eksportører af den pågældende vare er berettigede til at deltage i en række af de undersøgte programmer. Under disse omstændigheder blev det anset for rimeligt at konkludere, at der sandsynligvis fortsat vil forekomme subsidiering.

| (124) | Da det er blevet påvist, at der stadig forekom subsidiering på tidspunktet for den fornyede undersøgelse, og at dette sandsynligvis vil fortsætte, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant. |
| --- | --- |

(124)

Da det er blevet påvist, at der stadig forekom subsidiering på tidspunktet for den fornyede undersøgelse, og at dette sandsynligvis vil fortsætte, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant.

E.   ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

1.   PRODUKTIONEN I FÆLLESSKABET

| (125) | Samme vare fremstilles i Fællesskabet af 10 producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(125)

Samme vare fremstilles i Fællesskabet af 10 producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.

2.   EF-ERHVERVSGRENEN

| (126) | Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse bestod af otte producenter. De to nye producenter er beliggende i de nye medlemsstater. Seks af selskaberne støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Følgende fire producenter støttede klagen og indvilgede i at samarbejde:






  — | DuPont Teijin Films |
| --- | --- | --- |

(126)

Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse bestod af otte producenter. De to nye producenter er beliggende i de nye medlemsstater. Seks af selskaberne støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Følgende fire producenter støttede klagen og indvilgede i at samarbejde:

—

DuPont Teijin Films

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH

| — | Nuroll SpA |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Disse selskaber samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. De tegnede sig for 86 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(127)

Disse selskaber samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. De tegnede sig for 86 % af den samlede produktion i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

| (128) | Kommissionen konstaterer derfor, at de ovennævnte fire fællesskabsproducenter tegner sig for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af samme vare. De fire EF-producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«) i henhold til artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen konstaterer derfor, at de ovennævnte fire fællesskabsproducenter tegner sig for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af samme vare. De fire EF-producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«) i henhold til artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, i grundforordningen.

F.   SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABSMARKEDET

1.   INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

| (129) | Følgende prisudvikling er baseret på Eurostats importpriser og omfatter både konventionel told og antidumpingtold, hvor dette er relevant, samt anslåede omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

(129)

Følgende prisudvikling er baseret på Eurostats importpriser og omfatter både konventionel told og antidumpingtold, hvor dette er relevant, samt anslåede omkostninger efter importen.

2.   FORBRUGET PÅ FÆLLESSKABSMARKEDET

| (130) | Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet, Eurostats oplysninger om den samlede import til EU og de øvrige EF-producenters salg på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(130)

Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet, Eurostats oplysninger om den samlede import til EU og de øvrige EF-producenters salg på fællesskabsmarkedet.

| (131) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet med 7 %. Nærmere bestemt forblev det forholdsvis stabilt mellem 2001 og 2002, faldt med 6 procentpoint mellem 2002 og 2003 og faldt endelig med et procentpoint i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug i Fællesskabet (tons) | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet med 7 %. Nærmere bestemt forblev det forholdsvis stabilt mellem 2001 og 2002, faldt med 6 procentpoint mellem 2002 og 2003 og faldt endelig med et procentpoint i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

Samlet forbrug i Fællesskabet (tons)

271 417

271 787

253 890

251 491

Indeks (2001=100)

100

100

94

93

3.   IMPORT FRA DET PÅGÆLDENDE LAND

| (132) | Importen med oprindelse i det pågældende land er udtrykt i mængde øget med 107 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde 12 679 tons i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til en markedsandel på 5,0 %. I den oprindelige undersøgelsesperiode havde det pågældende land en markedsandel på 9,6 %, men den faldt til 2,3 % i 2001 efter indførelsen af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(132)

Importen med oprindelse i det pågældende land er udtrykt i mængde øget med 107 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde 12 679 tons i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til en markedsandel på 5,0 %. I den oprindelige undersøgelsesperiode havde det pågældende land en markedsandel på 9,6 %, men den faldt til 2,3 % i 2001 efter indførelsen af foranstaltningerne.

| (133) | Priserne på varer importeret fra det pågældende land steg svagt med 2 procentpoint mellem 2001 og 2003, dvs. efter indførelsen af de endelige udligningsforanstaltninger, men faldt derefter med 5 procentpoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(133)

Priserne på varer importeret fra det pågældende land steg svagt med 2 procentpoint mellem 2001 og 2003, dvs. efter indførelsen af de endelige udligningsforanstaltninger, men faldt derefter med 5 procentpoint i undersøgelsesperioden.

| (134) | På grundlag af en sammenligning model for model fremgik det af undersøgelsen, at importerede varer fra det pågældende land underbød EF-erhvervsgrenens priser med mellem 2 % og 21 % i undersøgelsesperioden, afhængigt af den samarbejdsvillige eksportør. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af de samarbejdsvillige eksportørers faktiske priser ved eksport til Fællesskabet. De undersøgelser, der er omhandlet i betragtning 5, 6 og 7, viste, at en stor del af eksportpriserne til Fællesskabet lå lige over mindstepriserne i de tilsagn, der var blevet godtaget i forbindelse med de endelige antidumpingforanstaltninger (se betragtning 2), og at de indiske priser ved eksport til andre tredjelande var betydeligt lavere end priserne ved salg til Fællesskabet. Underbudsmargenerne ville således have været større end de førnævnte, hvis beregningerne var blevet foretaget på grundlag af eksportpriserne til andre tredjelande. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra det pågældende land (tons) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Markedsandel for importen fra det pågældende land | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Pris på importen fra det pågældende land (EUR/ton) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

På grundlag af en sammenligning model for model fremgik det af undersøgelsen, at importerede varer fra det pågældende land underbød EF-erhvervsgrenens priser med mellem 2 % og 21 % i undersøgelsesperioden, afhængigt af den samarbejdsvillige eksportør. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af de samarbejdsvillige eksportørers faktiske priser ved eksport til Fællesskabet. De undersøgelser, der er omhandlet i betragtning 5, 6 og 7, viste, at en stor del af eksportpriserne til Fællesskabet lå lige over mindstepriserne i de tilsagn, der var blevet godtaget i forbindelse med de endelige antidumpingforanstaltninger (se betragtning 2), og at de indiske priser ved eksport til andre tredjelande var betydeligt lavere end priserne ved salg til Fællesskabet. Underbudsmargenerne ville således have været større end de førnævnte, hvis beregningerne var blevet foretaget på grundlag af eksportpriserne til andre tredjelande.

2001

2002

2003

UP

Import fra det pågældende land (tons)

6 129

7 738

11 520

12 679

Indeks (2001=100)

100

126

188

207

Markedsandel for importen fra det pågældende land

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Pris på importen fra det pågældende land (EUR/ton)

2 010

2 025

2 060

1 952

Indeks (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | Den undersøgelse, der er nævnt i betragtning 6, har bl.a. konkluderet, at tilsagn ikke var egnede i forbindelse med den pågældende vare, og at de burde trækkes tilbage. Disse forhold forklarer i vid udstrækning de ovenfor konstaterede udviklingstendenser for importen fra Indien og også, hvorfor EF-erhvervsgrenen ikke er kommet helt på fode igen efter den tidligere subsidiering (se betragtning 161). |
| --- | --- |

(135)

Den undersøgelse, der er nævnt i betragtning 6, har bl.a. konkluderet, at tilsagn ikke var egnede i forbindelse med den pågældende vare, og at de burde trækkes tilbage. Disse forhold forklarer i vid udstrækning de ovenfor konstaterede udviklingstendenser for importen fra Indien og også, hvorfor EF-erhvervsgrenen ikke er kommet helt på fode igen efter den tidligere subsidiering (se betragtning 161).

4.   IMPORT, HVOR DER ER KONSTATERET OMGÅELSE

| (136) | Som nævnt i betragtning 4 blev det yderligere konstateret, at de oprindelige foranstaltninger vedrørende importen fra Indien blev omgået via henholdsvis Brasilien og Israel. Foranstaltningerne mod importen med oprindelse i Indien blev derfor i november 2004 udvidet til også at omfatte importen af samme PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet som havende oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej, undtagen for varer fremstillet af en virkelig brasiliansk producent og en virkelig israelsk producent. Som nævnt i betragtning 8 blev en anden israelsk producent fritaget for de udvidede foranstaltninger. Det fremgik af de to ovennævnte procedurer, at virkelige brasilianske og israelske producenter i 2003 kun tegnede sig for en meget begrænset mængde import til Fællesskabet, nemlig ca. 10 tons for Brasilien og ca. 180 tons for Israel. Det skal erindres, at den ovennævnte udvidelse af antidumping- og udligningsforanstaltningerne fandt sted efter den udvikling, der er beskrevet i betragtning 137 og 138. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Brasilien (tons) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| Markedsandel for importen fra Brasilien | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Pris på importen fra Brasilien (EUR/ton) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Import fra Israel (tons) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Markedsandel for importen fra Israel | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Pris på importen fra Israel (EUR/ton) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Som nævnt i betragtning 4 blev det yderligere konstateret, at de oprindelige foranstaltninger vedrørende importen fra Indien blev omgået via henholdsvis Brasilien og Israel. Foranstaltningerne mod importen med oprindelse i Indien blev derfor i november 2004 udvidet til også at omfatte importen af samme PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet som havende oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej, undtagen for varer fremstillet af en virkelig brasiliansk producent og en virkelig israelsk producent. Som nævnt i betragtning 8 blev en anden israelsk producent fritaget for de udvidede foranstaltninger. Det fremgik af de to ovennævnte procedurer, at virkelige brasilianske og israelske producenter i 2003 kun tegnede sig for en meget begrænset mængde import til Fællesskabet, nemlig ca. 10 tons for Brasilien og ca. 180 tons for Israel. Det skal erindres, at den ovennævnte udvidelse af antidumping- og udligningsforanstaltningerne fandt sted efter den udvikling, der er beskrevet i betragtning 137 og 138.

2001

2002

2003

UP

Import fra Brasilien (tons)

1 231

2 533

2 159

1 225

Markedsandel for importen fra Brasilien

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

Pris på importen fra Brasilien (EUR/ton)

776

1 612

1 628

1 758

Indeks (2001=100)

100

208

210

226

Import fra Israel (tons)

3 561

4 338

4 620

4 788

Markedsandel for importen fra Israel

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Pris på importen fra Israel (EUR/ton)

2 052

1 821

1 678

1 790

Indeks (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | Importmængden fra Brasilien blev fordoblet mellem 2001 og 2002, faldt svagt i 2003 og faldt endelig yderligere i undersøgelsesperioden til et niveau, der lå tæt på omfanget i 2001, muligvis som følge af indledningen af den ovennævnte antiomgåelsesundersøgelse i 2004. Tilsvarende steg den brasilianske imports markedsandel fra 0,5 % i 2001 til 0,9 % i 2002, før den faldt til 0,5 % i undersøgelsesperioden. Importen fra Brasilien fandt sted til meget lave priser i 2001. Disse importpriser steg i den betragtede periode til et niveau på omkring 1 800 EUR pr. ton, hvilket er svagt lavere end priserne på importen fra Indien. |
| --- | --- |

(137)

Importmængden fra Brasilien blev fordoblet mellem 2001 og 2002, faldt svagt i 2003 og faldt endelig yderligere i undersøgelsesperioden til et niveau, der lå tæt på omfanget i 2001, muligvis som følge af indledningen af den ovennævnte antiomgåelsesundersøgelse i 2004. Tilsvarende steg den brasilianske imports markedsandel fra 0,5 % i 2001 til 0,9 % i 2002, før den faldt til 0,5 % i undersøgelsesperioden. Importen fra Brasilien fandt sted til meget lave priser i 2001. Disse importpriser steg i den betragtede periode til et niveau på omkring 1 800 EUR pr. ton, hvilket er svagt lavere end priserne på importen fra Indien.

| (138) | Importen fra Israel steg støt fra omkring 3 600 tons i 2001 til omkring 4 800 tons i undersøgelsesperioden. Den israelske imports markedsandel steg fra 1,3 % i 2001 til 1,9 % i undersøgelsesperioden. Priserne på importen fra Israel faldt fra omkring 2 000 EUR pr. ton i 2001 til omkring 1 800 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden. Den israelske eksportpris i undersøgelsesperioden var svagt lavere end de indiske importpriser. |
| --- | --- |

(138)

Importen fra Israel steg støt fra omkring 3 600 tons i 2001 til omkring 4 800 tons i undersøgelsesperioden. Den israelske imports markedsandel steg fra 1,3 % i 2001 til 1,9 % i undersøgelsesperioden. Priserne på importen fra Israel faldt fra omkring 2 000 EUR pr. ton i 2001 til omkring 1 800 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden. Den israelske eksportpris i undersøgelsesperioden var svagt lavere end de indiske importpriser.

5.   IMPORT FRA REPUBLIKKEN KOREA

| (139) | Som anført i betragtning 2 indførte Rådet i 2001 endelige antidumpingforanstaltninger mod importen af PET-folie med oprindelse i Republikken Korea i form af en værditold på mellem 0 % og 13,4 %. Mængden af PET-folie, der blev importeret til Fællesskabet fra Republikken Korea, faldt fra ca. 34 000 tons i 2001 til omkring 23 200 tons i undersøgelsesperioden, efter at de ovennævnte foranstaltninger var blevet indført. De koreanske varers markedsandel faldt også med omkring 3 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Priserne på koreanske varer faldt med 7 % mellem 2001 og 2002 og steg med 3 procentpoint i 2003 og med yderligere et procentpoint i undersøgelsesperioden. Ifølge Eurostats statistikker var de koreanske eksportpriser til stadighed højere end de indiske eksportpriser, men lavere end EF-erhvervsgrenens priser. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Sydkorea (tons) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| Markedsandel for importen fra Sydkorea | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| Pris på importen fra Sydkorea (EUR/ton) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Som anført i betragtning 2 indførte Rådet i 2001 endelige antidumpingforanstaltninger mod importen af PET-folie med oprindelse i Republikken Korea i form af en værditold på mellem 0 % og 13,4 %. Mængden af PET-folie, der blev importeret til Fællesskabet fra Republikken Korea, faldt fra ca. 34 000 tons i 2001 til omkring 23 200 tons i undersøgelsesperioden, efter at de ovennævnte foranstaltninger var blevet indført. De koreanske varers markedsandel faldt også med omkring 3 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Priserne på koreanske varer faldt med 7 % mellem 2001 og 2002 og steg med 3 procentpoint i 2003 og med yderligere et procentpoint i undersøgelsesperioden. Ifølge Eurostats statistikker var de koreanske eksportpriser til stadighed højere end de indiske eksportpriser, men lavere end EF-erhvervsgrenens priser.

2001

2002

2003

UP

Import fra Sydkorea (tons)

34 002

30 187

25 631

23 166

Markedsandel for importen fra Sydkorea

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

Pris på importen fra Sydkorea (EUR/ton)

2 514

2 339

2 422

2 434

Indeks (2001=100)

100

93

96

97

6.   IMPORT FRA ANDRE LANDE

| (140) | Importmængden fra andre tredjelande, der ikke er nævnt ovenfor, faldt fra omkring 41 000 tons i 2001 (svarende til en markedsandel på 15 %) til omkring 40 000 tons i undersøgelsesperioden (svarende til en markedsandel på 16 %). Markedsandelen steg, fordi forbruget faldt mere end importen. Gennemsnitspriserne på importen fra andre tredjelande, der ikke er nævnt ovenfor, steg først fra omkring 5 300 EUR pr. ton i 2001 til omkring 6 000 EUR pr. ton i 2002 og faldt derefter til omkring 4 800 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden. Disse priser ligger betydeligt over både de indiske priser og EF-erhvervsgrenens priser. Det vigtigste af disse tredjelande, som foretog eksport til Fællesskabet, var USA med en eksport på omkring 17 500 tons i undersøgelsesperioden. Importpriserne fra USA til Fællesskabet (ca. 6 700 EUR pr. ton) var også væsentligt højere end priserne på importen fra det pågældende land og højere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra andre lande (tons) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| Markedsandel for importen fra andre lande | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| Pris på importen fra andre lande (EUR/ton) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

Importmængden fra andre tredjelande, der ikke er nævnt ovenfor, faldt fra omkring 41 000 tons i 2001 (svarende til en markedsandel på 15 %) til omkring 40 000 tons i undersøgelsesperioden (svarende til en markedsandel på 16 %). Markedsandelen steg, fordi forbruget faldt mere end importen. Gennemsnitspriserne på importen fra andre tredjelande, der ikke er nævnt ovenfor, steg først fra omkring 5 300 EUR pr. ton i 2001 til omkring 6 000 EUR pr. ton i 2002 og faldt derefter til omkring 4 800 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden. Disse priser ligger betydeligt over både de indiske priser og EF-erhvervsgrenens priser. Det vigtigste af disse tredjelande, som foretog eksport til Fællesskabet, var USA med en eksport på omkring 17 500 tons i undersøgelsesperioden. Importpriserne fra USA til Fællesskabet (ca. 6 700 EUR pr. ton) var også væsentligt højere end priserne på importen fra det pågældende land og højere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

Import fra andre lande (tons)

41 098

31 324

35 093

39 869

Markedsandel for importen fra andre lande

15 %

12 %

14 %

16 %

Pris på importen fra andre lande (EUR/ton)

5 312

6 000

5 125

4 803

Indeks (2001=100)

100

113

96

90

G.   EF-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION

| (141) | I overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(141)

I overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

1.   PRODUKTION

| (142) | EF-erhvervsgrenens produktion steg med 10 % i 2002 i forhold til 2001, før den igen faldt og forblev på 2001-niveauet i de følgende år. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

EF-erhvervsgrenens produktion steg med 10 % i 2002 i forhold til 2001, før den igen faldt og forblev på 2001-niveauet i de følgende år.

2001

2002

2003

UP

Produktion (tons)

171 142

187 620

171 975

169 288

Indeks (2001=100)

100

110

100

99

2.   KAPACITET OG KAPACITETSUDNYTTELSESGRAD

| (143) | Produktionskapaciteten faldt marginalt (med 3 %) mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Da produktionen forblev uændret, mens kapaciteten samtidig faldt svagt, steg kapacitetsudnyttelsen følgelig en smule. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (tons) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Kapacitetsudnyttelse | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Indeks (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

Produktionskapaciteten faldt marginalt (med 3 %) mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Da produktionen forblev uændret, mens kapaciteten samtidig faldt svagt, steg kapacitetsudnyttelsen følgelig en smule.

2001

2002

2003

UP

Produktionskapacitet (tons)

200 037

202 542

190 393

193 888

Indeks (2001=100)

100

101

95

97

Kapacitetsudnyttelse

86 %

93 %

90 %

87 %

Indeks (2001=100)

100

108

106

102

3.   LAGRE

| (144) | Efter en betydelig stigning mellem 2001 og 2002 har EF-erhvervsgrenens ultimolagre været støt faldende. I undersøgelsesperioden var lagerbeholdningerne 28 % mindre end i 2001. Da varen normalt fremstilles efter bestilling, er lagerbeholdningerne dog ikke særlig betydningsfulde. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ultimolagre (tons) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

Efter en betydelig stigning mellem 2001 og 2002 har EF-erhvervsgrenens ultimolagre været støt faldende. I undersøgelsesperioden var lagerbeholdningerne 28 % mindre end i 2001. Da varen normalt fremstilles efter bestilling, er lagerbeholdningerne dog ikke særlig betydningsfulde.

2001

2002

2003

UP

Ultimolagre (tons)

22 322

31 479

23 676

16 090

Indeks (2001=100)

100

141

106

72

4.   SALGSMÆNGDE

| (145) | EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet til uafhængige kunder steg først i 2002 efter indførelsen af foranstaltninger, men faldt så med 12 procentpoint mellem 2002 og undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-salg til uafhængige kunder (tons) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet til uafhængige kunder steg først i 2002 efter indførelsen af foranstaltninger, men faldt så med 12 procentpoint mellem 2002 og undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

EF-salg til uafhængige kunder (tons)

142 173

156 716

141 959

139 874

Indeks (2001=100)

100

110

100

98

5.   MARKEDSANDEL

| (146) | EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt omkring 2 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt vandt EF-erhvervsgrenen omkring 4 procentpoint i 2002 efter indførelsen af udlignings- og antidumpingforanstaltninger, hvorefter den mistede næsten 5 procentpoint i 2003 og endelig mistede yderligere 1 procentpoint i undersøgelsesperioden. Udviklingen og det niveau, der blev nået, viste en vis forbedring i forhold til den situation, der kunne iagttages før indførelsen af udligningsforanstaltningerne, hvor EF-erhvervsgrenens markedsandel var faldet fra omkring 57 % til omkring 50 %. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenens markedsandel | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Indeks (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt omkring 2 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Nærmere bestemt vandt EF-erhvervsgrenen omkring 4 procentpoint i 2002 efter indførelsen af udlignings- og antidumpingforanstaltninger, hvorefter den mistede næsten 5 procentpoint i 2003 og endelig mistede yderligere 1 procentpoint i undersøgelsesperioden. Udviklingen og det niveau, der blev nået, viste en vis forbedring i forhold til den situation, der kunne iagttages før indførelsen af udligningsforanstaltningerne, hvor EF-erhvervsgrenens markedsandel var faldet fra omkring 57 % til omkring 50 %.

2001

2002

2003

UP

EF-erhvervsgrenens markedsandel

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Indeks (2001=100)

100

106

98

97

6.   VÆKST

| (147) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet med 7 %. EF-erhvervsgrenen mistede omkring 2 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 2,7 procentpoint. |
| --- | --- |

(147)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet med 7 %. EF-erhvervsgrenen mistede omkring 2 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 2,7 procentpoint.

7.   BESKÆFTIGELSE

| (148) | Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 8 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 8 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare

2 323

2 310

2 235

2 134

Indeks (2001=100)

100

99

96

92

8.   PRODUKTIVITET

| (149) | EF-erhvervsgrenens produktivitet målt som produktion pr. ansat steg med 8 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (tons pr. ansat) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

EF-erhvervsgrenens produktivitet målt som produktion pr. ansat steg med 8 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

Produktivitet (tons pr. ansat)

74

81

77

79

Indeks (2001=100)

100

110

104

108

9.   SALGSPRISER OG FAKTORER, SOM PÅVIRKER HJEMMEMARKEDSPRISERNE

| (150) | EF-erhvervsgrenens enhedssalgspriser er steget med 4 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Denne prisudvikling svarer i brede træk til udviklingen i produktionsomkostningerne og udgifterne til det vigtigste råmateriale, der også steg i den betragtede periode. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på fællesskabsmarkedet (EUR/ton) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

EF-erhvervsgrenens enhedssalgspriser er steget med 4 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Denne prisudvikling svarer i brede træk til udviklingen i produktionsomkostningerne og udgifterne til det vigtigste råmateriale, der også steg i den betragtede periode.

2001

2002

2003

UP

Enhedspris på fællesskabsmarkedet (EUR/ton)

3 010

3 009

3 130

3 118

Indeks (2001=100)

100

100

104

104

10.   LØNNINGER

| (151) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 12 %, hvilket er mere end den stigning i de gennemsnitlige nominelle enhedsarbejdskraftomkostninger på 6 %, der konstateredes i samme periode for EF-økonomien som helhed. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 12 %, hvilket er mere end den stigning i de gennemsnitlige nominelle enhedsarbejdskraftomkostninger på 6 %, der konstateredes i samme periode for EF-økonomien som helhed.

2001

2002

2003

UP

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)

56

60

62

63

Indeks (2001=100)

100

107

110

112

11.   INVESTERINGER

| (152) | EF-erhvervsgrenens årlige investeringer i den pågældende vare har været konstant faldende siden 2002. Stigningen i 2002 kan forklares ved, at en producent foretog investeringer i anlæg og maskiner, mens en anden producent foretog investeringer for at lette lukningen af visse produktionslinjer. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (000 EUR) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

EF-erhvervsgrenens årlige investeringer i den pågældende vare har været konstant faldende siden 2002. Stigningen i 2002 kan forklares ved, at en producent foretog investeringer i anlæg og maskiner, mens en anden producent foretog investeringer for at lette lukningen af visse produktionslinjer.

2001

2002

2003

UP

Nettoinvesteringer (000 EUR)

334 426

38 326

34 979

29 341

Indeks (2001=100)

100

115

105

88

12.   RENTABILITET OG AFKAST AF INVESTERINGER

| (153) | EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev gradvist forbedret i løbet af den betragtede periode, men forblev negativ mellem 2001 (–5,2 %) og undersøgelsesperioden (–2,5 %). Afkastet af investeringerne, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk ovennævnte udvikling i rentabiliteten i hele den betragtede periode. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet af EF-salget til uafhængige kunder (% af nettosalget) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| Afkast af investeringer (fortjeneste i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev gradvist forbedret i løbet af den betragtede periode, men forblev negativ mellem 2001 (–5,2 %) og undersøgelsesperioden (–2,5 %). Afkastet af investeringerne, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk ovennævnte udvikling i rentabiliteten i hele den betragtede periode.

2001

2002

2003

UP

Rentabilitet af EF-salget til uafhængige kunder (% af nettosalget)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

Afkast af investeringer (fortjeneste i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   LIKVIDITET OG EVNE TIL AT TILVEJEBRINGE KAPITAL

| (154) | Likviditetssituationen forværredes mellem 2001 og undersøgelsesperioden, hovedsagelig på grund af andre ikke-kontantelementer såsom afskrivning af aktiver og lagerbevægelser. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (000 EUR) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

Likviditetssituationen forværredes mellem 2001 og undersøgelsesperioden, hovedsagelig på grund af andre ikke-kontantelementer såsom afskrivning af aktiver og lagerbevægelser.

2001

2002

2003

UP

Likviditet (000 EUR)

44 503

42 047

49 486

32 150

Indeks (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | Det fremgik af undersøgelsen, at fællesskabsproducenternes kapitalbehov blev påvirket negativt af deres vanskelige finansielle situation. Selv om flere af disse selskaber er dele af store koncerner, kan deres kapitalbehov ikke altid dækkes i fornødent omfang, da finansielle ressourcer generelt tildeles de mest rentable enheder i disse koncerner. Denne relative mangel på evne til at tilvejebringe kapital kan sammenkædes med de faldende investeringer, der er omhandlet i betragtning 152. |
| --- | --- |

(155)

Det fremgik af undersøgelsen, at fællesskabsproducenternes kapitalbehov blev påvirket negativt af deres vanskelige finansielle situation. Selv om flere af disse selskaber er dele af store koncerner, kan deres kapitalbehov ikke altid dækkes i fornødent omfang, da finansielle ressourcer generelt tildeles de mest rentable enheder i disse koncerner. Denne relative mangel på evne til at tilvejebringe kapital kan sammenkædes med de faldende investeringer, der er omhandlet i betragtning 152.

14.   SUBSIDIERINGENS OMFANG

| (156) | For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af de faktiske subsidiemargener kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra det pågældende land, navnlig på gennemsigtige og derfor stærkt prisfølsomme markeder såsom markedet for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(156)

For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af de faktiske subsidiemargener kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra det pågældende land, navnlig på gennemsigtige og derfor stærkt prisfølsomme markeder såsom markedet for den pågældende vare.

15.   GENREJSNING FRA VIRKNINGERNE AF TIDLIGERE SUBSIDIERING OG DUMPING

| (157) | Selv om de ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udligningsforanstaltninger i 1999 og antidumpingforanstaltninger i 2001, viser de også, at EF-erhvervsgrenen stadig er udsat og sårbar. |
| --- | --- |

(157)

Selv om de ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udligningsforanstaltninger i 1999 og antidumpingforanstaltninger i 2001, viser de også, at EF-erhvervsgrenen stadig er udsat og sårbar.

16.   KONKLUSION

| (158) | Som anført i betragtning 132 til 135 er importen fra det pågældende land fordoblet mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Da forbruget faldt med 7 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra 2,3 % i 2001 til 5,0 % i undersøgelsesperioden. Samtidig lå de indiske eksportpriser til Fællesskabet forholdsvis stabilt på omkring 2 000 EUR pr. ton og underbød derved EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. |
| --- | --- |

(158)

Som anført i betragtning 132 til 135 er importen fra det pågældende land fordoblet mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Da forbruget faldt med 7 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra 2,3 % i 2001 til 5,0 % i undersøgelsesperioden. Samtidig lå de indiske eksportpriser til Fællesskabet forholdsvis stabilt på omkring 2 000 EUR pr. ton og underbød derved EF-erhvervsgrenens priser betydeligt.

| (159) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden udviklede følgende indikatorer sig positivt: EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse og produktivitet blev forbedret, mens ultimolagrene mindskedes. Enhedssalgspriserne steg svarende til råmaterialeomkostningerne mellem 2001 og undersøgelsesperioden, og rentabiliteten blev ligesom afkastet af investeringerne forbedret, men var stadig negativ i undersøgelsesperioden. Lønningerne udviklede sig positivt. |
| --- | --- |

(159)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden udviklede følgende indikatorer sig positivt: EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse og produktivitet blev forbedret, mens ultimolagrene mindskedes. Enhedssalgspriserne steg svarende til råmaterialeomkostningerne mellem 2001 og undersøgelsesperioden, og rentabiliteten blev ligesom afkastet af investeringerne forbedret, men var stadig negativ i undersøgelsesperioden. Lønningerne udviklede sig positivt.

| (160) | Derimod udviklede følgende indikatorer sig negativt: EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt svagt, produktionen og produktionskapaciteten faldt, salgsmængden faldt, og beskæftigelsen, den samlede likviditet og investeringerne faldt. Der var derfor tale om forskelligartede udviklingstendenser for EF-erhvervsgrenen efter 2001: Nogle indikatorer udviste en positiv udvikling, mens andre udviste en negativ tendens. |
| --- | --- |

(160)

Derimod udviklede følgende indikatorer sig negativt: EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt svagt, produktionen og produktionskapaciteten faldt, salgsmængden faldt, og beskæftigelsen, den samlede likviditet og investeringerne faldt. Der var derfor tale om forskelligartede udviklingstendenser for EF-erhvervsgrenen efter 2001: Nogle indikatorer udviste en positiv udvikling, mens andre udviste en negativ tendens.

| (161) | Hvis ovennævnte udvikling sammenlignes med den udvikling, der er beskrevet i forordningerne om indførelse af midlertidige og endelige udligningsforanstaltninger, er vurderingen igen blandet. For så vidt angår markedsandel mistede EF-erhvervsgrenen omkring 2 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden, mens den havde mistet næsten 7 procentpoint i de fire år, der lå forud for vedtagelsen af de endelige udligningsforanstaltninger. Det kan derfor konkluderes, at foranstaltningerne har nået et af deres mål, nemlig at bremse tabet af markedsandel. På den anden side var EF-erhvervsgrenen mindre rentabel i undersøgelsesperioden end før indførelsen af endelige udligningsforanstaltninger. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet omgået ved import fra Brasilien og Israel, kunne situationen have været mere positiv. Det skal yderligere erindres, at foranstaltningernes effektivitet, og derfor deres afhjælpende virkning på den skadelige situation, som EF-erhvervsgrenen befandt sig i, blev stærkt undergravet af, at tilsagnene ikke fungerede korrekt, jf. betragtning 135. |
| --- | --- |

(161)

Hvis ovennævnte udvikling sammenlignes med den udvikling, der er beskrevet i forordningerne om indførelse af midlertidige og endelige udligningsforanstaltninger, er vurderingen igen blandet. For så vidt angår markedsandel mistede EF-erhvervsgrenen omkring 2 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden, mens den havde mistet næsten 7 procentpoint i de fire år, der lå forud for vedtagelsen af de endelige udligningsforanstaltninger. Det kan derfor konkluderes, at foranstaltningerne har nået et af deres mål, nemlig at bremse tabet af markedsandel. På den anden side var EF-erhvervsgrenen mindre rentabel i undersøgelsesperioden end før indførelsen af endelige udligningsforanstaltninger. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet omgået ved import fra Brasilien og Israel, kunne situationen have været mere positiv. Det skal yderligere erindres, at foranstaltningernes effektivitet, og derfor deres afhjælpende virkning på den skadelige situation, som EF-erhvervsgrenen befandt sig i, blev stærkt undergravet af, at tilsagnene ikke fungerede korrekt, jf. betragtning 135.

| (162) | Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenens situation ikke er blevet forbedret i det omfang, det kunne være forventet efter indførelsen af de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger. EF-erhvervsgrenen befinder sig derfor stadig i en udsat situation. |
| --- | --- |

(162)

Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenens situation ikke er blevet forbedret i det omfang, det kunne være forventet efter indførelsen af de endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger. EF-erhvervsgrenen befinder sig derfor stadig i en udsat situation.

| (163) | Ud over omgåelsen af de oprindelige foranstaltninger og det forhold, at tilsagnet ikke havde den ønskede virkning, blev det også analyseret, om andre faktorer, såsom import fra andre lande eller en eventuel manglende effektivitet hos EF-erhvervsgrenen, kunne forklare dens til stadighed dårlige finansielle situation. I denne forbindelse konstateredes det, at det ikke kan udelukkes, at importen fra Republikken Korea og det faldende forbrug til en vis grad har medvirket til den udsatte situation. Men disse to faktorer isoleret set forklarer ikke den situation, som EF-erhvervsgrenen i øjeblikket befinder sig i. Det, som i sidste ende er relevant, er desuden, hvordan EF-erhvervsgrenen vil udvikle sig uden udligningsforanstaltninger, samt om der er sandsynlighed for fornyet skade. Dette spørgsmål behandles i et senere afsnit. |
| --- | --- |

(163)

Ud over omgåelsen af de oprindelige foranstaltninger og det forhold, at tilsagnet ikke havde den ønskede virkning, blev det også analyseret, om andre faktorer, såsom import fra andre lande eller en eventuel manglende effektivitet hos EF-erhvervsgrenen, kunne forklare dens til stadighed dårlige finansielle situation. I denne forbindelse konstateredes det, at det ikke kan udelukkes, at importen fra Republikken Korea og det faldende forbrug til en vis grad har medvirket til den udsatte situation. Men disse to faktorer isoleret set forklarer ikke den situation, som EF-erhvervsgrenen i øjeblikket befinder sig i. Det, som i sidste ende er relevant, er desuden, hvordan EF-erhvervsgrenen vil udvikle sig uden udligningsforanstaltninger, samt om der er sandsynlighed for fornyet skade. Dette spørgsmål behandles i et senere afsnit.

| (164) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede to eksporterende producenter, at importen af varer fra USA, lønstigningen inden for EF-erhvervsgrenen og faldet i forbruget i Fællesskabet er faktorer, som har haft betydelige virkninger for EF-erhvervsgrenens udsatte situation. Hvad angår importen fra USA, kan det nævnes (se betragtning 140), at priserne på varer fra dette land i gennemsnit var betydeligt højere end priserne ved import af varer fra Indien og også lå over EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Desuden var priserne ved import af varer fra USA meget højere end de priser, der er nævnt i hele den betragtede periode. Det er derfor rimeligt at konkludere, at denne faktor ikke havde negative virkninger for EF-erhvervsgrenens situation. Hvad angår stigningen i lønomkostningerne pr. ansat i den betragtede periode (12 %), skal det bemærkes, at eventuelle negative virkninger af denne faktor for EF-erhvervsgrenens situation i vid udstrækning blev opvejet af, at der sideløbende var et fald i beskæftigelsen i den betragtede periode, og det således kun betød en stigning i de samlede lønudgifter på 3,3 %. Påstanden om, at denne faktor havde betydelige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation kunne derfor ikke godtages. Hvad faldet i forbruget angår, erkendes det ovenfor, at denne faktor til en vis grad kan have haft virkninger for EF-erhvervsgrenens udsatte situation. Det kan dog ikke anses for at være en betydelig faktor, da EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder kun faldt med 2 % i modsætning til faldet i forbruget på 7 %. På baggrund af resultaterne i afsnit F og G og på grundlag af ovenstående konkluderes det, at importen af varer fra USA ikke kan have haft negative virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, og at de to andre faktorer, der er nævnt, højst kan have haft mindre betydning. |
| --- | --- |

(164)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede to eksporterende producenter, at importen af varer fra USA, lønstigningen inden for EF-erhvervsgrenen og faldet i forbruget i Fællesskabet er faktorer, som har haft betydelige virkninger for EF-erhvervsgrenens udsatte situation. Hvad angår importen fra USA, kan det nævnes (se betragtning 140), at priserne på varer fra dette land i gennemsnit var betydeligt højere end priserne ved import af varer fra Indien og også lå over EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Desuden var priserne ved import af varer fra USA meget højere end de priser, der er nævnt i hele den betragtede periode. Det er derfor rimeligt at konkludere, at denne faktor ikke havde negative virkninger for EF-erhvervsgrenens situation. Hvad angår stigningen i lønomkostningerne pr. ansat i den betragtede periode (12 %), skal det bemærkes, at eventuelle negative virkninger af denne faktor for EF-erhvervsgrenens situation i vid udstrækning blev opvejet af, at der sideløbende var et fald i beskæftigelsen i den betragtede periode, og det således kun betød en stigning i de samlede lønudgifter på 3,3 %. Påstanden om, at denne faktor havde betydelige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation kunne derfor ikke godtages. Hvad faldet i forbruget angår, erkendes det ovenfor, at denne faktor til en vis grad kan have haft virkninger for EF-erhvervsgrenens udsatte situation. Det kan dog ikke anses for at være en betydelig faktor, da EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder kun faldt med 2 % i modsætning til faldet i forbruget på 7 %. På baggrund af resultaterne i afsnit F og G og på grundlag af ovenstående konkluderes det, at importen af varer fra USA ikke kan have haft negative virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, og at de to andre faktorer, der er nævnt, højst kan have haft mindre betydning.

H.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET SKADE

1.   INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

| (165) | Som allerede vist har indførelsen af udligningsforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Som følge af flere af de ovennævnte faktorer befinder den sig stadig i en udsat og sårbar situation. Forskellige forhold blev derfor undersøgt for at fastslå, om EF-erhvervsgrenens situation vil blive uændret, forbedret eller forværret, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(165)

Som allerede vist har indførelsen af udligningsforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Som følge af flere af de ovennævnte faktorer befinder den sig stadig i en udsat og sårbar situation. Forskellige forhold blev derfor undersøgt for at fastslå, om EF-erhvervsgrenens situation vil blive uændret, forbedret eller forværret, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

| (166) | Undersøgelsen af, hvorvidt der er sandsynlighed for fortsat og/eller fornyet skade, hvis foranstaltningerne bliver ophævet, var især baseret på oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Oplysninger om importpriserne fra andre eksportører end den samarbejdsvillige eksportør blev også undersøgt på grundlag af tal fra Eurostat. De samarbejdsvillige eksporterende producenters prisadfærd ved salg til andre eksportmarkeder samt deres eksportpriser til Fællesskabet, produktionskapacitet og lagerbeholdninger blev undersøgt. Endelig blev der foretaget en vurdering af de sandsynlige virkninger for priserne på andre importerede varer, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(166)

Undersøgelsen af, hvorvidt der er sandsynlighed for fortsat og/eller fornyet skade, hvis foranstaltningerne bliver ophævet, var især baseret på oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Oplysninger om importpriserne fra andre eksportører end den samarbejdsvillige eksportør blev også undersøgt på grundlag af tal fra Eurostat. De samarbejdsvillige eksporterende producenters prisadfærd ved salg til andre eksportmarkeder samt deres eksportpriser til Fællesskabet, produktionskapacitet og lagerbeholdninger blev undersøgt. Endelig blev der foretaget en vurdering af de sandsynlige virkninger for priserne på andre importerede varer, hvis foranstaltningerne ophæves.

2.   FORBINDELSEN MELLEM EKSPORTMÆNGDER OG PRISER TIL TREDJELANDE OG EKSPORTMÆNGDER OG PRISER TIL FÆLLESSKABET

| (167) | Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var væsentligt lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Fællesskabet og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportør havde et betydeligt salg til lande uden for EU, nemlig 73 % af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløber, vil de indiske eksportører have en tilskyndelse til at omlægge en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive fællesskabsmarked til priser, der — selv om de skulle stige — stadigvæk sandsynligvis ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(167)

Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var væsentligt lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Fællesskabet og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportør havde et betydeligt salg til lande uden for EU, nemlig 73 % af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløber, vil de indiske eksportører have en tilskyndelse til at omlægge en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive fællesskabsmarked til priser, der — selv om de skulle stige — stadigvæk sandsynligvis ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Fællesskabet.

3.   UUDNYTTET KAPACITET OG LAGRE

| (168) | Gennemsnitligt havde de samarbejdsvillige indiske producenter en betydelig uudnyttet kapacitet, der svarede til næsten tre gange den varemængde, der eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. De gennemsnitlige lagerbeholdninger af færdige varer er ligeledes betydelige og repræsenterede ved udgangen af undersøgelsesperioden 16 % af den mængde, der blev eksporteret til Fællesskabet. Der findes derfor tilstrækkelig kapacitet til at øge eksporten til Fællesskabet væsentligt, navnlig da der ikke er noget, der tyder på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion. I denne forbindelse skal det bemærkes, at det er meget usandsynligt, at hjemmemarkedet i Indien, hvor der er mindst fire andre konkurrerende producenter, vil være i stand til at aftage de fire samarbejdsvillige eksporterende producenters samlede ekstra kapacitet. |
| --- | --- |

(168)

Gennemsnitligt havde de samarbejdsvillige indiske producenter en betydelig uudnyttet kapacitet, der svarede til næsten tre gange den varemængde, der eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. De gennemsnitlige lagerbeholdninger af færdige varer er ligeledes betydelige og repræsenterede ved udgangen af undersøgelsesperioden 16 % af den mængde, der blev eksporteret til Fællesskabet. Der findes derfor tilstrækkelig kapacitet til at øge eksporten til Fællesskabet væsentligt, navnlig da der ikke er noget, der tyder på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion. I denne forbindelse skal det bemærkes, at det er meget usandsynligt, at hjemmemarkedet i Indien, hvor der er mindst fire andre konkurrerende producenter, vil være i stand til at aftage de fire samarbejdsvillige eksporterende producenters samlede ekstra kapacitet.

4.   KONKLUSION

| (169) | Producenterne i det pågældende land har derfor mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til fællesskabsmarkedet. Det fremgik af undersøgelsen, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte sammenlignelige typer af den pågældende vare til lavere pris end EF-erhvervsgrenen, idet udbudsmargenerne lå mellem 2 % og 21 %. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opretholdt eller endda sænket, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden, som nævnt i betragtning 134, også for at genvinde samme markedsandel som i tiden før indførelsen af foranstaltningerne. En sådan prisadfærd vil sammen med den kapacitet, som eksportørerne i det pågældende land har til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til fællesskabsmarkedet, højst sandsynligt øge pristrykket på markedet, hvilket kan forventes at have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(169)

Producenterne i det pågældende land har derfor mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til fællesskabsmarkedet. Det fremgik af undersøgelsen, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte sammenlignelige typer af den pågældende vare til lavere pris end EF-erhvervsgrenen, idet udbudsmargenerne lå mellem 2 % og 21 %. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opretholdt eller endda sænket, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden, som nævnt i betragtning 134, også for at genvinde samme markedsandel som i tiden før indførelsen af foranstaltningerne. En sådan prisadfærd vil sammen med den kapacitet, som eksportørerne i det pågældende land har til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til fællesskabsmarkedet, højst sandsynligt øge pristrykket på markedet, hvilket kan forventes at have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

| (170) | Som ovenfor vist befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EF-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til subsidierede priser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde, og at dens finansielle situation vil blive forværret, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EF-erhvervsgrenen igen vil komme til at befinde sig i en situation, hvor der forvoldes skade. |
| --- | --- |

(170)

Som ovenfor vist befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EF-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til subsidierede priser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde, og at dens finansielle situation vil blive forværret, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EF-erhvervsgrenen igen vil komme til at befinde sig i en situation, hvor der forvoldes skade.

I.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

1.   INDLEDNING

| (171) | Det blev i henhold til artikel 31 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de eksisterende udligningsforanstaltninger ville stride mod Fællesskabets interesser. Spørgsmålet om Fællesskabets interesser blev afgjort på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser. |
| --- | --- |

(171)

Det blev i henhold til artikel 31 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de eksisterende udligningsforanstaltninger ville stride mod Fællesskabets interesser. Spørgsmålet om Fællesskabets interesser blev afgjort på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser.

| (172) | Det bør erindres, at det i den oprindelige undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke stred mod Fællesskabets interesser. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende udligningsforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende udligningsforanstaltninger på de pågældende parter. |
| --- | --- |

(172)

Det bør erindres, at det i den oprindelige undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke stred mod Fællesskabets interesser. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende udligningsforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende udligningsforanstaltninger på de pågældende parter.

| (173) | På dette grundlag undersøgtes det, om der til trods for konklusionerne om sandsynligheden af, at der fortsat eller igen vil finde skadevoldende subsidiering sted, fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde. |
| --- | --- |

(173)

På dette grundlag undersøgtes det, om der til trods for konklusionerne om sandsynligheden af, at der fortsat eller igen vil finde skadevoldende subsidiering sted, fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.

2.   EF-ERHVERVSGRENENS INTERESSER

| (174) | EF-erhvervsgrenen har vist sig at være strukturelt levedygtig. Dette bekræftedes af dens eksportsalg, der har været stabilt og stort siden 2001, og den positive udvikling i dens situation, der er iagttaget efter indførelsen af udligningsforanstaltninger i 1999. Navnlig er det forhold, at EF-erhvervsgrenen stort set ophørte med at tabe markedsandel i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EF-erhvervsgrenens tab mindskedes også mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Det skal yderligere erindres, at der var sket omgåelse via import fra Brasilien og Israel, og at tilsagnet ikke virkede efter hensigten. Hvis denne udvikling ikke havde fundet sted, ville EF-erhvervsgrenens situation have været endnu mere positiv. |
| --- | --- |

(174)

EF-erhvervsgrenen har vist sig at være strukturelt levedygtig. Dette bekræftedes af dens eksportsalg, der har været stabilt og stort siden 2001, og den positive udvikling i dens situation, der er iagttaget efter indførelsen af udligningsforanstaltninger i 1999. Navnlig er det forhold, at EF-erhvervsgrenen stort set ophørte med at tabe markedsandel i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EF-erhvervsgrenens tab mindskedes også mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Det skal yderligere erindres, at der var sket omgåelse via import fra Brasilien og Israel, og at tilsagnet ikke virkede efter hensigten. Hvis denne udvikling ikke havde fundet sted, ville EF-erhvervsgrenens situation have været endnu mere positiv.

| (175) | Det kan med rimelighed forventes, at EF-erhvervsgrenen vil vedblive med at drage fordel af de aktuelle foranstaltninger og rejse sig yderligere, sandsynligvis ved at genvinde markedsandele og forbedre sin rentabilitet. Hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen i højere grad vil lide skade som følge af øget import til subsidierede priser fra det pågældende land, og at dets nuværende dårlige finansielle situation vil blive yderligere forværret. |
| --- | --- |

(175)

Det kan med rimelighed forventes, at EF-erhvervsgrenen vil vedblive med at drage fordel af de aktuelle foranstaltninger og rejse sig yderligere, sandsynligvis ved at genvinde markedsandele og forbedre sin rentabilitet. Hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen i højere grad vil lide skade som følge af øget import til subsidierede priser fra det pågældende land, og at dets nuværende dårlige finansielle situation vil blive yderligere forværret.

3.   IMPORTØRERNES OG BRUGERNES INTERESSER

| (176) | Som anført i betragtning 20 samarbejdede kun én importør, der også er bruger af den pågældende vare, fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Af fortrolighedshensyn kan der derfor ikke gives nøjagtige tal for denne importør/bruger. Selskabet blev imidlertid anset for at være repræsentativ for andre importører og brugere i Fællesskabet på grund af dets forholdsvis store samlede omsætning. Denne importør køber PET-folie fra en række leverandører, heriblandt Indien og EF-erhvervsgrenen. Under 20 % af selskabets omsætning i undersøgelsesperioden stammede fra videresalg af den pågældende vare med oprindelse i Indien. Den samarbejdsvillige importør/brugers rentabilitet lå mellem 5 % og 10 % over omsætningen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(176)

Som anført i betragtning 20 samarbejdede kun én importør, der også er bruger af den pågældende vare, fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Af fortrolighedshensyn kan der derfor ikke gives nøjagtige tal for denne importør/bruger. Selskabet blev imidlertid anset for at være repræsentativ for andre importører og brugere i Fællesskabet på grund af dets forholdsvis store samlede omsætning. Denne importør køber PET-folie fra en række leverandører, heriblandt Indien og EF-erhvervsgrenen. Under 20 % af selskabets omsætning i undersøgelsesperioden stammede fra videresalg af den pågældende vare med oprindelse i Indien. Den samarbejdsvillige importør/brugers rentabilitet lå mellem 5 % og 10 % over omsætningen i undersøgelsesperioden.

| (177) | Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for importørerne eller brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, er importørerne og brugerne i Fællesskabet blevet ved med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre forsyningskilder. For så vidt angår virkningerne af en indførelse af foranstaltninger på brugerne skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at brugerindustrierne kun i ubetydelig grad blev påvirket af omkostningerne til PET-folie, og at det derfor ikke var sandsynligt, at eventuelle omkostningsstigninger ville påvirke denne industri væsentligt. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltninger. Det konkluderes derfor, at en videreførelse af udligningsforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(177)

Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for importørerne eller brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, er importørerne og brugerne i Fællesskabet blevet ved med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre forsyningskilder. For så vidt angår virkningerne af en indførelse af foranstaltninger på brugerne skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at brugerindustrierne kun i ubetydelig grad blev påvirket af omkostningerne til PET-folie, og at det derfor ikke var sandsynligt, at eventuelle omkostningsstigninger ville påvirke denne industri væsentligt. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltninger. Det konkluderes derfor, at en videreførelse af udligningsforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Fællesskabet.

4.   RÅVARELEVERANDØRERNES INTERESSER

| (178) | Den oprindelige undersøgelse konkluderede, at EF-erhvervsgrenens leverandører ville drage fordel af en indførelse af foranstaltninger. Som ovenfor anført samarbejdede kun en enkelt leverandør med undersøgelsen og bekræftede dette, da dette selskab næsten udelukkende leverer til EF-producenterne og ville lide under en forværring af deres finansielle situation. Kommissionen finder derfor, at en videreførelse af foranstaltningerne fortsat vil have positive virkninger for leverandørerne. |
| --- | --- |

(178)

Den oprindelige undersøgelse konkluderede, at EF-erhvervsgrenens leverandører ville drage fordel af en indførelse af foranstaltninger. Som ovenfor anført samarbejdede kun en enkelt leverandør med undersøgelsen og bekræftede dette, da dette selskab næsten udelukkende leverer til EF-producenterne og ville lide under en forværring af deres finansielle situation. Kommissionen finder derfor, at en videreførelse af foranstaltningerne fortsat vil have positive virkninger for leverandørerne.

5.   KONKLUSION

| (179) | Det konkluderes derfor, at der ikke er nogen tvingende årsager i forbindelse med Fællesskabets interesser til ikke at videreføre de gældende udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(179)

Det konkluderes derfor, at der ikke er nogen tvingende årsager i forbindelse med Fællesskabets interesser til ikke at videreføre de gældende udligningsforanstaltninger.

J.   UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (180) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænker at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. De fik også tildelt en periode, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. |
| --- | --- |

(180)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænker at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. De fik også tildelt en periode, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.

| (181) | Det følger af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til artikel 21, stk. 2, i grundforordningen. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold. |
| --- | --- |

(181)

Det følger af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til artikel 21, stk. 2, i grundforordningen. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold.

| (182) | Som nævnt i betragtning 4 blev den gældende udligningstold udvidet til også at omfatte importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet som havende oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De udligningsforanstaltninger, der som anført i betragtning 181 skal opretholdes over for importen af den pågældende vare, bør være foranstaltningerne som udvidet til at omfatte importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De brasilianske og israelske eksporterende producenter, der var fritaget fra foranstaltningerne som udvidet ved forordning (EF) nr. 1976/2004 og ændret ved forordning (EF) nr. 101/2006, bør også være fritaget fra foranstaltningerne som indført ved denne forordning. |
| --- | --- |

(182)

Som nævnt i betragtning 4 blev den gældende udligningstold udvidet til også at omfatte importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet som havende oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De udligningsforanstaltninger, der som anført i betragtning 181 skal opretholdes over for importen af den pågældende vare, bør være foranstaltningerne som udvidet til at omfatte importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej. De brasilianske og israelske eksporterende producenter, der var fritaget fra foranstaltningerne som udvidet ved forordning (EF) nr. 1976/2004 og ændret ved forordning (EF) nr. 101/2006, bør også være fritaget fra foranstaltningerne som indført ved denne forordning.

| (183) | De selskabsspecifikke udligningstoldsatser i denne forordning er udtryk for den situation, der blev konstateret under den fornyede undersøgelse med hensyn til de samarbejdsvillige eksportører. De gælder således udelukkende for import af den pågældende vare, som er fremstillet af disse selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(183)

De selskabsspecifikke udligningstoldsatser i denne forordning er udtryk for den situation, der blev konstateret under den fornyede undersøgelse med hensyn til de samarbejdsvillige eksportører. De gælder således udelukkende for import af den pågældende vare, som er fremstillet af disse selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (184) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udligningstoldsatser (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (19) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i selskabets aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(184)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udligningstoldsatser (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (19) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i selskabets aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser.

| (185) | For at sikre en korrekt håndhævelse af udligningstolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på den ikke-samarbejdsvillige eksportør, men også på de selskaber, der ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 20, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt — |
| --- | --- |

(185)

For at sikre en korrekt håndhævelse af udligningstolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på den ikke-samarbejdsvillige eksportør, men også på de selskaber, der ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 20, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 (Taric-kode 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 og 3920621994) og ex 3920 62 90 (Taric-kode 3920629033 og 3920629094) og med oprindelse i Indien.

2.   Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet i Indien af følgende selskaber:

| Land | Selskab | Endelig told (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi — 110 003 |
| Indien |

Land

Selskab

Endelig told (%)

Taric-tillægskode

Indien

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi — 110 003

Indien

12,0

A026

Indien

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.) |
| Indien |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.)

Indien

12,5

A027

Indien

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057 |
| Indien |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057

Indien

3,8

A028

Indien

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112, Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi 110 001 |
| Indien |

India Polyfilms Limited

112, Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi 110 001

Indien

7,0

A029

Indien

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road |
| New Delhi 110 001 |
| Indien |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road

New Delhi 110 001

Indien

7,0

A030

Indien

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New Indian Centre, 5th floor, |
| 17th Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039 |
| Indien |

MTZ Polyfilms Limited

New Indian Centre, 5th floor,

17th Co-operage Road,

Mumbai 400 039

Indien

8,7

A031

Indien

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh |
| Indien |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh

Indien

19,1

A032

Indien

Alle andre selskaber

19,1

A999

3.   Den endelige udligningstold på importen fra Indien som anført i stk. 2 udvides til importen af samme polyethylenterephthalatfolie afsendt fra Brasilien og fra Israel (uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej) (Taric-kode 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092) undtagen for varer fremstillet af:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brasilien (Taric-tillægskode A569)

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-tillægskode A570)

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (Taric-tillægskode A691).

4.   Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, 27. februar 2006.

På Rådets vegne

U. PLASSNIK

Formand

---

(1)  EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 316 af 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 1.

3

(4)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 56.

4

(5)  EUT C 40 af 17.2.2005, s. 8.

5

(6)  EUT L 342 af 18.11.2004, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 101/2006 (EUT L 17 af 21.1.2006, s. 1.)

6

(7)  EUT L 342 af 18.11.2004, s. 8. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 101/2006.

7

(8)  EFT C 154 af 28.6.2002, s. 2.

8

(9)  Se side 1 i denne EUT.

9

(10)  EUT C 281 af 22.11.2003, s. 4.

10

(11)  EUT C 1 af 4.1.2005, s. 5.

11

(12)  EUT L 218 af 23.8.2005, s. 3.

12

(13)  EUT C 62 af 11.3.2004, s. 4.

13

(14)  EUT C 306 af 10.12.2004, s. 2.

14

(15)  EUT C 189 af 9.8.2002, s. 34.

15

(16)  EUT C 297 af 2.12.2004, s. 2.

16

(17)  Det indiske handels- og industriministeriums Notification No. 1/2002-2007 af 31. marts 2002.

17

(18)  Rådets forordning (EF) nr. 1628/2004 (EUT L 295 af 18.9.2004, s. 4 (betragtning 13)).

18

(19)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat B, J-79 5/17, B-1049 Bruxelles.

19

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 8.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 68/37

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 13. februar 2006

om ophævelse af afgørelse 2001/645/EF om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i bl.a. Indien

(2006/173/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 8 og artikel 9,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   TIDLIGERE PROCEDURE

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af PET-folie med oprindelse i Indien.

| (2) | Ved afgørelse 2001/645/EF (3) godtog Kommissionen den 22. august 2001 tilsagn afgivet af fem indiske producenter: Ester Industries Limited (»Ester«), Flex Industries Limited (»Flex«), Garware Polyester Limited (»Garware«), MTZ Polyfilms Limited (»MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (»Polyplex«). |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse 2001/645/EF (3) godtog Kommissionen den 22. august 2001 tilsagn afgivet af fem indiske producenter: Ester Industries Limited (»Ester«), Flex Industries Limited (»Flex«), Garware Polyester Limited (»Garware«), MTZ Polyfilms Limited (»MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (»Polyplex«).

| (3) | Kommissionen indledte den 22. november 2003 (4) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001 begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers form. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 365/2006 (5), der ændrede forordning (EF) nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen indledte den 22. november 2003 (4) en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 1676/2001 begrænset til en undersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltningers form. Denne undersøgelse er afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 365/2006 (5), der ændrede forordning (EF) nr. 1676/2001.

B.   TILBAGETRÆKNING AF GODTAGELSEN AF TILSAGN

| (4) | I henhold til betragtning 22 til 25 i forordning (EF) nr. 365/2006 og høringer af alle berørte parter er virksomhederne i deres nuværende form ikke i stand til at modvirke de skadelige virkninger af dumping, da de både frembyder store vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse og uacceptable risici. Af denne grund og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i de pågældende tilsagn, som giver Kommissionen mulighed for ensidigt at trække godtagelsen af tilsagnene tilbage, har Kommissionen besluttet at trække godtagelsen af tilsagnene tilbage. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til betragtning 22 til 25 i forordning (EF) nr. 365/2006 og høringer af alle berørte parter er virksomhederne i deres nuværende form ikke i stand til at modvirke de skadelige virkninger af dumping, da de både frembyder store vanskeligheder i forbindelse med overvågning og håndhævelse og uacceptable risici. Af denne grund og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i de pågældende tilsagn, som giver Kommissionen mulighed for ensidigt at trække godtagelsen af tilsagnene tilbage, har Kommissionen besluttet at trække godtagelsen af tilsagnene tilbage.

| (5) | Kommissionen har meddelt de indiske myndigheder og eksporterende virksomheder, der er berørt af forordning (EF) nr. 365/2006, at den havde til hensigt at trække godtagelsen af de nuværende tilsagn tilbage. De berørte parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har meddelt de indiske myndigheder og eksporterende virksomheder, der er berørt af forordning (EF) nr. 365/2006, at den havde til hensigt at trække godtagelsen af de nuværende tilsagn tilbage. De berørte parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil.

| (6) | Disse bemærkninger er omhandlet i betragtning 27 til 31 i forordning (EF) nr. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Disse bemærkninger er omhandlet i betragtning 27 til 31 i forordning (EF) nr. 365/2006.

C.   OPHÆVELSE AF AFGØRELSE 2001/645/EF

| (7) | På baggrund af ovenstående bør afgørelse 2001/645/EF, hvorved der godtages tilsagn afgivet af Ester Industries Limited (»Ester«), Flex Industries Limited (»Flex«), Garware Polyester Limited (»Garware«), MTZ Polyfilms Limited (»MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (»Polyplex«), ophæves. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af ovenstående bør afgørelse 2001/645/EF, hvorved der godtages tilsagn afgivet af Ester Industries Limited (»Ester«), Flex Industries Limited (»Flex«), Garware Polyester Limited (»Garware«), MTZ Polyfilms Limited (»MTZ«) og Polyplex Corporation Limited (»Polyplex«), ophæves.

| (8) | Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (6) har Rådet parallelt med denne afgørelse indført endelig antidumpingtold på import til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (PET-film) med oprindelse i Indien — |
| --- | --- |

(8)

Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (6) har Rådet parallelt med denne afgørelse indført endelig antidumpingtold på import til Fællesskabet af polyethylenterephthalatfolie (PET-film) med oprindelse i Indien —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Afgørelse 2001/645/EF ophæves.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. februar 2006.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 1.

2

(3)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 56.

3

(4)  EUT C 281 af 22.11.2003, s. 4.

4

(5)  Se side 1 i denne EUT.

5

(6)  Se side 6 i denne EUT.

6

---

Berigtigelser

| 8.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 68/39

---

ADDENDUM

til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/84/EF af 14. december 2005 om 22. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (phthalater i legetøj og småbørnsartikler)

(Den Europæiske Unions Tidende L 344 af 27. december 2005)

Følgende erklæringer tilføjes:

1.   Erklæring fra Kommissionen om udarbejdelse af en vejledning

Så snart direktivet om begrænsning af markedsføring og anvendelse af phthalater i legetøj og småbørnsartikler (22. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater) er blevet vedtaget, vil Kommissionen på grundlag af høringer af medlemsstaternes eksperter med ansvar for forvaltning af direktiv 76/769/EØF og de berørte parter udarbejde en vejledning med henblik på at lette gennemførelsen af direktivet. Vejledningen vil navnlig vedrøre bestemmelserne om begrænsning af visse stoffer i legetøj og småbørnsartikler til børn under tre år, hvis de tilhører kategorien af genstande, »som kan puttes i munden af dem«, der er beskrevet i bilaget til direktivet.

I forbindelse med dette arbejde vil aspekter vedrørende »tilgængeligt« blødgjort materiale og legetøj, »som holdes i hånden«, blive undersøgt.

2.   Erklæring om duftstoffer

Kommissionen bekræfter, at den har til hensigt at behandle spørgsmålet om duftstoffer i legetøj i forbindelse med revisionen af Rådets direktiv 88/378/EØF om sikkerhedskrav til legetøj. Herved vil det blive muligt at bestemme, hvad der menes med duftstoffer, overveje hensigtsmæssige forholdsregler i forbindelse med identificerede risici og sikre sammenhæng med andre bestemmelser i nævnte direktiv.

---