# Az Európai Unió L 68/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 68 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. március 8. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 68

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. március 8.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 365/2006/EK rendelete (2006. február 27.) az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára dömpingellenes vámot kivető 1676/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, és a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések részleges közbenső felülvizsgálatának befejezéséről | 1 |
| | * | A Tanács 366/2006/EK rendelete (2006. február 27.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról | 6 |
| | * | A Tanács 367/2006/EK rendelete (2006. február 27.) a 2026/97/EK rendelet 18. cikkének megfelelő lejárati felülvizsgálatot követően az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről | 15 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 365/2006/EK rendelete (2006. február 27.) az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára dömpingellenes vámot kivető 1676/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, és a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések részleges közbenső felülvizsgálatának befejezéséről

1

*

A Tanács 366/2006/EK rendelete (2006. február 27.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról

6

*

A Tanács 367/2006/EK rendelete (2006. február 27.) a 2026/97/EK rendelet 18. cikkének megfelelő lejárati felülvizsgálatot követően az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

15

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. február 13.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 37 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. február 13.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

37

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Függelék az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról (ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek) szóló 2005/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (HL L 344., 2005.12.27.) | 39 |

Helyesbítések

*

Függelék az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról (ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek) szóló 2005/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (HL L 344., 2005.12.27.)

39

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 8.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/1

---

A TANÁCS 365/2006/EK RENDELETE

(2006. február 27.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára dömpingellenes vámot kivető 1676/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, és a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések részleges közbenső felülvizsgálatának befejezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező szubvencionált behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (2), (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet), és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az ugyanezen termék vonatkozásában meglévő intézkedések és befejezett vizsgálatok

| (1) | A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET-) fóliára (a továbbiakban: végleges kiegyenlítő intézkedések). Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET-) fóliára (a továbbiakban: végleges kiegyenlítő intézkedések). Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték.

| (2) | A Tanács az 1676/2001/EK tanácsi rendelettel (4) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET-fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára 0 % és 62,6 % közötti ad valorem vám formájában valósultak meg (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések), öt indiai vállalkozás – az Ester Industries Limited (a továbbiakban: „Ester”), a Flex Industries Limited (a továbbiakban: „Flex”), a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: „Garware”), az MTZ Polyfilms Limited (a továbbiakban: „MTZ”), és a Polyplex Corporation Limited (a továbbiakban: „Polyplex”) – kivételével, amelyek részéről kötelezettségvállalásokat fogadtak el a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát behozatalával kapcsolatban folytatott dömpingellenes eljárással összefüggésben felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK bizottsági határozattal (5). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács az 1676/2001/EK tanácsi rendelettel (4) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET-fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára 0 % és 62,6 % közötti ad valorem vám formájában valósultak meg (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések), öt indiai vállalkozás – az Ester Industries Limited (a továbbiakban: „Ester”), a Flex Industries Limited (a továbbiakban: „Flex”), a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: „Garware”), az MTZ Polyfilms Limited (a továbbiakban: „MTZ”), és a Polyplex Corporation Limited (a továbbiakban: „Polyplex”) – kivételével, amelyek részéről kötelezettségvállalásokat fogadtak el a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát behozatalával kapcsolatban folytatott dömpingellenes eljárással összefüggésben felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK bizottsági határozattal (5).

| (3) | A Tanács az 1975/2004/EK és 1976/2004/EK rendelettel kiterjesztette az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedéseket ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács az 1975/2004/EK és 1976/2004/EK rendelettel kiterjesztette az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedéseket ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg.

| (4) | 2005. január 4-én (6) a Bizottság megindította a 1676/2001/EK bizottsági rendelet részleges közbenső felülvizsgálatát, ami a végleges dömpingellenes intézkedésekre korlátozódott. A vizsgálatot 366/2006/EK tanácsi rendelet (7) zárta le, amely módosította a végleges dömpingellenes intézkedések szintjét. |
| --- | --- |

(4)

2005. január 4-én (6) a Bizottság megindította a 1676/2001/EK bizottsági rendelet részleges közbenső felülvizsgálatát, ami a végleges dömpingellenes intézkedésekre korlátozódott. A vizsgálatot 366/2006/EK tanácsi rendelet (7) zárta le, amely módosította a végleges dömpingellenes intézkedések szintjét.

| (5) | A Bizottság 2004. december 10-én (8) megindította a végleges kiegyenlítő intézkedések lejárati felülvizsgálatát. A vizsgálatot 367/EK tanácsi rendelet (9) zárta le, amely fenntartotta a végleges kiegyenlítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2004. december 10-én (8) megindította a végleges kiegyenlítő intézkedések lejárati felülvizsgálatát. A vizsgálatot 367/EK tanácsi rendelet (9) zárta le, amely fenntartotta a végleges kiegyenlítő intézkedéseket.

2.   Felülvizsgálat iránti kérelmek

| (6) | 2002-ben a Polyplex – indiai exportáló gyártó, amelynek kötelezettségvállalását a dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban a 2001/645/EK határozattal fogadták el – kérelmet nyújtott be részleges közbenső felülvizsgálat iránt, amely terjedelmében egy vállalat vonatkozásában a kiegyenlítő intézkedések hatályára korlátozódott. A Polyplex arról tájékoztatott, hogy egy hasonló jellegű kötelezettségvállalás megszüntetné a támogatás káros hatásait, és nyomon követhető is lenne. Ennélfogva indokolt volt a kiegyenlítő intézkedések formájának felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(6)

2002-ben a Polyplex – indiai exportáló gyártó, amelynek kötelezettségvállalását a dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban a 2001/645/EK határozattal fogadták el – kérelmet nyújtott be részleges közbenső felülvizsgálat iránt, amely terjedelmében egy vállalat vonatkozásában a kiegyenlítő intézkedések hatályára korlátozódott. A Polyplex arról tájékoztatott, hogy egy hasonló jellegű kötelezettségvállalás megszüntetné a támogatás káros hatásait, és nyomon követhető is lenne. Ennélfogva indokolt volt a kiegyenlítő intézkedések formájának felülvizsgálata.

| (7) | 2003 októberében a dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódó, részleges közbenső felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be az alábbi közösségi gyártók: a Du Pont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA (a továbbiakban: kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik. A Toray Plastics Europe jelezte a kérelem támogatását, bár hivatalosan nem volt a kérelmezők között. |
| --- | --- |

(7)

2003 októberében a dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódó, részleges közbenső felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be az alábbi közösségi gyártók: a Du Pont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA (a továbbiakban: kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik. A Toray Plastics Europe jelezte a kérelem támogatását, bár hivatalosan nem volt a kérelmezők között.

| (8) | A kérelmezők állították, hogy az intézkedések formája (azaz a 2001/645/EK határozattal elfogadott meglévő kötelezettségvállalások) már nem hatékony a káros dömping megszüntetésére. A kérelmezők állították, hogy a meglévő és a legalacsonyabb importárakon alapuló kötelezettségvállalások elfogadása óta az exportőrök által árult termékkör bővült, nevezetesen a technikailag kifinomultabb fólia nagyobb mennyiségére történő kiterjesztése céljával, tehát az egyes termékek besorolásához használt minimumárak többé már nem tükrözték a termékek tényleges értékét, és így az intézkedési rendszer az új technológiai fejleményekre tekintettel többé már nem megfelelő. Ebből következően a kötelezettségvállalásokról állították, hogy azok többé már nem megfelelőek a dömping káros hatásának megszüntetésére. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmezők állították, hogy az intézkedések formája (azaz a 2001/645/EK határozattal elfogadott meglévő kötelezettségvállalások) már nem hatékony a káros dömping megszüntetésére. A kérelmezők állították, hogy a meglévő és a legalacsonyabb importárakon alapuló kötelezettségvállalások elfogadása óta az exportőrök által árult termékkör bővült, nevezetesen a technikailag kifinomultabb fólia nagyobb mennyiségére történő kiterjesztése céljával, tehát az egyes termékek besorolásához használt minimumárak többé már nem tükrözték a termékek tényleges értékét, és így az intézkedési rendszer az új technológiai fejleményekre tekintettel többé már nem megfelelő. Ebből következően a kötelezettségvállalásokról állították, hogy azok többé már nem megfelelőek a dömping káros hatásának megszüntetésére.

3.   Vizsgálatok

| (9) | A Bizottság 2002. június 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (10) bejelentette a részleges közbenső felülvizsgálat megindítását, ami terjedelemben az indiai Polyplex exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának megvizsgálására korlátozódott, a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2002. június 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (10) bejelentette a részleges közbenső felülvizsgálat megindítását, ami terjedelemben az indiai Polyplex exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának megvizsgálására korlátozódott, a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének megfelelően.

| (10) | Mivel a dömpingellenes intézkedések (azaz a meglévő kötelezettségvállalások) formájának részleges közbenső felülvizsgálata 2003 novemberében megindult – amint az a lenti (12) és (13) preambulumbekezdésben említésre került – a Polypex felajánlása elfogadásának kérdése nem került eldöntésre annak érdekében, hogy a két felülvizsgálatot egyidejűleg lehessen elvégezni. A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a Polyplexet erre vonatkozó szándékáról. A kérelmező ezzel kapcsolatban észrevételt nem tett. |
| --- | --- |

(10)

Mivel a dömpingellenes intézkedések (azaz a meglévő kötelezettségvállalások) formájának részleges közbenső felülvizsgálata 2003 novemberében megindult – amint az a lenti (12) és (13) preambulumbekezdésben említésre került – a Polypex felajánlása elfogadásának kérdése nem került eldöntésre annak érdekében, hogy a két felülvizsgálatot egyidejűleg lehessen elvégezni. A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a Polyplexet erre vonatkozó szándékáról. A kérelmező ezzel kapcsolatban észrevételt nem tett.

| (11) | A Bizottság 2003. november 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (11) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2003. november 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (11) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

| (12) | A felülvizsgálat terjedelmében azon öt indiai exportáló gyártóra vonatkozó intézkedések formájára korlátozódott, amelyek kötelezettségvállalását elfogadták. A vizsgálati időszak 2002. október 1-jétől2003. szeptember 30-ig terjedt (a továbbiakban: a jelenlegi vizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(12)

A felülvizsgálat terjedelmében azon öt indiai exportáló gyártóra vonatkozó intézkedések formájára korlátozódott, amelyek kötelezettségvállalását elfogadták. A vizsgálati időszak 2002. október 1-jétől2003. szeptember 30-ig terjedt (a továbbiakban: a jelenlegi vizsgálati időszak).

| (13) | A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az érintett ország képviselőit és a közösségi gyártókat a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget adtak álláspontjuk írásbeli kifejtésére és a meghallgatás kérésére, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az érintett ország képviselőit és a közösségi gyártókat a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget adtak álláspontjuk írásbeli kifejtésére és a meghallgatás kérésére, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül.

| (14) | A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az érintett exportáló gyártóknak, amelyek a kérdőívek megválaszolása útján valamennyien együttműködtek. Ellenőrző látogatásokra került sor Indiában az alábbi exportáló gyártók telephelyein:






  — | Ester Industries Limited, Új-Delhi |
| --- | --- | --- |

(14)

A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az érintett exportáló gyártóknak, amelyek a kérdőívek megválaszolása útján valamennyien együttműködtek. Ellenőrző látogatásokra került sor Indiában az alábbi exportáló gyártók telephelyein:

—

Ester Industries Limited, Új-Delhi

| — | Flex Industries Limited, Új-Delhi |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, Új-Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad

| — | MTZ Polyfilms Limited, Bombay |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Bombay

| — | Polyplex Corporation Limited, Új-Delhi |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Új-Delhi

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (15) | Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kódokon bejelentett polietilén-tereftalát fólia (a továbbiakban: PET-fólia). |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kódokon bejelentett polietilén-tereftalát fólia (a továbbiakban: PET-fólia).

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (16) | A PET-fólia sajátos fizikai, kémiai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, beleértve egyebek között a vastagságot, bevonási tulajdonságokat, felületkezelési és mechanikai tulajdonságokat, amelyek meghatározzák a PET-fólia egyes fajtáit a gyártási folyamat során vagy azt követően az alapfólián elvégzett különböző kezelések révén, beleértve a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást. Ezért az sokféle különböző formában vagy fajtában jelenik meg. A termék nagyszámú megjelenési alakjának (a továbbiakban: termékfajta) létezése miatt és a kötelezettségvállalások nyomon követésének lehetővé tétele céljából a termékeket azok technikai jellemzői alapján különböző csoportokba sorolták be (a továbbiakban: csoportosítás). E csoportosítás szolgált a kötelezettségvállalásokban meghatározott minimumimportárak megállapításának alapjául. Az eredeti vizsgálatban a szóban forgó csoportosítások alapján megállapított minimumimportárak száma exportőrönként 10–32 között mozgott. |
| --- | --- |

(16)

A PET-fólia sajátos fizikai, kémiai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, beleértve egyebek között a vastagságot, bevonási tulajdonságokat, felületkezelési és mechanikai tulajdonságokat, amelyek meghatározzák a PET-fólia egyes fajtáit a gyártási folyamat során vagy azt követően az alapfólián elvégzett különböző kezelések révén, beleértve a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást. Ezért az sokféle különböző formában vagy fajtában jelenik meg. A termék nagyszámú megjelenési alakjának (a továbbiakban: termékfajta) létezése miatt és a kötelezettségvállalások nyomon követésének lehetővé tétele céljából a termékeket azok technikai jellemzői alapján különböző csoportokba sorolták be (a továbbiakban: csoportosítás). E csoportosítás szolgált a kötelezettségvállalásokban meghatározott minimumimportárak megállapításának alapjául. Az eredeti vizsgálatban a szóban forgó csoportosítások alapján megállapított minimumimportárak száma exportőrönként 10–32 között mozgott.

| (17) | A jelenlegi felülvizsgálat keretében elvégezték az eredeti vizsgálatban figyelembe vett vizsgálati időszak és a jelenlegi vizsgálati időszak közötti modellfajta-kombinációk és árváltozatok összehasonlítását a csoportosításokon belül. |
| --- | --- |

(17)

A jelenlegi felülvizsgálat keretében elvégezték az eredeti vizsgálatban figyelembe vett vizsgálati időszak és a jelenlegi vizsgálati időszak közötti modellfajta-kombinációk és árváltozatok összehasonlítását a csoportosításokon belül.

| (18) | Az elemzés azt mutatta, hogy az egyes termékcsoportosítások alatt értékesített modellfajták kombinációi megváltoztak a kötelezettségvállalás elfogadása óta. Néhány vizsgált vállalat vonatkozásában e változások nagyon jelentősek voltak, olyan mértékben, hogy egyes csoportosítások tekintetében a vizsgálati időszak folyamán a Közösségbe exportált termékfajták legtöbbje már nem felelt meg az eredeti vizsgálati időszak során exportált termékeknek. A csoportosításokon belül megfigyelt változásokra példa az alacsonyabb értékű termékek elhagyása, a nyilvánvalóan nagyobb értékű termékek felvétele, és néha e kettő együttese. |
| --- | --- |

(18)

Az elemzés azt mutatta, hogy az egyes termékcsoportosítások alatt értékesített modellfajták kombinációi megváltoztak a kötelezettségvállalás elfogadása óta. Néhány vizsgált vállalat vonatkozásában e változások nagyon jelentősek voltak, olyan mértékben, hogy egyes csoportosítások tekintetében a vizsgálati időszak folyamán a Közösségbe exportált termékfajták legtöbbje már nem felelt meg az eredeti vizsgálati időszak során exportált termékeknek. A csoportosításokon belül megfigyelt változásokra példa az alacsonyabb értékű termékek elhagyása, a nyilvánvalóan nagyobb értékű termékek felvétele, és néha e kettő együttese.

| (19) | Az elemzés rámutatott továbbá, hogy a kötelezettségvállalások elfogadása óta egyes termékcsoportosítások esetében az árvariancia (a termékek értékének skálája) jelentősen megváltozott a csoportosításon belül. Ebben az összefüggésben megjegyezendő továbbá, hogy a kötelezettségvállalások elfogadását követően a különböző termékcsoportok közötti értékesítés is jelentős változáson ment keresztül. A jelek szerint jellemző, hogy az értékesítés az alacsonyabb minimumárral rendelkező csoportosításokra koncentrálódik. |
| --- | --- |

(19)

Az elemzés rámutatott továbbá, hogy a kötelezettségvállalások elfogadása óta egyes termékcsoportosítások esetében az árvariancia (a termékek értékének skálája) jelentősen megváltozott a csoportosításon belül. Ebben az összefüggésben megjegyezendő továbbá, hogy a kötelezettségvállalások elfogadását követően a különböző termékcsoportok közötti értékesítés is jelentős változáson ment keresztül. A jelek szerint jellemző, hogy az értékesítés az alacsonyabb minimumárral rendelkező csoportosításokra koncentrálódik.

| (20) | Mivel a minimumimportárakat és a kötelezettségvállalásokat a terméktípusok kombinációja és a termékcsoportokon belüli megfelelő értékei alapján állapították meg az eredeti vizsgálati időszak során, egyértelmű, hogy a termékek valós kombinációja és a szóban forgó termékcsoportosításokhoz kapcsolódó értékek tekintetében megfigyelt változások alkalmatlanná tették a konkrét minimumimportárakat és ebből adódóan a kötelezettségvállalásokat a dömping káros hatásának ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(20)

Mivel a minimumimportárakat és a kötelezettségvállalásokat a terméktípusok kombinációja és a termékcsoportokon belüli megfelelő értékei alapján állapították meg az eredeti vizsgálati időszak során, egyértelmű, hogy a termékek valós kombinációja és a szóban forgó termékcsoportosításokhoz kapcsolódó értékek tekintetében megfigyelt változások alkalmatlanná tették a konkrét minimumimportárakat és ebből adódóan a kötelezettségvállalásokat a dömping káros hatásának ellensúlyozására.

| (21) | A Polyplex által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozott felülvizsgálat vonatkozásában az elemzés azt mutatta, hogy a társaság vállalatszerkezete összetetté tenné a kötelezettségvállalás nyomon követését, ezzel a kötelezettségvállalás nem lehet a hatékony kiegyenlítő intézkedések megfelelő formája. Az összetettség azon tényből ered, hogy az érintett terméket a Polyplex egy kapcsolódó vállalata egy harmadik országban (Thaiföldön) gyártja, ami az árak keresztkompenzációjának kockázatát teremti meg, amennyiben a thaiföldi vállalat is exportálná az érintett terméket a Közösségbe. A végrehajtás nyomon követése ezért túlságosan nehéz lenne a kötelezettségvállalás teljes körű működésének garantálása céljából. |
| --- | --- |

(21)

A Polyplex által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozott felülvizsgálat vonatkozásában az elemzés azt mutatta, hogy a társaság vállalatszerkezete összetetté tenné a kötelezettségvállalás nyomon követését, ezzel a kötelezettségvállalás nem lehet a hatékony kiegyenlítő intézkedések megfelelő formája. Az összetettség azon tényből ered, hogy az érintett terméket a Polyplex egy kapcsolódó vállalata egy harmadik országban (Thaiföldön) gyártja, ami az árak keresztkompenzációjának kockázatát teremti meg, amennyiben a thaiföldi vállalat is exportálná az érintett terméket a Közösségbe. A végrehajtás nyomon követése ezért túlságosan nehéz lenne a kötelezettségvállalás teljes körű működésének garantálása céljából.

D.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (22) | A kötelezettségvállalások jelenlegi formájukban – a termékcsoportokon alapuló minimumimportárakkal – nagyfokú rugalmasságot engednek az exportőröknek a csoporton belül a termékek technikai jellemzőinek megváltoztatására. Az érintett termék számos és változó megkülönböztető jellemzőt foglal magában, amelyek nagyban meghatározzák az eladási árat. E jellemzők megváltoztatása ennek következtében jelentős hatást gyakorol az árakra is. A csoportok további felosztása lenne az egyetlen járható út a csoportosítások fizikai jellemzők és árak vonatkozásában történő egységesebbé tételére. Azonban ennek következménye a csoportosítások számának megsokszorozódása lenne, ami elvégezhetetlenné tenné a nyomon követést, különösen nehézzé téve a vámhatóságok számára az egyes termékfajták közötti különbségek észlelését és a termékek csoportba sorolását a behozatalkor. Ezen túlmenően exportőrönként 5–11-szeresére emelkedhetne a csoportosítások száma a kötelezettségvállalásokban szereplőhöz viszonyítva, ha a különböző termékfajták több jellemzőjét vennék figyelembe a pontosabb besorolás elvégzése érdekében. A termékfajták jelenleg is több száz részletes csoportosításba tartoznak, ezzel teljesíthetetlenné téve a kötelezettségvállalásokat. Ez a szám a termékjellemzők további fejlődésével növekedhet is. |
| --- | --- |

(22)

A kötelezettségvállalások jelenlegi formájukban – a termékcsoportokon alapuló minimumimportárakkal – nagyfokú rugalmasságot engednek az exportőröknek a csoporton belül a termékek technikai jellemzőinek megváltoztatására. Az érintett termék számos és változó megkülönböztető jellemzőt foglal magában, amelyek nagyban meghatározzák az eladási árat. E jellemzők megváltoztatása ennek következtében jelentős hatást gyakorol az árakra is. A csoportok további felosztása lenne az egyetlen járható út a csoportosítások fizikai jellemzők és árak vonatkozásában történő egységesebbé tételére. Azonban ennek következménye a csoportosítások számának megsokszorozódása lenne, ami elvégezhetetlenné tenné a nyomon követést, különösen nehézzé téve a vámhatóságok számára az egyes termékfajták közötti különbségek észlelését és a termékek csoportba sorolását a behozatalkor. Ezen túlmenően exportőrönként 5–11-szeresére emelkedhetne a csoportosítások száma a kötelezettségvállalásokban szereplőhöz viszonyítva, ha a különböző termékfajták több jellemzőjét vennék figyelembe a pontosabb besorolás elvégzése érdekében. A termékfajták jelenleg is több száz részletes csoportosításba tartoznak, ezzel teljesíthetetlenné téve a kötelezettségvállalásokat. Ez a szám a termékjellemzők további fejlődésével növekedhet is.

| (23) | Egyes vizsgált vállalatok vonatkozásában nem változtak jelentősen az egy adott termékcsoportosítás alatt értékesített modellfajták a kötelezettségvállalás elfogadása óta. Azonban a jövőben bármikor és bármelyik exportáló gyártó vonatkozásában bekövetkezhet a termékcsoportosítások számának a termékcsoportosítások további fejlődése miatti, a (22) preambulumbekezdésben említett valószínű növekedése. |
| --- | --- |

(23)

Egyes vizsgált vállalatok vonatkozásában nem változtak jelentősen az egy adott termékcsoportosítás alatt értékesített modellfajták a kötelezettségvállalás elfogadása óta. Azonban a jövőben bármikor és bármelyik exportáló gyártó vonatkozásában bekövetkezhet a termékcsoportosítások számának a termékcsoportosítások további fejlődése miatti, a (22) preambulumbekezdésben említett valószínű növekedése.

| (24) | Ezért megállapítható, hogy a kötelezettségvállalások hatékony nyomon követésének lehetővé tételére a termékcsoportoknak egységesebbnek kell lenniük, mind a fizikai jellemzők, mind az árak vonatkozásában. E jellemzőknek a kötelezettségvállalás tartama alatt állandónak kell lenniük. A vizsgálat megerősítette, hogy a PET-fólia esetében ez nem így történt. |
| --- | --- |

(24)

Ezért megállapítható, hogy a kötelezettségvállalások hatékony nyomon követésének lehetővé tételére a termékcsoportoknak egységesebbnek kell lenniük, mind a fizikai jellemzők, mind az árak vonatkozásában. E jellemzőknek a kötelezettségvállalás tartama alatt állandónak kell lenniük. A vizsgálat megerősítette, hogy a PET-fólia esetében ez nem így történt.

| (25) | A fenti tények és szempontok alapján a kötelezettségvállalások nem tarthatók megfelelőnek a dömping káros hatásainak ellensúlyozására, mivel jelentős nyomon követési és végrehajtási nehézségeket és elfogadhatatlan kockázatokat képviselnek. E körülmények között vissza kell vonni a dömpingellenes intézkedések formája tekintetében vizsgált öt indiai exportáló gyártótól elfogadott kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(25)

A fenti tények és szempontok alapján a kötelezettségvállalások nem tarthatók megfelelőnek a dömping káros hatásainak ellensúlyozására, mivel jelentős nyomon követési és végrehajtási nehézségeket és elfogadhatatlan kockázatokat képviselnek. E körülmények között vissza kell vonni a dömpingellenes intézkedések formája tekintetében vizsgált öt indiai exportáló gyártótól elfogadott kötelezettségvállalásokat.

| (26) | Minden érintett felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a létező kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó döntés megszületett, és a felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(26)

Minden érintett felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a létező kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó döntés megszületett, és a felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

| (27) | A megállapításokat követően néhány fél jelezte, hogy megítélése szerint a kötelezettségvállalások kapcsán nem merültek fel nyomon követési vagy végrehajtási nehézségek, és ebből adódóan az intézkedések formája nem jelentett kockázatot. Ezenkívül számos exportáló gyártó jelezte, hogy nem szegte meg a kötelezettségvállalásról szóló megállapodást. Az egyik érintett exportáló gyártó jelezte, hogy míg az eljárás megindításáról szóló értesítés az új terméktípusok kifejlesztésének jelentőségére tett utalást, nem került sor új terméktípusok EU-piacra történő bevezetésére a meglévő kötelezettség felajánlása és a jelenlegi vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(27)

A megállapításokat követően néhány fél jelezte, hogy megítélése szerint a kötelezettségvállalások kapcsán nem merültek fel nyomon követési vagy végrehajtási nehézségek, és ebből adódóan az intézkedések formája nem jelentett kockázatot. Ezenkívül számos exportáló gyártó jelezte, hogy nem szegte meg a kötelezettségvállalásról szóló megállapodást. Az egyik érintett exportáló gyártó jelezte, hogy míg az eljárás megindításáról szóló értesítés az új terméktípusok kifejlesztésének jelentőségére tett utalást, nem került sor új terméktípusok EU-piacra történő bevezetésére a meglévő kötelezettség felajánlása és a jelenlegi vizsgálati időszak között.

| (28) | Műszaki szempontokat tekintve e termék változatainak magas száma a termékfejlesztési lehetőségekkel párosulva azt eredményezi, hogy a termék nem alkalmas kötelezettségek vállalására, mivel a termékfejlesztés a minimumimportárak állandó aktualizálását tenné szükségessé, ami nem valósítható meg (lásd a (22) preambulumbekezdést). E tekintetben nem szabad megfeledkezni arról, hogy az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a felajánlott kötelezettségvállalásokat nem kell elfogadni, ha a hatóságok megítélése szerint elfogadásuk nem jár gyakorlati haszonnal, például a tényleges vagy potenciális exportőrök túlságosan nagy száma vagy más ok miatt. Az exportőrök állítása tekintetében, miszerint nem szegték meg a kötelezettségvállalás szabályait, nincs szó arról, hogy megállapodásszegésre került volna sor. A kötelezettségvállalások visszavonásáról szóló döntés alapját a vizsgálat során szerzett bizonyítékok képezik, amelyek szerint bebizonyosodott, hogy a termékek összetételében bekövetkező változások nem teszik lehetővé kötelezettségek vállalását, valamint hogy e termék értékesítésének nyomon követése nem alkalmas a kötelezettségvállalásról szóló megállapodások céljaira (lásd a (18) – (20) és (22) preambulumbekezdést). Végezetül a vizsgálat rámutatott, hogy a minimumimportárak alapját képező termékösszetételtől eltérő fóliákat jelentős mennyiségben értékesítették a Közösségen belül a kötelezettségvállalásról szóló megállapodások keretében, valamint hogy a termékek száma és sokfélesége potenciálisan növekedhet. Ebből adódóan a kötelezettségvállalások létrejöttekor jellemző piaci helyzet – az értékesített termék tekintetében – már nem tekinthető reprezentatívnak a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából, ezért a kötelezettségvállalások értelmében érvényes minimumimportárak többé nem megfelelőek. |
| --- | --- |

(28)

Műszaki szempontokat tekintve e termék változatainak magas száma a termékfejlesztési lehetőségekkel párosulva azt eredményezi, hogy a termék nem alkalmas kötelezettségek vállalására, mivel a termékfejlesztés a minimumimportárak állandó aktualizálását tenné szükségessé, ami nem valósítható meg (lásd a (22) preambulumbekezdést). E tekintetben nem szabad megfeledkezni arról, hogy az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a felajánlott kötelezettségvállalásokat nem kell elfogadni, ha a hatóságok megítélése szerint elfogadásuk nem jár gyakorlati haszonnal, például a tényleges vagy potenciális exportőrök túlságosan nagy száma vagy más ok miatt. Az exportőrök állítása tekintetében, miszerint nem szegték meg a kötelezettségvállalás szabályait, nincs szó arról, hogy megállapodásszegésre került volna sor. A kötelezettségvállalások visszavonásáról szóló döntés alapját a vizsgálat során szerzett bizonyítékok képezik, amelyek szerint bebizonyosodott, hogy a termékek összetételében bekövetkező változások nem teszik lehetővé kötelezettségek vállalását, valamint hogy e termék értékesítésének nyomon követése nem alkalmas a kötelezettségvállalásról szóló megállapodások céljaira (lásd a (18) – (20) és (22) preambulumbekezdést). Végezetül a vizsgálat rámutatott, hogy a minimumimportárak alapját képező termékösszetételtől eltérő fóliákat jelentős mennyiségben értékesítették a Közösségen belül a kötelezettségvállalásról szóló megállapodások keretében, valamint hogy a termékek száma és sokfélesége potenciálisan növekedhet. Ebből adódóan a kötelezettségvállalások létrejöttekor jellemző piaci helyzet – az értékesített termék tekintetében – már nem tekinthető reprezentatívnak a jelenlegi felülvizsgálat szempontjából, ezért a kötelezettségvállalások értelmében érvényes minimumimportárak többé nem megfelelőek.

| (29) | Ebben az összefüggésben az a tény, hogy az exportáló gyártó még nem vezetett be új terméktípusokat, nem változtat azon, hogy az érintett termékre vonatkozó kötelezettségvállalások nem megfelelőnek bizonyultak, és amint arra a fenti (28) preambulumbekezdés is kitér, nyomon követésük nem lehetséges. |
| --- | --- |

(29)

Ebben az összefüggésben az a tény, hogy az exportáló gyártó még nem vezetett be új terméktípusokat, nem változtat azon, hogy az érintett termékre vonatkozó kötelezettségvállalások nem megfelelőnek bizonyultak, és amint arra a fenti (28) preambulumbekezdés is kitér, nyomon követésük nem lehetséges.

| (30) | Mindemellett néhány exportáló gyártó az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a WTO Dömpingellenes Megállapodása) 15. cikkére és az abban előírt kötelezettségre – amelynek értelmében a fejlett országok segítséget nyújtanak a fejlődő országoknak – hivatkozott, hangsúlyozva, hogy az exportáló gyártóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy új kötelezettségvállalásokról szóló megállapodásokra tegyenek felajánlást. Utalást tettek arra, hogy a kötelezettségvállalások visszavonása spekulatív, nem anyagi alapon történt, ami sérti a WTO Dömpingellenes Megállapodása 15. cikkének szellemét, továbbá hogy a kötelezettségvállalások visszavonása az arányosság elvének megsértését vonta maga után. |
| --- | --- |

(30)

Mindemellett néhány exportáló gyártó az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a WTO Dömpingellenes Megállapodása) 15. cikkére és az abban előírt kötelezettségre – amelynek értelmében a fejlett országok segítséget nyújtanak a fejlődő országoknak – hivatkozott, hangsúlyozva, hogy az exportáló gyártóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy új kötelezettségvállalásokról szóló megállapodásokra tegyenek felajánlást. Utalást tettek arra, hogy a kötelezettségvállalások visszavonása spekulatív, nem anyagi alapon történt, ami sérti a WTO Dömpingellenes Megállapodása 15. cikkének szellemét, továbbá hogy a kötelezettségvállalások visszavonása az arányosság elvének megsértését vonta maga után.

| (31) | A WTO Dömpingellenes Megállapodásának 15. cikke hivatkozik arra, hogy a dömpingellenes vámok alkalmazását megelőzően konstruktív korrekciós intézkedésekre kell törekedni. A meglévő kötelezettségvállalásokat a káros dömpinget ellensúlyozó konstruktív korrekciós intézkedésekként fogadták el. Nem szabad megfeledkezni azonban arról, hogy az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a felajánlott kötelezettségvállalásokat nem kell elfogadni, ha a hatóságok megítélése szerint elfogadásuk nem jár gyakorlati haszonnal, például a tényleges vagy potenciális exportőrök túlságosan nagy száma vagy más ok miatt. A vizsgálat – a kötelezettségvállalások spekulatív céllal történő visszavonását kizárva – rámutatott, hogy azok a termékek, amelyekkel kapcsolatban az indiai gyártók egyetértettek abban, hogy rögzítik az árakra vonatkozó kötelezettségvállalásokat (a minimumimportárakat), nagyban eltérnek a jelenleg a Közösség számára eladott termékektől. A kötelezettségvállalások visszavonása ebből adódóan nem aránytalan, hanem egy átgondolt válaszlépés az exportáló gyártók által előidézett piaci változásokra. |
| --- | --- |

(31)

A WTO Dömpingellenes Megállapodásának 15. cikke hivatkozik arra, hogy a dömpingellenes vámok alkalmazását megelőzően konstruktív korrekciós intézkedésekre kell törekedni. A meglévő kötelezettségvállalásokat a káros dömpinget ellensúlyozó konstruktív korrekciós intézkedésekként fogadták el. Nem szabad megfeledkezni azonban arról, hogy az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a felajánlott kötelezettségvállalásokat nem kell elfogadni, ha a hatóságok megítélése szerint elfogadásuk nem jár gyakorlati haszonnal, például a tényleges vagy potenciális exportőrök túlságosan nagy száma vagy más ok miatt. A vizsgálat – a kötelezettségvállalások spekulatív céllal történő visszavonását kizárva – rámutatott, hogy azok a termékek, amelyekkel kapcsolatban az indiai gyártók egyetértettek abban, hogy rögzítik az árakra vonatkozó kötelezettségvállalásokat (a minimumimportárakat), nagyban eltérnek a jelenleg a Közösség számára eladott termékektől. A kötelezettségvállalások visszavonása ebből adódóan nem aránytalan, hanem egy átgondolt válaszlépés az exportáló gyártók által előidézett piaci változásokra.

| (32) | A kiegyenlítő intézkedések vonatkozásában ugyanúgy érvényesek a dömpingellenes intézkedések formája felülvizsgálatának következtetései, miszerint a kötelezettségvállalások nem megfelelőek a dömping káros hatásainak ellensúlyozására, mivel jelentős nyomon követési és végrehajtási nehézségeket és elfogadhatatlan kockázatokat képviselnek. Az is megállapításra került, hogy a Polyplex-csoport vállalatszerkezete nyomon követési és végrehajtási nehézségekhez vezetne egy kötelezettségvállalással szemben. Ezen okból a kötelezettségvállalás elfogadása gyakorlati szempontból nem célravezető, a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(32)

A kiegyenlítő intézkedések vonatkozásában ugyanúgy érvényesek a dömpingellenes intézkedések formája felülvizsgálatának következtetései, miszerint a kötelezettségvállalások nem megfelelőek a dömping káros hatásainak ellensúlyozására, mivel jelentős nyomon követési és végrehajtási nehézségeket és elfogadhatatlan kockázatokat képviselnek. Az is megállapításra került, hogy a Polyplex-csoport vállalatszerkezete nyomon követési és végrehajtási nehézségekhez vezetne egy kötelezettségvállalással szemben. Ezen okból a kötelezettségvállalás elfogadása gyakorlati szempontból nem célravezető, a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében.

| (33) | A fentiekre figyelemmel azt a következtetést vonták le, hogy be kell fejezni a szubvencióellenes intézkedések formájának a Polyplex által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságára korlátozott felülvizsgálatát, és a kérdéses kötelezettségvállalást nem szabad elfogadni, mivel a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében a kötelezettségvállalás elfogadásához kötött feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(33)

A fentiekre figyelemmel azt a következtetést vonták le, hogy be kell fejezni a szubvencióellenes intézkedések formájának a Polyplex által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságára korlátozott felülvizsgálatát, és a kérdéses kötelezettségvállalást nem szabad elfogadni, mivel a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében a kötelezettségvállalás elfogadásához kötött feltételek nem teljesülnek.

| (34) | Az érintett kérelmezővel közölték azon indokokat, amelyek miatt a felajánlott kötelezettségvállalást nem lehet elfogadni, |
| --- | --- |

(34)

Az érintett kérelmezővel közölték azon indokokat, amelyek miatt a felajánlott kötelezettségvállalást nem lehet elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1676/2001/EK rendeletnek az e rendelet kihirdetése napján hatályos szövegéből az 1. cikkének (3) bekezdését el kell hagyni.

(2)   Az 1676/2001/EK rendeletnek az e rendelet kihirdetése napján hatályos szövegében az 1. cikk (4) bekezdésének számozása 1. cikk (3) bekezdésre változik.

(3)   Az 1676/2001/EK rendeletnek az e rendelet kihirdetése napján hatályos szövegéből a 2. cikket el kell hagyni.

(4)   Az 1676/2001/EK rendeletnek az e rendelet kihirdetése napján hatályos szövegében a 3. és 4. cikk számozása 2. és 3. cikkre változik.

2. cikk

A 2597/1999/EK rendelet részleges közbenső felülvizsgálata lezárult, a kötelezettségvállalás elfogadásának visszautasításával.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

U. PLASSNIK

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o. Az 1976/2004/EK rendelettel (HL L 342., 2004.11.18., 8. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o. Az 1975/2004/EK rendelettel (HL L 342., 2004.11.18., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 227., 2001.8.23., 56. o.

5

(6)  HL C 1., 2005.1.4., 5. o.

6

(7)  Lásd e Hivatalos Lap 6. oldalát.

7

(8)  HL C 306., 2004.12.10., 2. o.

8

(9)  Lásd e Hivatalos lap 15. oldalát.

9

(10)  HL C 154., 2002.6.28., 2. o.

10

(11)  HL C 281., 2003.11.22., 4. o.

11

---

| 8.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/6

---

A TANÁCS 366/2006/EK RENDELETE

(2006. február 27.)

a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „alaprendelet”), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az ugyanezen termék vonatkozásában meglévő intézkedések és befejezett vizsgálatok

| (1) | A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó és Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliára (a továbbiakban: „végleges kiegyenlítő intézkedések”). Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vámként, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó és Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliára (a továbbiakban: „végleges kiegyenlítő intézkedések”). Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vámként, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg.

| (2) | A Tanács az 1676/2001/EK tanácsi rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET-fólia behozatalára (a továbbiakban: „végleges dömpingellenes intézkedések”). Az indiai exportáló gyártók közül egy mintát választottak ki, és 0 %-tól 62,6 %-ig terjedő egyedi vámokat vetettek ki a mintában szereplő vállalatokra, míg más – a mintában nem szereplő –, együttműködő vállalatokra olyan vámot vetettek ki, amelynek alapja az 57,7 %-os dömpingkülönbözet súlyozott átlagának az egyedi exportszubvenciós hányadukkal csökkentett értéke volt. Minden más vállalatra 53,3 %-os vámot vetettek ki. A vizsgálati időszak 1999. április 1-jétől2000. március -31-ig tartott (a továbbiakban: „az eredeti vizsgálati időszak”). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács az 1676/2001/EK tanácsi rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET-fólia behozatalára (a továbbiakban: „végleges dömpingellenes intézkedések”). Az indiai exportáló gyártók közül egy mintát választottak ki, és 0 %-tól 62,6 %-ig terjedő egyedi vámokat vetettek ki a mintában szereplő vállalatokra, míg más – a mintában nem szereplő –, együttműködő vállalatokra olyan vámot vetettek ki, amelynek alapja az 57,7 %-os dömpingkülönbözet súlyozott átlagának az egyedi exportszubvenciós hányadukkal csökkentett értéke volt. Minden más vállalatra 53,3 %-os vámot vetettek ki. A vizsgálati időszak 1999. április 1-jétől2000. március -31-ig tartott (a továbbiakban: „az eredeti vizsgálati időszak”).

| (3) | A Bizottság 2001. augusztus 22-én a 2001/645/EK határozattal (4) elfogadta az alábbi öt indiai gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást: az Ester Industries Limited (a továbbiakban: „Ester”), a Flex Industries Limited (a továbbiakban: „Flex”), a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: „Garware”), az MTZ Polyfilms Limited (a továbbiakban: „MTZ”), és a Polyplex Corporation Limited (a továbbiakban: „Polyplex”). A Bizottság 2005. február 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítés közzétételével (5) bejelentette az MTZ nevében történt változást. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2001. augusztus 22-én a 2001/645/EK határozattal (4) elfogadta az alábbi öt indiai gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást: az Ester Industries Limited (a továbbiakban: „Ester”), a Flex Industries Limited (a továbbiakban: „Flex”), a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: „Garware”), az MTZ Polyfilms Limited (a továbbiakban: „MTZ”), és a Polyplex Corporation Limited (a továbbiakban: „Polyplex”). A Bizottság 2005. február 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítés közzétételével (5) bejelentette az MTZ nevében történt változást.

| (4) | A Tanács az 1975/2004/EK és 1976/2004/EK rendelettel kiterjesztette az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedéseket ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács az 1975/2004/EK és 1976/2004/EK rendelettel kiterjesztette az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedéseket ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg.

| (5) | A Bizottság 2002. június 28-án (6) megindította a 2597/1999/EK rendelet részleges közbenső felülvizsgálat, amely az alaprendelet 19. cikkének megfelelően terjedelmében a végleges kiegyenlítő intézkedések formájára, és különösen egy indiai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának megvizsgálására korlátozódik. Ezt a vizsgálatot az 365/2006/EK tanácsi rendelet (7) zárta le. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2002. június 28-án (6) megindította a 2597/1999/EK rendelet részleges közbenső felülvizsgálat, amely az alaprendelet 19. cikkének megfelelően terjedelmében a végleges kiegyenlítő intézkedések formájára, és különösen egy indiai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának megvizsgálására korlátozódik. Ezt a vizsgálatot az 365/2006/EK tanácsi rendelet (7) zárta le.

| (6) | A Bizottság 2003. november 22-én (8) megindította az 1676/2001/EK bizottsági rendelet részleges közbenső felülvizsgálatát, amely a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódott. A vizsgálatot az 1676/2001/EK rendeletet módosító 365/2006/EK tanácsi rendelet zárta le. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2003. november 22-én (8) megindította az 1676/2001/EK bizottsági rendelet részleges közbenső felülvizsgálatát, amely a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódott. A vizsgálatot az 1676/2001/EK rendeletet módosító 365/2006/EK tanácsi rendelet zárta le.

| (7) | A Bizottság 2004. december 10-én (9) megindította a végleges kiegyenlítő intézkedések lejárati felülvizsgálatát. A vizsgálatot az 367/2006/EK (10) tanácsi rendelet zárta le, amely fenntartotta a végleges kiegyenlítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2004. december 10-én (9) megindította a végleges kiegyenlítő intézkedések lejárati felülvizsgálatát. A vizsgálatot az 367/2006/EK (10) tanácsi rendelet zárta le, amely fenntartotta a végleges kiegyenlítő intézkedéseket.

| (8) | A Bizottság 2005. augusztus 23-án (11) megindította a 1975/2004/EK és a 1976/2004/EK bizottsági rendelet felülvizsgálatát, egy izraeli gyártónak a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése iránti kérelme vonatkozásában. Ezt a vizsgálatot az 101/2006/EK tanácsi rendelet (12) zárta le. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2005. augusztus 23-án (11) megindította a 1975/2004/EK és a 1976/2004/EK bizottsági rendelet felülvizsgálatát, egy izraeli gyártónak a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése iránti kérelme vonatkozásában. Ezt a vizsgálatot az 101/2006/EK tanácsi rendelet (12) zárta le.

2.   Felülvizsgálat iránti kérelem

| (9) | 2004. november 5-én az alábbi közösségi gyártók kérelmet nyújtottak be az 1676/2001/EK rendeletnek a dömping szintjére korlátozódó részleges közbenső felülvizsgálatára: a Du Pont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA (a továbbiakban: a kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik. A Toray Plastics Europe jelezte a kérelem támogatását, bár hivatalosan nem volt a kérelmezők között. |
| --- | --- |

(9)

2004. november 5-én az alábbi közösségi gyártók kérelmet nyújtottak be az 1676/2001/EK rendeletnek a dömping szintjére korlátozódó részleges közbenső felülvizsgálatára: a Du Pont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA (a továbbiakban: a kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik. A Toray Plastics Europe jelezte a kérelem támogatását, bár hivatalosan nem volt a kérelmezők között.

| (10) | A kérelmezők állították, hogy a meglévő intézkedések szintje nem elegendő a káros dömping ellensúlyozására azon öt indiai gyártó PET-fólia behozatala tekintetében, amelyek kötelezettségvállalását a 2001/645/EK határozattal elfogadták. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmezők állították, hogy a meglévő intézkedések szintje nem elegendő a káros dömping ellensúlyozására azon öt indiai gyártó PET-fólia behozatala tekintetében, amelyek kötelezettségvállalását a 2001/645/EK határozattal elfogadták.

3.   Vizsgálat

| (11) | A Bizottság – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a közbenső részleges felülvizsgálat megalapozottságára, és 2005. január 4-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (13) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot indít, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a közbenső részleges felülvizsgálat megalapozottságára, és 2005. január 4-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel (13) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot indít, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

| (12) | E felülvizsgálat terjedelmében az elfogadott kötelezettségvállalásokat nyújtó öt indiai exportáló gyártó dömpingjének vizsgálatára és a maradványvám szintjére korlátozódott, a létező intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy szintjének módosítása szükségességének értékelése érdekében. A vizsgálati időszak 2003. október 1-től2004. szeptember 30-ig terjedt. |
| --- | --- |

(12)

E felülvizsgálat terjedelmében az elfogadott kötelezettségvállalásokat nyújtó öt indiai exportáló gyártó dömpingjének vizsgálatára és a maradványvám szintjére korlátozódott, a létező intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy szintjének módosítása szükségességének értékelése érdekében. A vizsgálati időszak 2003. október 1-től2004. szeptember 30-ig terjedt.

| (13) | A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártókat a közbenső részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártókat a közbenső részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (14) | A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az érintett exportáló gyártóknak, amelyek a kérdőívek megválaszolása útján valamennyien együttműködtek. Ellenőrző látogatásokra került sor Indiában az alábbi exportáló gyártók telephelyein:






  — | Ester Industries Limited, Új-Delhi |
| --- | --- | --- |

(14)

A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az érintett exportáló gyártóknak, amelyek a kérdőívek megválaszolása útján valamennyien együttműködtek. Ellenőrző látogatásokra került sor Indiában az alábbi exportáló gyártók telephelyein:

—

Ester Industries Limited, Új-Delhi

| — | Flex Industries Limited, Új-Delhi |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, Új-Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad

| — | MTZ Polyfilms Limited, Bombay |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Bombay

| — | Polyplex Corporation Limited, Új-Delhi |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Új-Delhi

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (15) | Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kódokon bejelentett polietilén-tereftalát (PET-) fólia. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kódokon bejelentett polietilén-tereftalát (PET-) fólia.

2.   Hasonló termék

| (16) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapításra került, hogy ugyanazon alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel, valamint felhasználási területekkel rendelkezik az Indiában gyártott és a belföldi piacon eladott, valamint az Indiából a Közösségbe exportált PET-fólia. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapításra került, hogy ugyanazon alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel, valamint felhasználási területekkel rendelkezik az Indiában gyártott és a belföldi piacon eladott, valamint az Indiából a Közösségbe exportált PET-fólia. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

1.   Rendes érték

| (17) | A rendes érték meghatározása érdekében elsőként annak ellenőrzésére került sor, hogy reprezentatív volt-e minden egyes exportáló gyártó belföldi összértékesítése az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban, azaz az eladások elérik-e az érintett termék Közösségbe exportált mennyiségének öt vagy ennél nagyobb százalékát. Az összértékesítést minden vállalat tekintetében reprezentatívnak találták. |
| --- | --- |

(17)

A rendes érték meghatározása érdekében elsőként annak ellenőrzésére került sor, hogy reprezentatív volt-e minden egyes exportáló gyártó belföldi összértékesítése az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban, azaz az eladások elérik-e az érintett termék Közösségbe exportált mennyiségének öt vagy ennél nagyobb százalékát. Az összértékesítést minden vállalat tekintetében reprezentatívnak találták.

| (18) | Ezt követően azt ellenőrizték, hogy minden egyes termékfajta vonatkozásában a belföldi összértékesítés elérte-e ugyanezen termék Közösségbe exportált értékesítési mennyiségének öt vagy ennél nagyobb százalékát. Két vállalat esetében találták úgy, hogy a belföldi piacon másodosztályú fóliát értékesítettek, a közösségi piacon azonban nem. Mivel a másodosztályú fólia közvetlenül nem összehasonlítható az első osztályú fóliával, a másodosztályú fóliát kizárták a rendes érték számításából. Egy másik vállalat három különböző osztályba sorolt fóliát értékesített a belföldi piacon, de a Közösségbe csak a legjobb minőségű fóliát. A három minőségi osztályba tartozó fólia eladásakor a vállalat gyakran ömlesztve értékesítette az első- és másodosztályú fóliát a harmadosztályú fóliával, de egységesen a harmadosztályú fólia árán. A magyarázat szerint ez egyfajta raktárkészlet-felszámolás volt. Ezen eladásokat ugyancsak kizárták a számításból. |
| --- | --- |

(18)

Ezt követően azt ellenőrizték, hogy minden egyes termékfajta vonatkozásában a belföldi összértékesítés elérte-e ugyanezen termék Közösségbe exportált értékesítési mennyiségének öt vagy ennél nagyobb százalékát. Két vállalat esetében találták úgy, hogy a belföldi piacon másodosztályú fóliát értékesítettek, a közösségi piacon azonban nem. Mivel a másodosztályú fólia közvetlenül nem összehasonlítható az első osztályú fóliával, a másodosztályú fóliát kizárták a rendes érték számításából. Egy másik vállalat három különböző osztályba sorolt fóliát értékesített a belföldi piacon, de a Közösségbe csak a legjobb minőségű fóliát. A három minőségi osztályba tartozó fólia eladásakor a vállalat gyakran ömlesztve értékesítette az első- és másodosztályú fóliát a harmadosztályú fóliával, de egységesen a harmadosztályú fólia árán. A magyarázat szerint ez egyfajta raktárkészlet-felszámolás volt. Ezen eladásokat ugyancsak kizárták a számításból.

| (19) | Egy társaság a belföldi piacon lévő kereskedőknek exportra szánt árukat értékesített. Az áruk exportra szánt jellege egyértelműen azonosítható volt, mivel a belföldi piaci eladásoktól eltérő adórendszer hatálya alá tartoztak. A vállalat nem tudta megjelölni, hogy az áruk végső célja a Közösség vagy valamely harmadik ország volt-e. Ezért ezen eladásokat ugyancsak kizárták a számításból. |
| --- | --- |

(19)

Egy társaság a belföldi piacon lévő kereskedőknek exportra szánt árukat értékesített. Az áruk exportra szánt jellege egyértelműen azonosítható volt, mivel a belföldi piaci eladásoktól eltérő adórendszer hatálya alá tartoztak. A vállalat nem tudta megjelölni, hogy az áruk végső célja a Közösség vagy valamely harmadik ország volt-e. Ezért ezen eladásokat ugyancsak kizárták a számításból.

| (20) | Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a belföldi eladások a Közösségbe exportált azonos fajtájú áruk mennyiségének öt vagy annál nagyobb százalékát képviselték, ezt követően azt vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében megfelelő mennyiség értékesítésére került-e sor a rendes kereskedelmi forgalom keretében. Minden egyes olyan termékfajta vonatkozásában, amelynek esetében az adott fajta összértékesítésében 80 vagy ennél nagyobb százalékot képviselt az előállítási költséggel megegyező vagy annál magasabb nettó értékesítési áron történő belföldi eladások mennyisége, és amennyiben az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költséggel megegyezett vagy azt meghaladta, a rendes érték meghatározása az adott fajtáért az összes belföldi eladásban ténylegesen fizetett súlyozott átlagár alapján történik, függetlenül attól, hogy ezen eladások nyereségesek voltak-e vagy sem. Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a nyereséges eladások nagyságrendje az eladások legalább 10 %-a és legfeljebb 80 %-a között volt, vagy ha az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, a rendes érték alapja kizárólag az adott termékfajta vonatkozásában a nyereséges belföldi eladások tényleges árának súlyozott átlagára. |
| --- | --- |

(20)

Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a belföldi eladások a Közösségbe exportált azonos fajtájú áruk mennyiségének öt vagy annál nagyobb százalékát képviselték, ezt követően azt vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében megfelelő mennyiség értékesítésére került-e sor a rendes kereskedelmi forgalom keretében. Minden egyes olyan termékfajta vonatkozásában, amelynek esetében az adott fajta összértékesítésében 80 vagy ennél nagyobb százalékot képviselt az előállítási költséggel megegyező vagy annál magasabb nettó értékesítési áron történő belföldi eladások mennyisége, és amennyiben az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költséggel megegyezett vagy azt meghaladta, a rendes érték meghatározása az adott fajtáért az összes belföldi eladásban ténylegesen fizetett súlyozott átlagár alapján történik, függetlenül attól, hogy ezen eladások nyereségesek voltak-e vagy sem. Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a nyereséges eladások nagyságrendje az eladások legalább 10 %-a és legfeljebb 80 %-a között volt, vagy ha az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, a rendes érték alapja kizárólag az adott termékfajta vonatkozásában a nyereséges belföldi eladások tényleges árának súlyozott átlagára.

| (21) | Azon termékfajták vonatkozásában, amelyeknél az exportáló gyártók belföldi árait a nem megfelelő reprezentativitás vagy a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő elegendő eladás hiányában a rendes érték meghatározásához nem lehetett használni, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a Közösségbe exportált termékfajták gyártónál felmerült előállítási költségei és az ehhez hozzászámított eladási, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: „SG&A-költségek”), valamint a nyereség ésszerű összege alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(21)

Azon termékfajták vonatkozásában, amelyeknél az exportáló gyártók belföldi árait a nem megfelelő reprezentativitás vagy a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő elegendő eladás hiányában a rendes érték meghatározásához nem lehetett használni, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a Közösségbe exportált termékfajták gyártónál felmerült előállítási költségei és az ehhez hozzászámított eladási, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: „SG&A-költségek”), valamint a nyereség ésszerű összege alapján határozták meg.

| (22) | Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban az SG&A-költségek alapja az érintett terméknek az exportáló gyártók belföldi eladásai során felmerült, reprezentatívnak mondható költségei. A nyereség összegének kiszámítása a minden egyes társaság által a belföldi piacon a rendes kereskedelmi forgalomban kellő mennyiségben eladott termékfajták vonatkozásában elért súlyozott átlagnyereség alapján történt. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban az SG&A-költségek alapja az érintett terméknek az exportáló gyártók belföldi eladásai során felmerült, reprezentatívnak mondható költségei. A nyereség összegének kiszámítása a minden egyes társaság által a belföldi piacon a rendes kereskedelmi forgalomban kellő mennyiségben eladott termékfajták vonatkozásában elért súlyozott átlagnyereség alapján történt.

| (23) | A közzétételt követően egy exportáló gyártó vitatta az egyik nyersanyagár kiigazítását. A vitatott kiigazítást újból megvizsgálták, aminek eredményeként a kiigazítás szintjét felülvizsgálták és a dömpingkülönbözetet ennek megfelelően újraszámították. |
| --- | --- |

(23)

A közzétételt követően egy exportáló gyártó vitatta az egyik nyersanyagár kiigazítását. A vitatott kiigazítást újból megvizsgálták, aminek eredményeként a kiigazítás szintjét felülvizsgálták és a dömpingkülönbözetet ennek megfelelően újraszámították.

| (24) | Egy másik vállalat kiállt amellett, hogy a kevésbé kitűnő minőségű fóliát is be kellene vonni a számításokba, és hogy „kiigazításokat” kell tenni annak érdekében, hogy ez a fólia az első osztályú fóliával összehasonlítható legyen. Az is elhangzott, hogy ezeknek a számításba történő bevonásán túl újra kell számítani a haszonkulcsot is. |
| --- | --- |

(24)

Egy másik vállalat kiállt amellett, hogy a kevésbé kitűnő minőségű fóliát is be kellene vonni a számításokba, és hogy „kiigazításokat” kell tenni annak érdekében, hogy ez a fólia az első osztályú fóliával összehasonlítható legyen. Az is elhangzott, hogy ezeknek a számításba történő bevonásán túl újra kell számítani a haszonkulcsot is.

| (25) | A számításból kizárt másod- és harmadosztályú fólia tömege a hazai eladásnak kevesebb mint 3 %-át tette ki. Úgy ítélik meg, hogy a többi, belső piacon lebonyolított ügylet elegendően reprezentatív a rendes érték helyes kiszámításához. Nem szükséges tehát a haszonkulcs újraszámítása. |
| --- | --- |

(25)

A számításból kizárt másod- és harmadosztályú fólia tömege a hazai eladásnak kevesebb mint 3 %-át tette ki. Úgy ítélik meg, hogy a többi, belső piacon lebonyolított ügylet elegendően reprezentatív a rendes érték helyes kiszámításához. Nem szükséges tehát a haszonkulcs újraszámítása.

| (26) | Az exportáló gyártókat tájékoztatták a számításokról, és azok beterjesztették észrevételeiket. A Bizottság figyelembe vette ezeket, és indokoltságuk mértékében a számításokat megfelelően kiigazította. |
| --- | --- |

(26)

Az exportáló gyártókat tájékoztatták a számításokról, és azok beterjesztették észrevételeiket. A Bizottság figyelembe vette ezeket, és indokoltságuk mértékében a számításokat megfelelően kiigazította.

2.   Exportár

| (27) | Az exportárak meghatározásának tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a dömping szintje változott-e, és hogy e változások tartós jellegűnek tekinthetők-e. Ebben az összefüggésben az exportárak meghatározása nem korlátozódhat az exportőr múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak lehetséges jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ebben az esetben és tekintettel arra, hogy a vállalatok kötelezettségvállalását elfogadták, különösen azt vizsgálták, hogy az ilyen kötelezettségvállalások létezése befolyásolta-e olyan mértékben a múltbeli exportárakat, hogy azok a jövőbeli exportmagatartás megállapítására nézve megbízhatatlanná váljanak. |
| --- | --- |

(27)

Az exportárak meghatározásának tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a dömping szintje változott-e, és hogy e változások tartós jellegűnek tekinthetők-e. Ebben az összefüggésben az exportárak meghatározása nem korlátozódhat az exportőr múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak lehetséges jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ebben az esetben és tekintettel arra, hogy a vállalatok kötelezettségvállalását elfogadták, különösen azt vizsgálták, hogy az ilyen kötelezettségvállalások létezése befolyásolta-e olyan mértékben a múltbeli exportárakat, hogy azok a jövőbeli exportmagatartás megállapítására nézve megbízhatatlanná váljanak.

| (28) | A Közösségbe irányuló exportárak megbízhatóságának megvizsgálása érdekében és a kötelezettségvállalások megléte miatt a Közösségbe irányuló exportárakat a kötelezettségvállalásokban szereplő minimum importárakhoz viszonyítva elemezték. Szükséges volt ugyanis meggyőződni arról, hogy a Közösségbe irányuló exportárakat elsősorban a kötelezettségvállalásokkal megállapított minimum importárak meglétének hatására rögzítették-e egy meghatározott szinten, és hogy ennélfogva azok fenntarthatóak-e vagy sem. Ezért minden egyes vállalat szintjén súlyozott átlag alapján mérlegelték, hogy az EK-piaci eladásokban felszámított árak a minimum importárat lényegesen meghaladták-e vagy sem, figyelembe véve az érintett termék és azon piacok sajátosságait, ahol a vizsgálati időszak során az érintett terméket értékesítették, valamint hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz. Ha a Közösségbe irányuló exportárak átlagban jóval meghaladták a vállalati szintű minimum importárat, úgy tekintették, hogy ezen exportárakat a kötelezettségvállalásoktól kellő mértékben függetlenül határozták meg, és ennélfogva megbízható jelzésként szolgálhatnak az exportőr jövőbeli lehetséges árképzési magatartása vonatkozásában. Ezzel szemben ha a Közösségbe irányuló exportárak átlagban nem haladták meg megfelelő mértékben a minimum importárat, de emellett lényegesen a harmadik országokba irányuló exportárak felett voltak, azokat a kötelezettségvállalások hatásának tekintették, és ennélfogva nem eléggé megbízhatónak a közbenső felülvizsgálat során az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerinti dömpingszámítás céljaira történő felhasználáshoz. |
| --- | --- |

(28)

A Közösségbe irányuló exportárak megbízhatóságának megvizsgálása érdekében és a kötelezettségvállalások megléte miatt a Közösségbe irányuló exportárakat a kötelezettségvállalásokban szereplő minimum importárakhoz viszonyítva elemezték. Szükséges volt ugyanis meggyőződni arról, hogy a Közösségbe irányuló exportárakat elsősorban a kötelezettségvállalásokkal megállapított minimum importárak meglétének hatására rögzítették-e egy meghatározott szinten, és hogy ennélfogva azok fenntarthatóak-e vagy sem. Ezért minden egyes vállalat szintjén súlyozott átlag alapján mérlegelték, hogy az EK-piaci eladásokban felszámított árak a minimum importárat lényegesen meghaladták-e vagy sem, figyelembe véve az érintett termék és azon piacok sajátosságait, ahol a vizsgálati időszak során az érintett terméket értékesítették, valamint hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz. Ha a Közösségbe irányuló exportárak átlagban jóval meghaladták a vállalati szintű minimum importárat, úgy tekintették, hogy ezen exportárakat a kötelezettségvállalásoktól kellő mértékben függetlenül határozták meg, és ennélfogva megbízható jelzésként szolgálhatnak az exportőr jövőbeli lehetséges árképzési magatartása vonatkozásában. Ezzel szemben ha a Közösségbe irányuló exportárak átlagban nem haladták meg megfelelő mértékben a minimum importárat, de emellett lényegesen a harmadik országokba irányuló exportárak felett voltak, azokat a kötelezettségvállalások hatásának tekintették, és ennélfogva nem eléggé megbízhatónak a közbenső felülvizsgálat során az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerinti dömpingszámítás céljaira történő felhasználáshoz.

| (29) | Két indiai exportőr – a Flex és a Polyplex – esetében megállapították, hogy a Közösségbe irányuló exportáraik lényegesen meghaladták a minimum importárakat. Ennélfogva a Közösségbe irányuló export ezen árait megbízhatónak találták, és felhasználták a dömpingszámítás során. |
| --- | --- |

(29)

Két indiai exportőr – a Flex és a Polyplex – esetében megállapították, hogy a Közösségbe irányuló exportáraik lényegesen meghaladták a minimum importárakat. Ennélfogva a Közösségbe irányuló export ezen árait megbízhatónak találták, és felhasználták a dömpingszámítás során.

| (30) | A másik három indiai exportőr – az Ester, a Garware és az MTZ – esetében megállapították, hogy a Közösségbe irányuló exportárak erősen megközelítették a minimum importárakat. Ezenkívül megállapították azt is, hogy e három vállalat más harmadik országokba irányuló exportjának árai – fajtánként megvizsgálva – lényegesen a Közösségbe irányuló export árai alatt maradtak, ezzel valószínűsítve, hogy a kötelezettségvállalások hiányában a Közösségbe irányuló árak az adott fajta más harmadik országokba irányuló exportjára megállapított árakhoz igazodnának. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy e három vállalat Közösségbe irányuló exportárai nem használhatók az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése értelmében vett megbízható exportárak megállapításához, a jelenlegi közbenső felülvizsgálattal összefüggésben. |
| --- | --- |

(30)

A másik három indiai exportőr – az Ester, a Garware és az MTZ – esetében megállapították, hogy a Közösségbe irányuló exportárak erősen megközelítették a minimum importárakat. Ezenkívül megállapították azt is, hogy e három vállalat más harmadik országokba irányuló exportjának árai – fajtánként megvizsgálva – lényegesen a Közösségbe irányuló export árai alatt maradtak, ezzel valószínűsítve, hogy a kötelezettségvállalások hiányában a Közösségbe irányuló árak az adott fajta más harmadik országokba irányuló exportjára megállapított árakhoz igazodnának. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy e három vállalat Közösségbe irányuló exportárai nem használhatók az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése értelmében vett megbízható exportárak megállapításához, a jelenlegi közbenső felülvizsgálattal összefüggésben.

| (31) | Úgy ítélték meg azonban, hogy e három indiai exportőr esetében a megbízható exportárak hiánya – aminek oka ez esetben a kötelezettségvállalások megléte – nem vezethet ezen exportőrök felülvizsgálatának befejezéséhez, ha mindezek ellenére megállapítható dömpingmagatartásuk tartós változása, különösen az exportárak vonatkozásában. E célból, és mivel az exportáló gyártók az érintett terméket a világpiacon is értékesítették, az a döntés született, hogy az exportárat a Közösségbe is exportált modellek valamennyi harmadik országba irányuló exportja vonatkozásában ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(31)

Úgy ítélték meg azonban, hogy e három indiai exportőr esetében a megbízható exportárak hiánya – aminek oka ez esetben a kötelezettségvállalások megléte – nem vezethet ezen exportőrök felülvizsgálatának befejezéséhez, ha mindezek ellenére megállapítható dömpingmagatartásuk tartós változása, különösen az exportárak vonatkozásában. E célból, és mivel az exportáló gyártók az érintett terméket a világpiacon is értékesítették, az a döntés született, hogy az exportárat a Közösségbe is exportált modellek valamennyi harmadik országba irányuló exportja vonatkozásában ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozzák meg.

| (32) | Miután az érintett feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot kívántak tenni az 1676/2001/EK rendelet módosítására, többen nyújtottak be észrevételeket. |
| --- | --- |

(32)

Miután az érintett feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot kívántak tenni az 1676/2001/EK rendelet módosítására, többen nyújtottak be észrevételeket.

| (33) | Egyes indiai exportáló gyártók, valamint az indiai kormány azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (8) és (9) bekezdése nem nyújt jogalapot arra, hogy az exportárakat a harmadik országokba irányuló export áraira alapozzák. Kifejtették, hogy a Közösségbe irányuló exportárak már léteznek, és hogy nem mutatták ki megfelelő módon, hogy ezen árak használatának elvetése megalapozott. Fenntartották véleményüket, hogy a Közösségbe irányuló export megállapított árai megbízhatóak, és hogy a harmadik országok számára megállapított árak helyett ezeket kellene használni. |
| --- | --- |

(33)

Egyes indiai exportáló gyártók, valamint az indiai kormány azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (8) és (9) bekezdése nem nyújt jogalapot arra, hogy az exportárakat a harmadik országokba irányuló export áraira alapozzák. Kifejtették, hogy a Közösségbe irányuló exportárak már léteznek, és hogy nem mutatták ki megfelelő módon, hogy ezen árak használatának elvetése megalapozott. Fenntartották véleményüket, hogy a Közösségbe irányuló export megállapított árai megbízhatóak, és hogy a harmadik országok számára megállapított árak helyett ezeket kellene használni.

| (34) | A harmadik országokra vonatkozó exportárak használatával kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján végzett jelenlegi felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedéseket a dömping ellensúlyozása érdekében továbbra is fenn kell-e tartani. Az érintett exportőrök dömpingje szintjének vizsgálatához meg kell vizsgálni azt is, hogy a dömping szintje változott-e az eredeti megállapításokhoz képest. Meg kell jegyezni, hogy három indiai exportőr gyártó esetében a harmadik országok számára megállapított árak használata a Közösség számára megállapított árak helyett nem az alaprendelet 2. cikke (8) és (9) bekezdésének alkalmazásán alapul. Amint a fenti (27) és (28) preambulumbekezdés rámutat, ez annak megállapításához szükséges, hogy a jövőben valószínűleg fennmaradnak-e a Közösség számára megállapított árak, és következésképpen, hogy valószínű-e a dömping ismételt előfordulása. |
| --- | --- |

(34)

A harmadik országokra vonatkozó exportárak használatával kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján végzett jelenlegi felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedéseket a dömping ellensúlyozása érdekében továbbra is fenn kell-e tartani. Az érintett exportőrök dömpingje szintjének vizsgálatához meg kell vizsgálni azt is, hogy a dömping szintje változott-e az eredeti megállapításokhoz képest. Meg kell jegyezni, hogy három indiai exportőr gyártó esetében a harmadik országok számára megállapított árak használata a Közösség számára megállapított árak helyett nem az alaprendelet 2. cikke (8) és (9) bekezdésének alkalmazásán alapul. Amint a fenti (27) és (28) preambulumbekezdés rámutat, ez annak megállapításához szükséges, hogy a jövőben valószínűleg fennmaradnak-e a Közösség számára megállapított árak, és következésképpen, hogy valószínű-e a dömping ismételt előfordulása.

| (35) | Az értékelés ahhoz a következtetéshez vezetett, hogy három indiai exportáló gyártó esetében a minimum importárak létezése nagyban befolyásolta a Közösség számára megszabott áraikat, amelyek erősen megközelítették az előbbieket. Így az árak nem a piaci erők eredményeként alakultak ki, és valószínűtlennek látszott, hogy a jövőben azonos szinten maradjanak. Következésképpen úgy ítélték meg, hogy a dömping kiszámításához egyetlen, a Közösség számára meghatározott ár sem használható fel. Miután nem állt rendelkezésre a Közösség számára meghatározott ár, úgy ítélték meg, hogy a harmadik országok esetében alkalmazott árak a vizsgálati időszakban megbízható és ésszerű alternatívát nyújtanak az exportárak megállapításához, valamint a dömping kiszámításához is. |
| --- | --- |

(35)

Az értékelés ahhoz a következtetéshez vezetett, hogy három indiai exportáló gyártó esetében a minimum importárak létezése nagyban befolyásolta a Közösség számára megszabott áraikat, amelyek erősen megközelítették az előbbieket. Így az árak nem a piaci erők eredményeként alakultak ki, és valószínűtlennek látszott, hogy a jövőben azonos szinten maradjanak. Következésképpen úgy ítélték meg, hogy a dömping kiszámításához egyetlen, a Közösség számára meghatározott ár sem használható fel. Miután nem állt rendelkezésre a Közösség számára meghatározott ár, úgy ítélték meg, hogy a harmadik országok esetében alkalmazott árak a vizsgálati időszakban megbízható és ésszerű alternatívát nyújtanak az exportárak megállapításához, valamint a dömping kiszámításához is.

| (36) | Az egyik indiai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a Közösségi piacon alkalmazott eladási árainak elvetése és a harmadik országokban alkalmazott áraihoz való folyamodás megkülönböztetést jelent annyiban, hogy e vállalatot másképp kezelték, mint azokat az exportőröket, amelyek esetében a valóban használt közösségi piaci eladási áraikat fogadták el. |
| --- | --- |

(36)

Az egyik indiai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a Közösségi piacon alkalmazott eladási árainak elvetése és a harmadik országokban alkalmazott áraihoz való folyamodás megkülönböztetést jelent annyiban, hogy e vállalatot másképp kezelték, mint azokat az exportőröket, amelyek esetében a valóban használt közösségi piaci eladási áraikat fogadták el.

| (37) | Erre vonatkozólag meg kell jegyezni, hogy az exportárak megállapítása során semmilyen hátrányos megkülönböztetés nem fordult elő, ugyanis minden indiai exportőrt egyformán kezeltek. Minden exportáló gyártóra nézve megállapították, hogy a dömpingszámításhoz léteznek-e megfelelő exportárak. Ennek során minden egyes exportáló termelő Közösségbe irányuló exportárait összehasonlították a minimum importárakkal, hogy megállapítsák, azokat feltehetőleg az utóbbiaktól függetlenül rögzítették-e vagy sem. Amint a (28) preambulumbekezdésből kiderül, ha ezek az árak kellően meghaladták a minimum importárakat, arra lehetett következtetni, hogy az utóbbiak nem befolyásolták a Közösségbe irányuló exportárakat, és ennélfogva azok a dömpingszámításhoz felhasználhatók, mivel megbízhatóan jelzik az exportáló gyártó valószínű jövőbeni árképzési magatartását. |
| --- | --- |

(37)

Erre vonatkozólag meg kell jegyezni, hogy az exportárak megállapítása során semmilyen hátrányos megkülönböztetés nem fordult elő, ugyanis minden indiai exportőrt egyformán kezeltek. Minden exportáló gyártóra nézve megállapították, hogy a dömpingszámításhoz léteznek-e megfelelő exportárak. Ennek során minden egyes exportáló termelő Közösségbe irányuló exportárait összehasonlították a minimum importárakkal, hogy megállapítsák, azokat feltehetőleg az utóbbiaktól függetlenül rögzítették-e vagy sem. Amint a (28) preambulumbekezdésből kiderül, ha ezek az árak kellően meghaladták a minimum importárakat, arra lehetett következtetni, hogy az utóbbiak nem befolyásolták a Közösségbe irányuló exportárakat, és ennélfogva azok a dömpingszámításhoz felhasználhatók, mivel megbízhatóan jelzik az exportáló gyártó valószínű jövőbeni árképzési magatartását.

| (38) | Amikor úgy ítélték meg, hogy a Közösségbe irányuló exportárakat a minimum importárak befolyásolták, az előbbieket nem tartották megbízható jelzésnek az exportáló gyártó valószínű jövőbeni árképzési magatartását illetően, és nem is használták fel a dömpingszámításhoz; ehelyett a harmadik országokra megállapított exportárakat használták. Következésképpen az a tény, hogy egyes exportőrök esetében a tényleges exportárakat, míg mások esetében a harmadik országokra meghatározott exportárakat használták, nem jelent hátrányos megkülönböztetést az egyes exportőrök között. |
| --- | --- |

(38)

Amikor úgy ítélték meg, hogy a Közösségbe irányuló exportárakat a minimum importárak befolyásolták, az előbbieket nem tartották megbízható jelzésnek az exportáló gyártó valószínű jövőbeni árképzési magatartását illetően, és nem is használták fel a dömpingszámításhoz; ehelyett a harmadik országokra megállapított exportárakat használták. Következésképpen az a tény, hogy egyes exportőrök esetében a tényleges exportárakat, míg mások esetében a harmadik országokra meghatározott exportárakat használták, nem jelent hátrányos megkülönböztetést az egyes exportőrök között.

| (39) | Több indiai exportáló gyártó nem értett egyet azzal a következtetéssel, hogy a Közösségbe irányuló exportáraik túlságosan megközelítették a minimum importárakat, és ezért azokat nem lehet a dömpingszámításhoz felhasználni. Úgy vélték, hogy áraik kellőképpen meghaladják a mimimum importárakat, és rámutattak, hogy az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás alapján csak azt várták el tőlük, hogy eladási áraik ne legyenek a mimimum importárak alatt. Az egyik exportőr azzal érvelt, hogy a minimum importárakkal való összehasonlítás nem kielégítő alap annak megítéléséhez, hogy a Közösségbe irányuló exportárak ésszerűek és megbízhatóak, és hogy a más indiai exportáló gyártók áraival, illetve a közösségi gazdasági ágazat áraival való összehasonlítás megfelelőbb lenne. |
| --- | --- |

(39)

Több indiai exportáló gyártó nem értett egyet azzal a következtetéssel, hogy a Közösségbe irányuló exportáraik túlságosan megközelítették a minimum importárakat, és ezért azokat nem lehet a dömpingszámításhoz felhasználni. Úgy vélték, hogy áraik kellőképpen meghaladják a mimimum importárakat, és rámutattak, hogy az árakra vonatkozó kötelezettségvállalás alapján csak azt várták el tőlük, hogy eladási áraik ne legyenek a mimimum importárak alatt. Az egyik exportőr azzal érvelt, hogy a minimum importárakkal való összehasonlítás nem kielégítő alap annak megítéléséhez, hogy a Közösségbe irányuló exportárak ésszerűek és megbízhatóak, és hogy a más indiai exportáló gyártók áraival, illetve a közösségi gazdasági ágazat áraival való összehasonlítás megfelelőbb lenne.

| (40) | Ebben az összefüggésben, a (30) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a közösségi intézmények megállapították, hogy három exportáló gyártó árai nem haladták meg kellőképpen a minimum importárak szintjét ahhaz, hogy kimutatható legyen, hogy azokat az utóbbiaktól függetlenül állapították meg. Ennél fogva ezek az árak nem szolgáltatnak megfelelő alapot a dömpingszámításhoz. Az a tény, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások keretében az exportáló gyártóktól csak azt követelték meg, hogy az áraik ne legyenek alacsonyabbak, mint a minimum importárak, nem vitatott, de irreleváns az ilyen elemzés szempontjából. |
| --- | --- |

(40)

Ebben az összefüggésben, a (30) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a közösségi intézmények megállapították, hogy három exportáló gyártó árai nem haladták meg kellőképpen a minimum importárak szintjét ahhaz, hogy kimutatható legyen, hogy azokat az utóbbiaktól függetlenül állapították meg. Ennél fogva ezek az árak nem szolgáltatnak megfelelő alapot a dömpingszámításhoz. Az a tény, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások keretében az exportáló gyártóktól csak azt követelték meg, hogy az áraik ne legyenek alacsonyabbak, mint a minimum importárak, nem vitatott, de irreleváns az ilyen elemzés szempontjából.

| (41) | Annak a kérdésnek a keretében, hogy a Közösségbe irányuló exportárakat a mimimum importárak létezése befolyásolta-e vagy sem, meg kell jegyezni, hogy amikor kötelezettségvállalások állnak fenn, vizsgálni kell, hogy az exportárak megbízhatóak-e, és megfelelő alapot képviselnek-e a dömpingkülönbözet kiszámításához. Amikor a Közösségbe irányuló export árait a piaci erőkön kívül más tényezők is befolyásolják – mint például a minimum importárakra vonatkozó kötelezettségvállalások –, ezeket az árakat nem tartják sem ésszerűnek, sem pedig megbízhatónak. Ebben az esetben rá kell mutatni, hogy a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyes exportáló gyártók harmadik országokba irányuló exportáraival való összehasonlítást megfelelőbbnek tartották az egyes exportáló gyártók árképzési magatartásának meghatározására, mint a más indiai exportáló gyártók vagy a közösségi gazdasági ágazat áraival való összehasonlítást, mivel jobb betekintést nyújt az egyes exportáló gyártók üzleti viselkedésébe. |
| --- | --- |

(41)

Annak a kérdésnek a keretében, hogy a Közösségbe irányuló exportárakat a mimimum importárak létezése befolyásolta-e vagy sem, meg kell jegyezni, hogy amikor kötelezettségvállalások állnak fenn, vizsgálni kell, hogy az exportárak megbízhatóak-e, és megfelelő alapot képviselnek-e a dömpingkülönbözet kiszámításához. Amikor a Közösségbe irányuló export árait a piaci erőkön kívül más tényezők is befolyásolják – mint például a minimum importárakra vonatkozó kötelezettségvállalások –, ezeket az árakat nem tartják sem ésszerűnek, sem pedig megbízhatónak. Ebben az esetben rá kell mutatni, hogy a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyes exportáló gyártók harmadik országokba irányuló exportáraival való összehasonlítást megfelelőbbnek tartották az egyes exportáló gyártók árképzési magatartásának meghatározására, mint a más indiai exportáló gyártók vagy a közösségi gazdasági ágazat áraival való összehasonlítást, mivel jobb betekintést nyújt az egyes exportáló gyártók üzleti viselkedésébe.

| (42) | A közösségi gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy a minimum importárakra vonatkozó kötelezettségvállalások torzító hatása miatt a Közösségbe irányuló export tényleges árait egyetlen indiai exportáló gyártó esetében sem kellett volna figyelembe venni, és helyettük a harmadik országokra megállapított exportárakat kellett volna alkalmazni. Az ágazat attól is tart, hogy a Közösségbe irányuló exportárak alapján kiszámított alacsony dömpingkülönbözettel rendelkező indiai exportáló gyártók a jövőben nem fogják ezt az árszintet fenntartani. |
| --- | --- |

(42)

A közösségi gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy a minimum importárakra vonatkozó kötelezettségvállalások torzító hatása miatt a Közösségbe irányuló export tényleges árait egyetlen indiai exportáló gyártó esetében sem kellett volna figyelembe venni, és helyettük a harmadik országokra megállapított exportárakat kellett volna alkalmazni. Az ágazat attól is tart, hogy a Közösségbe irányuló exportárak alapján kiszámított alacsony dömpingkülönbözettel rendelkező indiai exportáló gyártók a jövőben nem fogják ezt az árszintet fenntartani.

| (43) | Ebben a vonatkozásban, a (32) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, minden indiai exportáló gyártóra egyazon megközelítést alkalmaztak. A Közösségbe irányuló exportárak alkalmazása vagy figyelmen kívül hagyása minden exportőr esetében egyrészt annak megállapításán alapult, hogy ezeket az árakat befolyásolta-e vagy sem a minimum importárak megléte, másrészt a Közösségbe irányuló exportáraik és a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportáraik közötti különbségen, amint ez a (28) preambulumbekezdésben áll. |
| --- | --- |

(43)

Ebben a vonatkozásban, a (32) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, minden indiai exportáló gyártóra egyazon megközelítést alkalmaztak. A Közösségbe irányuló exportárak alkalmazása vagy figyelmen kívül hagyása minden exportőr esetében egyrészt annak megállapításán alapult, hogy ezeket az árakat befolyásolta-e vagy sem a minimum importárak megléte, másrészt a Közösségbe irányuló exportáraik és a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportáraik közötti különbségen, amint ez a (28) preambulumbekezdésben áll.

| (44) | A közösségi ágazat ezenkívül fenntartotta azt az álláspontját, hogy az exportárak és a minimum importárak súlyozott átlagon alapuló összehasonlítása annak meghatározása céljából, hogy a Közösségbe irányuló exportárak reprezentatívak-e a jövőbeli viselkedésre nézve, és a dömping értékelése szempontjából megbízhatóak-e, ellentmond az intézkedések formájára irányuló felülvizsgálat eredményeinek, amelyek szerint a minimum importárak már nem megfelelőek. |
| --- | --- |

(44)

A közösségi ágazat ezenkívül fenntartotta azt az álláspontját, hogy az exportárak és a minimum importárak súlyozott átlagon alapuló összehasonlítása annak meghatározása céljából, hogy a Közösségbe irányuló exportárak reprezentatívak-e a jövőbeli viselkedésre nézve, és a dömping értékelése szempontjából megbízhatóak-e, ellentmond az intézkedések formájára irányuló felülvizsgálat eredményeinek, amelyek szerint a minimum importárak már nem megfelelőek.

| (45) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések formájára vonatkozó felülvizsgálat keretében feltett kérdés a következő volt: azoknak a termékeknek az esetében, amelyeket e kötelezettségvállalások alapján exportálnak (lásd a 365/2006 tanácsi rendelet (8) preambulumbekezdését), az árra vonatkozó kötelezettségvállalások még mindig megfelelőek és helytállóak-e vagy sem (azaz, hogy a hatásuk megfelel-e egy dömpingellenes vám kivetésének). Ez a felülvizsgálat megmutatta, hogy egyes termékkategóriák esetében az eredeti vizsgálathoz képest a Közösségbe irányuló export tényleges árai jelentősen megváltoztak (növekedtek vagy csökkentek), valamint bebizonyította, hogy egyes, az eredeti árakon alapuló minimum importárak már nem alkalmasak arra, hogy a dömpingnek a jelenlegi eladásokra gyakorolt káros hatását ellensúlyozzák. A jelenlegi felülvizsgálat keretében feltett kérdés az volt, hogy az EK-ba irányuló export árait befolyásolja-e a minimum importárakra vonatkozó kötelezettségvállalások megléte, vagyis hogy azok tartósak-e. Bebizonyosodott, hogy amikor az árak jelentősen meghaladják a minimum importárakat, akkor azokat ez utóbbiak nem befolyásolják. A szabály attól függetlenül érvényes, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások a terméknek megfelelőek-e vagy sem. Ebben az esetben az árakat tehát a piaci tényezők határozzák meg, és azok dömpinggel kapcsolatos magatartás értékeléséhez megfelelő alapot szolgáltatnak. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(45)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések formájára vonatkozó felülvizsgálat keretében feltett kérdés a következő volt: azoknak a termékeknek az esetében, amelyeket e kötelezettségvállalások alapján exportálnak (lásd a 365/2006 tanácsi rendelet (8) preambulumbekezdését), az árra vonatkozó kötelezettségvállalások még mindig megfelelőek és helytállóak-e vagy sem (azaz, hogy a hatásuk megfelel-e egy dömpingellenes vám kivetésének). Ez a felülvizsgálat megmutatta, hogy egyes termékkategóriák esetében az eredeti vizsgálathoz képest a Közösségbe irányuló export tényleges árai jelentősen megváltoztak (növekedtek vagy csökkentek), valamint bebizonyította, hogy egyes, az eredeti árakon alapuló minimum importárak már nem alkalmasak arra, hogy a dömpingnek a jelenlegi eladásokra gyakorolt káros hatását ellensúlyozzák. A jelenlegi felülvizsgálat keretében feltett kérdés az volt, hogy az EK-ba irányuló export árait befolyásolja-e a minimum importárakra vonatkozó kötelezettségvállalások megléte, vagyis hogy azok tartósak-e. Bebizonyosodott, hogy amikor az árak jelentősen meghaladják a minimum importárakat, akkor azokat ez utóbbiak nem befolyásolják. A szabály attól függetlenül érvényes, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások a terméknek megfelelőek-e vagy sem. Ebben az esetben az árakat tehát a piaci tényezők határozzák meg, és azok dömpinggel kapcsolatos magatartás értékeléséhez megfelelő alapot szolgáltatnak. Ezért ezt az érvet elutasították.

3.   Összehasonlítás

| (46) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. Hasonlóképpen adott esetben elvégezték a kiigazításokat az árengedmények és kedvezmények, a fuvarozás, biztosítás, kezelés, rakodási és kiegészítő költségek, a csomagolás, hitelezés és jutalékok eltérései vonatkozásában és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja értelmében elvégezték az exportárak kiigazításait az Ester, a Garware és az MTZ néhány modellje tekintetében a harmadik országbeli piacokra és a Közösség számára értékesített termékek fizikai tulajdonságainak eltérése figyelembevételével. |
| --- | --- |

(46)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő kiigazítások formájában kellően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. Hasonlóképpen adott esetben elvégezték a kiigazításokat az árengedmények és kedvezmények, a fuvarozás, biztosítás, kezelés, rakodási és kiegészítő költségek, a csomagolás, hitelezés és jutalékok eltérései vonatkozásában és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja értelmében elvégezték az exportárak kiigazításait az Ester, a Garware és az MTZ néhány modellje tekintetében a harmadik országbeli piacokra és a Közösség számára értékesített termékek fizikai tulajdonságainak eltérése figyelembevételével.

| (47) | Két exportáló gyártó kérte az exportár kiigazítását korlátozott számú export vonatkozásában, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjának megfelelően, az export utáni alapú vámjogosultság betétkönyv program (a továbbiakban: „DEPB”) keretében az exportáláshoz kapott támogatás összege alapján. Ebben a vonatkozásban megállapításra került, hogy a program alapján az érintett termék exportálásakor kapott hitelt fel lehetett használni bármely áru behozatala vonatkozásában keletkező vámtartozás kiegyenlítésére, vagy azt szabadon el lehetett más vállalatnak adni. Ezenfelül nincs olyan kikötés, hogy az importált árukat csak az exportra kerülő áruk előállításához lehet felhasználni. A gyártók ennélfogva nem igazolták, hogy az export utáni alapú DEPB-rendszer befolyásolta volna az árak összehasonlíthatóságát, és különösen, hogy a fogyasztók a DEPT-támogatások miatt egységesen alacsonyabb árat fizettek. Ezért a kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(47)

Két exportáló gyártó kérte az exportár kiigazítását korlátozott számú export vonatkozásában, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjának megfelelően, az export utáni alapú vámjogosultság betétkönyv program (a továbbiakban: „DEPB”) keretében az exportáláshoz kapott támogatás összege alapján. Ebben a vonatkozásban megállapításra került, hogy a program alapján az érintett termék exportálásakor kapott hitelt fel lehetett használni bármely áru behozatala vonatkozásában keletkező vámtartozás kiegyenlítésére, vagy azt szabadon el lehetett más vállalatnak adni. Ezenfelül nincs olyan kikötés, hogy az importált árukat csak az exportra kerülő áruk előállításához lehet felhasználni. A gyártók ennélfogva nem igazolták, hogy az export utáni alapú DEPB-rendszer befolyásolta volna az árak összehasonlíthatóságát, és különösen, hogy a fogyasztók a DEPT-támogatások miatt egységesen alacsonyabb árat fizettek. Ezért a kérelmet elutasították.

4.   Dömpingkülönbözet

| (48) | A dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban. Ahol az exportárak a harmadik országoknak felszámított árakon alapultak, a megfelelő CIF-értékeket úgy számították ki, hogy a harmadik országoknak felszámított gyártelepi árat termékfajtánként a Közösségbe irányuló gyártelepi és CIF-árak különbségének súlyozott átlagával növelték. |
| --- | --- |

(48)

A dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban. Ahol az exportárak a harmadik országoknak felszámított árakon alapultak, a megfelelő CIF-értékeket úgy számították ki, hogy a harmadik országoknak felszámított gyártelepi árat termékfajtánként a Közösségbe irányuló gyártelepi és CIF-árak különbségének súlyozott átlagával növelték.

| (49) | Az egyedi dömpingkülönbözetnek az eredeti intézkedésekhez viszonyított jelentős csökkenése miatt indokoltnak találták a maradványvám módosítását is. A maradványvámot – az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban – a jelenlegi felülvizsgálat alatt álló öt indiai exportáló gyártó vonatkozásában megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján állapították meg, mivel az öt érintett vállalatot a kiviteli mennyiség tekintetében az eredeti maradványvám kiszámításának alapjául szolgáló mintavétellel érintett együttműködő gyártókra vonatkozóan reprezentatívnak tekintették. |
| --- | --- |

(49)

Az egyedi dömpingkülönbözetnek az eredeti intézkedésekhez viszonyított jelentős csökkenése miatt indokoltnak találták a maradványvám módosítását is. A maradványvámot – az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban – a jelenlegi felülvizsgálat alatt álló öt indiai exportáló gyártó vonatkozásában megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján állapították meg, mivel az öt érintett vállalatot a kiviteli mennyiség tekintetében az eredeti maradványvám kiszámításának alapjául szolgáló mintavétellel érintett együttműködő gyártókra vonatkozóan reprezentatívnak tekintették.

| (50) | A dömpingkülönbözetek – a Közösség határára szállított áru vámfizetés nélküli CIF-árának százalékában kifejezve – a következők:






  Ester Industries Ltd | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| Flex Industries Ltd | 3,2 % |
| Garware Polyester Ltd | 20,1 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 3,7 % |
| Összes többi vállalat | 29,3 % |

(50)

A dömpingkülönbözetek – a Közösség határára szállított áru vámfizetés nélküli CIF-árának százalékában kifejezve – a következők:

Ester Industries Ltd

29,3 %

Flex Industries Ltd

3,2 %

Garware Polyester Ltd

20,1 %

MTZ Polyfilms Ltd

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

3,7 %

Összes többi vállalat

29,3 %

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (51) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények változása ésszerűen tartósnak mondható-e. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények változása ésszerűen tartósnak mondható-e.

| (52) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a rendes érték meghatározása a kérelmezők költségei és árai alapján történt. Az exportőrök az érintett termék vonatkozásában jelentős belföldi piaccal rendelkeznek, és a belföldi árak is emelkedtek a eredeti vizsgálathoz viszonyítva. Nem található arra utaló jel, hogy a jelenlegi vizsgálatban megállapított rendes érték ne lenne tartós jellegűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(52)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a rendes érték meghatározása a kérelmezők költségei és árai alapján történt. Az exportőrök az érintett termék vonatkozásában jelentős belföldi piaccal rendelkeznek, és a belföldi árak is emelkedtek a eredeti vizsgálathoz viszonyítva. Nem található arra utaló jel, hogy a jelenlegi vizsgálatban megállapított rendes érték ne lenne tartós jellegűnek tekinthető.

| (53) | Vitatható, hogy a nyersanyagoknak a kőolajárakhoz nagyban kötődő árának alakulása jelentős hatást gyakorolhatott a rendes értékre. Azonban úgy tekintették, hogy mivel a nyersanyagok olyan áruk, amelyek ára nemzetközileg meghatározott, az áremelkedés hatása valamennyi piaci szereplőt érintene, és ezáltal hatást gyakorol a rendes értékre és az exportárra is. |
| --- | --- |

(53)

Vitatható, hogy a nyersanyagoknak a kőolajárakhoz nagyban kötődő árának alakulása jelentős hatást gyakorolhatott a rendes értékre. Azonban úgy tekintették, hogy mivel a nyersanyagok olyan áruk, amelyek ára nemzetközileg meghatározott, az áremelkedés hatása valamennyi piaci szereplőt érintene, és ezáltal hatást gyakorol a rendes értékre és az exportárra is.

| (54) | Amint az a (22) és (23) preambulumbekezdésben említésre került, a kötelezettségvállalások megléte miatt annak megvizsgálása érdekében, hogy a Közösségbe irányuló export árai tartós jellegűek-e vagy sem, ez utóbbiakat a kötelezettségvállalásokban szereplő minimum importárakhoz viszonyítva kellett elemezni. Ezenfelül árösszehasonlítást végeztek az érintett terméknek a vizsgálati időszakban a Közösségbe és harmadik országokba történő exportjára felszámított árak között. Amint az a (23) preambulumbekezdésben kifejtésre került, ha a Közösségbe irányuló export árai átlagban jóval meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait, azok nem tekinthetők az exportőr jövőbeli lehetséges árképzési magatartása vonatkozásában megbízható jelzésének. Ehelyett a harmadik országokba irányuló export árait használták a tartósnak tekinthető jövőbeli exportárak meghatározására. |
| --- | --- |

(54)

Amint az a (22) és (23) preambulumbekezdésben említésre került, a kötelezettségvállalások megléte miatt annak megvizsgálása érdekében, hogy a Közösségbe irányuló export árai tartós jellegűek-e vagy sem, ez utóbbiakat a kötelezettségvállalásokban szereplő minimum importárakhoz viszonyítva kellett elemezni. Ezenfelül árösszehasonlítást végeztek az érintett terméknek a vizsgálati időszakban a Közösségbe és harmadik országokba történő exportjára felszámított árak között. Amint az a (23) preambulumbekezdésben kifejtésre került, ha a Közösségbe irányuló export árai átlagban jóval meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait, azok nem tekinthetők az exportőr jövőbeli lehetséges árképzési magatartása vonatkozásában megbízható jelzésének. Ehelyett a harmadik országokba irányuló export árait használták a tartósnak tekinthető jövőbeli exportárak meghatározására.

| (55) | Ezen az alapon azt a következtetést lehet levonni, hogy ésszerűen tartósnak tekinthetők az eredeti dömpingvizsgálat vonatkozásában megváltozott körülmények, azon sajátossággal, hogy a (26) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint három indiai exportőr tekintetében a dömpingmagatartásukra – és különös tekintettel az exportárakra – vonatkozó körülmények tartós megváltozását az adott modellekért harmadik országok által ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján kellett megállapítani, nem pedig a Közösségbe irányuló exportjuk árai alapján. |
| --- | --- |

(55)

Ezen az alapon azt a következtetést lehet levonni, hogy ésszerűen tartósnak tekinthetők az eredeti dömpingvizsgálat vonatkozásában megváltozott körülmények, azon sajátossággal, hogy a (26) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint három indiai exportőr tekintetében a dömpingmagatartásukra – és különös tekintettel az exportárakra – vonatkozó körülmények tartós megváltozását az adott modellekért harmadik országok által ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján kellett megállapítani, nem pedig a Közösségbe irányuló exportjuk árai alapján.

| (56) | A mintában szereplő vállalatok egyedi dömpingkülönbözetének a kezdeti intézkedésekhez viszonyított jelentős csökkenése, és annak tartós jellege minden más vállalat vonatkozásában is reprezentatívnak tekinthető. Ennélfogva a maradványvámot a (30) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megfelelően módosítani kellett. |
| --- | --- |

(56)

A mintában szereplő vállalatok egyedi dömpingkülönbözetének a kezdeti intézkedésekhez viszonyított jelentős csökkenése, és annak tartós jellege minden más vállalat vonatkozásában is reprezentatívnak tekinthető. Ennélfogva a maradványvámot a (30) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megfelelően módosítani kellett.

E.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (57) | Figyelemmel a dömping és a körülmények megváltozásának tartós jellege vonatkozásában levont következtetésekre, és tekintettel a 365/2006/EK rendelet azon következtetéseire, amelyre a dömpingellenes intézkedések formája tekintetében jutott (a hatályban lévő kötelezettségvállalások visszavonása), módosítani kell az érintett termék Indiából származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket, annak érdekében, hogy azok tükrözzék a megállapított új dömpingkülönbözeteket. |
| --- | --- |

(57)

Figyelemmel a dömping és a körülmények megváltozásának tartós jellege vonatkozásában levont következtetésekre, és tekintettel a 365/2006/EK rendelet azon következtetéseire, amelyre a dömpingellenes intézkedések formája tekintetében jutott (a hatályban lévő kötelezettségvállalások visszavonása), módosítani kell az érintett termék Indiából származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket, annak érdekében, hogy azok tükrözzék a megállapított új dömpingkülönbözeteket.

| (58) | Mivel az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően egy termékre sem lehet a dömpingből vagy exportszubvencióból eredő egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vámot kivetni, az exportszubvenciónak megfelelő, hatályos kiegyenlítő vám levonásra került az alkalmazandó dömpingellenes vámból. A maradványvám vonatkozásában a levonás megegyezik a vállalat azon exportszubvenciós hányadával, amelynek alapján a maradvány dömpingkülönbözetet megállapították. |
| --- | --- |

(58)

Mivel az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően egy termékre sem lehet a dömpingből vagy exportszubvencióból eredő egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vámot kivetni, az exportszubvenciónak megfelelő, hatályos kiegyenlítő vám levonásra került az alkalmazandó dömpingellenes vámból. A maradványvám vonatkozásában a levonás megegyezik a vállalat azon exportszubvenciós hányadával, amelynek alapján a maradvány dömpingkülönbözetet megállapították.

| (59) | A fentiek alapján és figyelembe véve a végleges kiegyenlítő intézkedések lejárati vizsgálatának eredményeit (a 367/2006/EK rendelet), a javasolt vámok – a Közösség határára szállított áru vámfizetés nélküli CIF árában kifejezve – az alábbiak:











  Vállalat | Exporttámogatás mértéke | Teljes támogatás mértéke | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám | Dömpingellenes vám | Teljes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0 % | 12,5 % |
| Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Összes többi vállalat | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

A fentiek alapján és figyelembe véve a végleges kiegyenlítő intézkedések lejárati vizsgálatának eredményeit (a 367/2006/EK rendelet), a javasolt vámok – a Közösség határára szállított áru vámfizetés nélküli CIF árában kifejezve – az alábbiak:

Vállalat

Exporttámogatás mértéke

Teljes támogatás mértéke

Dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vám

Dömpingellenes vám

Teljes vámtétel

Ester Industries Ltd

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

Flex Industries Ltd

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0 %

12,5 %

Garware Polyester Ltd

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

MTZ Polyfilms Ltd

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Összes többi vállalat

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | Amint azt a (4) preambulumbekezdésben vázoltuk, a hatályos dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették ezenfelül a PET-fólia Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Amint azt az (59) preambulumbekezdésben vázoltuk, a hatályos dömpingellenes intézkedéseket ki kellene továbbá terjeszteni a PET-fólia Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Az 1975/2004/EK rendelettel kiterjesztett és a 101/2006/EK rendelettel módosított intézkedések alól mentesített brazíliai és izraeli exportáló gyártókat mentesíteni kell az e rendelettel módosított intézkedések alól is. |
| --- | --- |

(60)

Amint azt a (4) preambulumbekezdésben vázoltuk, a hatályos dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették ezenfelül a PET-fólia Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Amint azt az (59) preambulumbekezdésben vázoltuk, a hatályos dömpingellenes intézkedéseket ki kellene továbbá terjeszteni a PET-fólia Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Az 1975/2004/EK rendelettel kiterjesztett és a 101/2006/EK rendelettel módosított intézkedések alól mentesített brazíliai és izraeli exportáló gyártókat mentesíteni kell az e rendelettel módosított intézkedések alól is.

| (61) | Minden érintett felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az 1676/2001/EK rendelet módosítására javaslatot kívántak tenni, és lehetőséget kaptak észrevételek tételére. |
| --- | --- |

(61)

Minden érintett felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az 1676/2001/EK rendelet módosítására javaslatot kívántak tenni, és lehetőséget kaptak észrevételek tételére.

| (62) | Az egyes vállalatok e rendeletben meghatározott dömpingellenes vámtételeit a mostani vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámok a vizsgálat alatt e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámok (a „minden egyéb vállalatra” országosan alkalmazandó vámokkal szemben) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok, azaz jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazhatók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat, ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is, nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(62)

Az egyes vállalatok e rendeletben meghatározott dömpingellenes vámtételeit a mostani vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámok a vizsgálat alatt e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámok (a „minden egyéb vállalatra” országosan alkalmazandó vámokkal szemben) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok, azaz jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazhatók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat, ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is, nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.

| (63) | A fenti egyedi vállalati dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló kéréseket (például a jogalany névváltozását, vagy új termelési, vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul meg kell küldeni a Bizottságnak, mellékelve minden vonatkozó információt, különösen például a névváltozással vagy termelési és értékesítési egységek változásával összefüggő, a vállalat termeléséhez, belföldi értékesítéséhez, illetve exportértékesítéséhez kapcsolódó változásokra vonatkozó információt. Indokolt esetben az 1676/2001/EK rendelet megfelelően módosításra kerül az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével. |
| --- | --- |

(63)

A fenti egyedi vállalati dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló kéréseket (például a jogalany névváltozását, vagy új termelési, vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul meg kell küldeni a Bizottságnak, mellékelve minden vonatkozó információt, különösen például a névváltozással vagy termelési és értékesítési egységek változásával összefüggő, a vállalat termeléséhez, belföldi értékesítéséhez, illetve exportértékesítéséhez kapcsolódó változásokra vonatkozó információt. Indokolt esetben az 1676/2001/EK rendelet megfelelően módosításra kerül az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.

| (64) | A dömpingellenes vám megfelelő végrehajtásának érdekében a maradványvámot nem csak a nem együttműködő gyártókra kell alkalmazni, hanem azon vállalatokra is, amelyek a vizsgálati időszak során nem exportáltak. |
| --- | --- |

(64)

A dömpingellenes vám megfelelő végrehajtásának érdekében a maradványvámot nem csak a nem együttműködő gyártókra kell alkalmazni, hanem azon vállalatokra is, amelyek a vizsgálati időszak során nem exportáltak.

| (65) | Meg kell jegyezni, hogy az MTZ indiai exportőr címe 2005. júliusi hatállyal megváltozott, anélkül, hogy a társaság tulajdonosaiban, felépítésében vagy működésében egyéb változás állt volna be. Ezért a társaság címét módosítani kell. |
| --- | --- |

(65)

Meg kell jegyezni, hogy az MTZ indiai exportőr címe 2005. júliusi hatállyal megváltozott, anélkül, hogy a társaság tulajdonosaiban, felépítésében vagy működésében egyéb változás állt volna be. Ezért a társaság címét módosítani kell.

| (66) | Az átláthatóság érdekében és tekintettel az e rendelettel azonos napon elfogadott 365/2006/EK rendeletre, amely ugyancsak a végleges dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatára vonatkozik, e rendelet rendelkező részébe fel kell venni az 1676/2001/EK rendelet 1. cikkének új, konszolidált változatát, |
| --- | --- |

(66)

Az átláthatóság érdekében és tekintettel az e rendelettel azonos napon elfogadott 365/2006/EK rendeletre, amely ugyancsak a végleges dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatára vonatkozik, e rendelet rendelkező részébe fel kell venni az 1676/2001/EK rendelet 1. cikkének új, konszolidált változatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A legutóbb a 365/2006/EK rendelettel módosított 1676/2001/EK rendelet 1. cikke helyébe a következő lép:

„1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az ex 3920 62 19 (TARIC kódok: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 és 3920621994) és az ex 3920 62 90 (TARIC kódok: 3920629033 és 3920629094) KN-kód alá tartozó és Indiából származó polietilén-tereftalát (»PET«) fólia behozatalára.

(2)   A nettó, vámfizetés előtti, költségmentesen a Közösség határára szállított áru árára kivetendő végleges dömpingellenes vámok, az alábbiaktól származó termékek tekintetében a következők:

| Ország | Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi - 110 003, |
| India |

Ország

Vállalat

Végleges vám (%)

Kiegészítő TARIC kód

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi - 110 003,

India

17,3 %

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

India

0,0 %

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

India

17,4 %

A028

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

India

0,0 %

A030

India

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

India

18,0 %

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

0,0 %

A032

India

Összes többi vállalat

17,3 %

A999

Korea

| Kolon Industries Inc. |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Korea |

Kolon Industries Inc.

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Korea

0,0 %

A244

Korea

| SKC Co. Ltd. |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower, |
| 1303-22, Seocho 4 Dong, |
| Seocho Gu, |
| Seoul 137-074, |
| Korea |

SKC Co. Ltd.

Kyobo Gangnam Tower,

1303-22, Seocho 4 Dong,

Seocho Gu,

Seoul 137-074,

Korea

7,5 %

A224

Korea

| Toray Saehan Inc. |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Korea |

Toray Saehan Inc.

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Korea

0,0 %

A222

Korea

| HS Industries Co. Ltd. |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Korea |

HS Industries Co. Ltd.

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A226

Korea

| Hyosung Corporation |
| --- |
| 450, Kongduk-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Korea |

Hyosung Corporation

450, Kongduk-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A225

Korea

| KP Chemical Corporation |
| --- |
| No. 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Korea |

KP Chemical Corporation

No. 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A223

Korea

Összes többi vállalat

13,4 %

A999

(3)   Amennyiben bármelyik fél elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arról, hogy:

| — | az 1. cikk (1) bekezdésében megjelölt termékeket az eredeti vizsgálati időszakban nem exportálta |
| --- | --- |

—

az 1. cikk (1) bekezdésében megjelölt termékeket az eredeti vizsgálati időszakban nem exportálta

| — | nem kapcsolódik az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló egy exportőrhöz vagy gyártóhoz sem,
  és |
| --- | --- |

—

nem kapcsolódik az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló egy exportőrhöz vagy gyártóhoz sem,

és

| — | az érintett termékeket a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő szállítására, |
| --- | --- |

—

az érintett termékeket a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő szállítására,

a Tanács a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően beterjesztett javaslatára egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését e félnek a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló vállalatoknak az 1. cikk (2) bekezdése táblázatában szereplő listájára történő felvételével.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

U. PLASSNIK

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o. A legutóbb az 1976/2004/EK rendelettel (HL L 342., 2004.11.18., 8. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o. A legutóbb az 1975/2004/EK rendelettel (HL L 342., 2004.11.18., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 227., 2001.8.23., 56. o.

4

(5)  HL C 40., 2005.2.17., 8. o.

5

(6)  HL C 154., 2002.6.28., 2. o.

6

(7)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

7

(8)  HL C 281., 2003.11.22., 4. o.

8

(9)  HL C 306., 2004.12.10., 2. o.

9

(10)  Lásd e Hivatalos Lap 15. oldalát.

10

(11)  HL L 218., 2005.8.23., 3. o.

11

(12)  HL L 17, 2006.1.21., 1. o.

12

(13)  HL C 1., 2005.1.4., 5. o.

13

(14)  A végleges dömpingellenes vám „minden más vállalat” vonatkozásában történő kiszámítása céljaira a vállalat azon exportszubvenciós hányada került figyelembe vételre, amelynek alapján a dömpingkülönbözetet „minden más vállalat” vonatkozásában megállapították.

14

---

| 8.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/15

---

A TANÁCS 367/2006/EK RENDELETE

(2006. február 27.)

a 2026/97/EK rendelet 18. cikkének megfelelő lejárati felülvizsgálatot követően az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező szubvencionált behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 18. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   AZ UGYANEZEN TERMÉK VONATKOZÁSÁBAN MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK ÉS BEFEJEZETT VIZSGÁLATOK

| (1) | A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó és Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliára (a továbbiakban: végleges kiegyenlítő intézkedések). Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó és Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliára (a továbbiakban: végleges kiegyenlítő intézkedések). Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték.

| (2) | A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó PET-fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára 0 % és 62,6 % közötti ad valorem vám formáját öltötték (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések), öt indiai vállalkozás – az Ester Industries Limited (a továbbiakban: Ester), a Flex Industries Limited (a továbbiakban: Flex), a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware), az MTZ Polyesters Limited (a továbbiakban: MTZ) és a Polyplex Corporation Limited (a továbbiakban: Polyplex) – kivételével, amelyek részéről kötelezettségvállalást fogadtak el a 2001/645/EK bizottsági határozattal (4). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából és a Koreai Köztársaságból származó PET-fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára 0 % és 62,6 % közötti ad valorem vám formáját öltötték (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések), öt indiai vállalkozás – az Ester Industries Limited (a továbbiakban: Ester), a Flex Industries Limited (a továbbiakban: Flex), a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware), az MTZ Polyesters Limited (a továbbiakban: MTZ) és a Polyplex Corporation Limited (a továbbiakban: Polyplex) – kivételével, amelyek részéről kötelezettségvállalást fogadtak el a 2001/645/EK bizottsági határozattal (4).

| (3) | Meg kell említeni, hogy a korábban MTZ Polyesters Limited néven ismert vállalat nevet változtatott. Új neve MTZ Polyfilms Limited. Ez a névváltoztatás nem befolyásolta a 2597/1999/EK tanácsi rendelet megállapításait, valamint a vállalat jogát arra, hogy részesüljön az előző neve alatt érvényes egyéni vámtételben. A Bizottság 2005. február 17-én, az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (5) jelentette be az MTZ névváltoztatását. Megjegyzendő továbbá, hogy 2005 júliusától az MTZ címe is megváltozott, a vállalat tulajdonosaiban, szerkezetében vagy működésében azonban nem történt változás. A vállalat címét ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell említeni, hogy a korábban MTZ Polyesters Limited néven ismert vállalat nevet változtatott. Új neve MTZ Polyfilms Limited. Ez a névváltoztatás nem befolyásolta a 2597/1999/EK tanácsi rendelet megállapításait, valamint a vállalat jogát arra, hogy részesüljön az előző neve alatt érvényes egyéni vámtételben. A Bizottság 2005. február 17-én, az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (5) jelentette be az MTZ névváltoztatását. Megjegyzendő továbbá, hogy 2005 júliusától az MTZ címe is megváltozott, a vállalat tulajdonosaiban, szerkezetében vagy működésében azonban nem történt változás. A vállalat címét ezért módosítani kell.

| (4) | A Tanács az 1975/2004/EK (6) és 1976/2004/EK rendelettel (7) kiterjesztette az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedéseket ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács az 1975/2004/EK (6) és 1976/2004/EK rendelettel (7) kiterjesztette az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedéseket ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg.

| (5) | A Bizottság 2002. június 28-án részleges közbenső felülvizsgálatot (8) indított, ami az alaprendelet 19. cikkének megfelelően a végleges kiegyenlítő intézkedések formájára és különösen egy indiai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának megvizsgálására korlátozódott. A vizsgálatot a 365/2006/EK tanácsi rendelet (9) zárta le. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2002. június 28-án részleges közbenső felülvizsgálatot (8) indított, ami az alaprendelet 19. cikkének megfelelően a végleges kiegyenlítő intézkedések formájára és különösen egy indiai exportáló gyártó által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának megvizsgálására korlátozódott. A vizsgálatot a 365/2006/EK tanácsi rendelet (9) zárta le.

| (6) | A Bizottság 2003. november 22-én részleges közbenső felülvizsgálatot (10) indított, ami a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódott. Ezt a vizsgálatot a 365/2006/EK tanácsi rendelet zárta le. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2003. november 22-én részleges közbenső felülvizsgálatot (10) indított, ami a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódott. Ezt a vizsgálatot a 365/2006/EK tanácsi rendelet zárta le.

| (7) | A Bizottság 2005. január 4-én részleges közbenső felülvizsgálatot (11) indított, ami a végleges dömpingellenes intézkedések szintjére korlátozódott. A vizsgálatot a 365/2006/EK tanácsi rendelet zárta le, amely módosította a végleges dömpingellenes intézkedések szintjét. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2005. január 4-én részleges közbenső felülvizsgálatot (11) indított, ami a végleges dömpingellenes intézkedések szintjére korlátozódott. A vizsgálatot a 365/2006/EK tanácsi rendelet zárta le, amely módosította a végleges dömpingellenes intézkedések szintjét.

| (8) | A Bizottság 2005. augusztus 23-án megindította az 1975/2004/EK és az 1976/2004/EK bizottsági rendelet felülvizsgálatát (12), egy izraeli gyártónak a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése iránti kérelme vonatkozásában. Ezt a vizsgálatot a 101/2006/EK tanácsi rendelet zárta le. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2005. augusztus 23-án megindította az 1975/2004/EK és az 1976/2004/EK bizottsági rendelet felülvizsgálatát (12), egy izraeli gyártónak a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése iránti kérelme vonatkozásában. Ezt a vizsgálatot a 101/2006/EK tanácsi rendelet zárta le.

2.   LEJÁRATI FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM

| (9) | A hatályban lévő végleges kiegyenlítő intézkedések hatályának küszöbön álló megszűnéséről szóló értesítés közzétételét (13) követően a Bizottság kérelmet kapott a 2597/1999/EK tanácsi rendeletnek az alaprendelet 18. cikkének megfelelő lejárati felülvizsgálata megindítására hasonló termékek közösségi gyártóitól, azaz a DuPont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH, a Nuroll SpA és a Toray Plastics Europe vállalatoktól (a továbbiakban: kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia teljes közösségi gyártásának jelentős, ebben az esetben 50 % feletti részét képviselik. |
| --- | --- |

(9)

A hatályban lévő végleges kiegyenlítő intézkedések hatályának küszöbön álló megszűnéséről szóló értesítés közzétételét (13) követően a Bizottság kérelmet kapott a 2597/1999/EK tanácsi rendeletnek az alaprendelet 18. cikkének megfelelő lejárati felülvizsgálata megindítására hasonló termékek közösségi gyártóitól, azaz a DuPont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH, a Nuroll SpA és a Toray Plastics Europe vállalatoktól (a továbbiakban: kérelmezők). A kérelmezők a PET-fólia teljes közösségi gyártásának jelentős, ebben az esetben 50 % feletti részét képviselik.

| (10) | A kérelem indokolása az volt, hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a támogatás folytatódását vagy megismétlődését és a közösségi ipar sérelmét eredményezné. |
| --- | --- |

(10)

A kérelem indokolása az volt, hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a támogatás folytatódását vagy megismétlődését és a közösségi ipar sérelmét eredményezné.

| (11) | A lejárati felülvizsgálat megindítása előtt és az alaprendelet 10. cikkének (9) bekezdésével, valamint 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság értesítette India kormányát arról, hogy egy teljeskörűen dokumentált, felülvizsgálat iránti kérelmet kapott, és konzultációra hívta meg India kormányát a panasz tartalma tekintetében a helyzet tisztázása és egy kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából. A Bizottság azonban nem kapott semmiféle választ India kormányától a konzultációra vonatkozó ajánlatával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(11)

A lejárati felülvizsgálat megindítása előtt és az alaprendelet 10. cikkének (9) bekezdésével, valamint 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság értesítette India kormányát arról, hogy egy teljeskörűen dokumentált, felülvizsgálat iránti kérelmet kapott, és konzultációra hívta meg India kormányát a panasz tartalma tekintetében a helyzet tisztázása és egy kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából. A Bizottság azonban nem kapott semmiféle választ India kormányától a konzultációra vonatkozó ajánlatával kapcsolatban.

3.   A LEJÁRATI FELÜLVIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA

| (12) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmezők által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban történő felülvizsgálat megindításához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megindította a 2597/1999/EK rendelet lejárati felülvizsgálatát, az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (14) történő közzétételével. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmezők által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban történő felülvizsgálat megindításához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megindította a 2597/1999/EK rendelet lejárati felülvizsgálatát, az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (14) történő közzétételével.

4.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK

| (13) | A vizsgálati időszak a 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a lejárati vizsgálati időszak). A sérelem összefüggéseiben a tendenciák vizsgálata 2001. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedt (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálati időszak a 2003. október 1. és 2004. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a lejárati vizsgálati időszak). A sérelem összefüggéseiben a tendenciák vizsgálata 2001. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedt (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

5.   A VIZSGÁLATBAN ÉRINTETT FELEK

| (14) | A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőket, más ismert közösségi gyártókat, exportáló gyártókat, importőröket, alkatrészgyártókat, felhasználókat és India kormányát a vizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli kifejtésére. Valamennyi érdekelt félnek biztosították a meghallgatást, aki azt kérte és igazolta, hogy sajátos okok állnak fenn meghallgatására. A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és adott esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőket, más ismert közösségi gyártókat, exportáló gyártókat, importőröket, alkatrészgyártókat, felhasználókat és India kormányát a vizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli kifejtésére. Valamennyi érdekelt félnek biztosították a meghallgatást, aki azt kérte és igazolta, hogy sajátos okok állnak fenn meghallgatására. A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és adott esetben figyelembe vették.

| (15) | A PET-fólia kérelemben megnevezett, kétségtelenül nagyszámú indiai exportáló gyártójára tekintettel a támogatás vizsgálatára használt mintavételi technikákat az alaprendelet 27. cikkével összhangban közzétették a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben. A mintavétel szükségességének eldöntésére, és amennyiben szükséges, a minta kiválasztására, minden exportáló gyártót felkértek a jelentkezésre, és az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során folytatott tevékenységükről a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott alapadatok szolgáltatására. A benyújtott információk megvizsgálását követően, és az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók nagy száma miatt a mintavétel szükségességéről született döntés. |
| --- | --- |

(15)

A PET-fólia kérelemben megnevezett, kétségtelenül nagyszámú indiai exportáló gyártójára tekintettel a támogatás vizsgálatára használt mintavételi technikákat az alaprendelet 27. cikkével összhangban közzétették a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben. A mintavétel szükségességének eldöntésére, és amennyiben szükséges, a minta kiválasztására, minden exportáló gyártót felkértek a jelentkezésre, és az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során folytatott tevékenységükről a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott alapadatok szolgáltatására. A benyújtott információk megvizsgálását követően, és az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók nagy száma miatt a mintavétel szükségességéről született döntés.

| (16) | A Bizottság minden olyan érdekelt fél részére kérdőíveket küldött, akikről tudott, vagy akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőkön belül jelentkeztek. Négy közösségi gyártótól, nyolc exportáló gyártótól, egy importőr/felhasználótól, egy alkatrészgyártótól és India kormányától érkeztek válaszok. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság minden olyan érdekelt fél részére kérdőíveket küldött, akikről tudott, vagy akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőkön belül jelentkeztek. Négy közösségi gyártótól, nyolc exportáló gyártótól, egy importőr/felhasználótól, egy alkatrészgyártótól és India kormányától érkeztek válaszok.

| (17) | A nyolc indiai exportáló gyártó közül négy vállalatot (az Ester, a Flex, a Garware és a Jindal Poly Films Limited [a továbbiakban: Jindal]) választottak be a mintába. Úgy találták, hogy ezek alkotják a termelés, az értékesítés és a PET-fólia Közösségbe történő exportja olyan legnagyobb reprezentatív mennyiségét, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(17)

A nyolc indiai exportáló gyártó közül négy vállalatot (az Ester, a Flex, a Garware és a Jindal Poly Films Limited [a továbbiakban: Jindal]) választottak be a mintába. Úgy találták, hogy ezek alkotják a termelés, az értékesítés és a PET-fólia Közösségbe történő exportja olyan legnagyobb reprezentatív mennyiségét, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

| (18) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (15) útján bejelentette, hogy a korábban Jindal Polyester Limited néven ismert vállalat megváltoztatta címét. A vállalat címét ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (15) útján bejelentette, hogy a korábban Jindal Polyester Limited néven ismert vállalat megváltoztatta címét. A vállalat címét ezért módosítani kell.

| (19) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (16) útján bejelentette, hogy a korábban Jindal Polyester Limited néven ismert vállalat nevét Jindal Poly Films Limitedre változtatta. A vállalat nevét ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítés (16) útján bejelentette, hogy a korábban Jindal Polyester Limited néven ismert vállalat nevét Jindal Poly Films Limitedre változtatta. A vállalat nevét ezért módosítani kell.

| (20) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden információt, amit szükségesnek tartott a támogatás és a sérelem, valamint annak meghatározására, hogy fennáll-e a valószínűsége a támogatás és a sérelem folytatódásának vagy megismétlődésének, valamint hogy az intézkedések fenntartása a Közösség érdekében állna-e. Ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi érdekelt felek telephelyein:






  a) | Közösségi gyártók







  — | DuPont Teijin Films, Luxemburg és Middlesbrough, Egyesült Királyság, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden információt, amit szükségesnek tartott a támogatás és a sérelem, valamint annak meghatározására, hogy fennáll-e a valószínűsége a támogatás és a sérelem folytatódásának vagy megismétlődésének, valamint hogy az intézkedések fenntartása a Közösség érdekében állna-e. Ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi érdekelt felek telephelyein:

a)

Közösségi gyártók

—

DuPont Teijin Films, Luxemburg és Middlesbrough, Egyesült Királyság,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Németország, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Németország,

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Olaszország,

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Franciaország; |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Franciaország;

| b) | India kormánya







  — | Kereskedelmi Minisztérium, Új-Delhi; |
| --- | --- | --- |

b)

India kormánya

—

Kereskedelmi Minisztérium, Új-Delhi;

| c) | Exportáló gyártók Indiában







  — | Ester Industries Limited, Új-Delhi, |
| --- | --- | --- |

c)

Exportáló gyártók Indiában

—

Ester Industries Limited, Új-Delhi,

| — | Flex Industries Limited, Új-Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, Új-Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | Ester Industries Limited, Új-Delhi; |
| --- | --- |

—

Ester Industries Limited, Új-Delhi;

| d) | Importőr/felhasználó







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Olaszország; |
| --- | --- | --- |

d)

Importőr/felhasználó

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Olaszország;

| e) | Alkatrészgyártó







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Németország. |
| --- | --- | --- |

e)

Alkatrészgyártó

—

Oxxynova GmbH, Marl, Németország.

6.   KÖZZÉTÉTEL

| (21) | Az alaprendelet 30. cikke értelmében India kormányát és a többi érdekelt felet értesítették az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az intézkedések folytatását javasolni szándékozzák. A felek elegendő időkeretet kaptak észrevételeik közzétételére. Egyes felek írásban nyújtották be észrevételeiket. Emellett India kormányának konzultációt ajánlottak az alaprendelet 10. cikke (11) bekezdése értelmében, amelyet elfogadott. Minden beadványt és észrevételt megfelelő módon figyelembe vettek. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 30. cikke értelmében India kormányát és a többi érdekelt felet értesítették az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az intézkedések folytatását javasolni szándékozzák. A felek elegendő időkeretet kaptak észrevételeik közzétételére. Egyes felek írásban nyújtották be észrevételeiket. Emellett India kormányának konzultációt ajánlottak az alaprendelet 10. cikke (11) bekezdése értelmében, amelyet elfogadott. Minden beadványt és észrevételt megfelelő módon figyelembe vettek.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (22) | Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a 2597/1999/EK tanácsi rendeletben szabályozott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó PET-fóliával (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(22)

Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a 2597/1999/EK tanácsi rendeletben szabályozott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó PET-fóliával (a továbbiakban: az érintett termék).

| (23) | A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálattal megegyezően az érintett termék és az Indiában gyártott és annak belföldi piacán értékesített termék, valamint a közösségi gyártók által a Közösségben előállított és ott értékesített PET-fólia az érintett termékkel azonos fizikai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, és így az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében hasonló termék. |
| --- | --- |

(23)

A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálattal megegyezően az érintett termék és az Indiában gyártott és annak belföldi piacán értékesített termék, valamint a közösségi gyártók által a Közösségben előállított és ott értékesített PET-fólia az érintett termékkel azonos fizikai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, és így az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében hasonló termék.

C.   TÁMOGATÁSOK

1.   BEVEZETÉS

| (24) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján az alábbi, állítólagos támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták: |
| --- | --- |

(24)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján az alábbi, állítólagos támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták:

1.1.   Országos rendszerek

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény), amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja India kormányát, hogy közleményeket adjon ki az export- és importpolitika vonatkozásában. Ezek az „Export- és importpolitikai dokumentumokban” kerülnek összegzésre, amit a Kereskedelmi Minisztérium ad ki ötévenként, és rendszeresen frissítésre kerülnek. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2002. április 1.–2007. március 31. időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2002–2007-es export-import politika) bír jelentőséggel. Ezenfelül India kormánya lefekteti a 2002–2007-es export-import politikára vonatkozó eljárásokat is, egy „Eljárási kézikönyv – 2002. április 1.–2007. március 31., I. kötet” (a továbbiakban: HOP I 2002–2007) című kiadványban (17). Az Eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény), amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja India kormányát, hogy közleményeket adjon ki az export- és importpolitika vonatkozásában. Ezek az „Export- és importpolitikai dokumentumokban” kerülnek összegzésre, amit a Kereskedelmi Minisztérium ad ki ötévenként, és rendszeresen frissítésre kerülnek. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2002. április 1.–2007. március 31. időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2002–2007-es export-import politika) bír jelentőséggel. Ezenfelül India kormánya lefekteti a 2002–2007-es export-import politikára vonatkozó eljárásokat is, egy „Eljárási kézikönyv – 2002. április 1.–2007. március 31., I. kötet” (a továbbiakban: HOP I 2002–2007) című kiadványban (17). Az Eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik.

| (26) | Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít. |
| --- | --- |

(26)

Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít.

| (27) | A g) pont alatti rendszer az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek lehetővé teszik India Központi Jegybankjának, hogy a kereskedelmi bankoknak az exporthitelek körében utasításokat adjon. |
| --- | --- |

(27)

A g) pont alatti rendszer az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek lehetővé teszik India Központi Jegybankjának, hogy a kereskedelmi bankoknak az exporthitelek körében utasításokat adjon.

| (28) | A h) pontban írt rendszer egy olyan ad hoc támogatás, amelynek jogszabályi alapját az indiai jogban nem lehetett megállapítani. |
| --- | --- |

(28)

A h) pontban írt rendszer egy olyan ad hoc támogatás, amelynek jogszabályi alapját az indiai jogban nem lehetett megállapítani.

1.2.   Regionális rendszerek

| (29) | A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a Bizottság számos további rendszert vizsgált, amelyeket állítólag India egyes államaiban a regionális kormányzatok vagy hatóságok nyújtanak.






  a) | Uttar Pradesh állam







  — | A rendszerek Uttar Pradesh kormányának 1948. évi kereskedelmi adótörvényén (a továbbiakban: UPK) alapulnak. |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

A felülvizsgálati kérelemben szereplő információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a Bizottság számos további rendszert vizsgált, amelyeket állítólag India egyes államaiban a regionális kormányzatok vagy hatóságok nyújtanak.

a)

Uttar Pradesh állam

—

A rendszerek Uttar Pradesh kormányának 1948. évi kereskedelmi adótörvényén (a továbbiakban: UPK) alapulnak.

| b) | Maharashtra állam







  — | Maharashtra kormányának 1993. évi ösztönzőcsomag-rendszere. E rendszer alapját Maharashtra kormánya Ipari, Energia- és Munkaügyi Minisztériumának állásfoglalásai képezik. |
| --- | --- | --- |

b)

Maharashtra állam

—

Maharashtra kormányának 1993. évi ösztönzőcsomag-rendszere. E rendszer alapját Maharashtra kormánya Ipari, Energia- és Munkaügyi Minisztériumának állásfoglalásai képezik.

2.   ORSZÁGOS RENDSZEREK

2.1.   Előzetes engedélyezési rendszer (a továbbiakban: ALS)/előzetes felszabadítási megbízás (a továbbiakban: ARO)

a)   Jogalap

| (30) | A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a HOP I 2002–2007 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(30)

A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a HOP I 2002–2007 4.1–4.30. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (31) | Az ALS hat alrendszerből áll, amelyeket a (32) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A támogató gyártókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és exportáló kereskedők jogosultak a tényleges exportra szóló ALS-re és az éves igényre szóló ALS-re. A végső exportőrt támogató gyártó-exportőrök jogosultak ALS-re köztes beszerzéseik vonatkozásában. A fő szerződők, amelyek a 2002–2007-es export-import politika 8.2. bekezdésében említett kváziexport-kategóriák, mint például exportorientált egységek (a továbbiakban: EOU) szállítói jogosultak a kváziexport ALS-re. Végül a gyártó-exportőrök közbenső szállítói jogosultak az ARO alrendszer alapján a kváziexport-kedvezményekre, valamint a fedezett belföldi akkreditívre. |
| --- | --- |

(31)

Az ALS hat alrendszerből áll, amelyeket a (32) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A támogató gyártókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és exportáló kereskedők jogosultak a tényleges exportra szóló ALS-re és az éves igényre szóló ALS-re. A végső exportőrt támogató gyártó-exportőrök jogosultak ALS-re köztes beszerzéseik vonatkozásában. A fő szerződők, amelyek a 2002–2007-es export-import politika 8.2. bekezdésében említett kváziexport-kategóriák, mint például exportorientált egységek (a továbbiakban: EOU) szállítói jogosultak a kváziexport ALS-re. Végül a gyártó-exportőrök közbenső szállítói jogosultak az ARO alrendszer alapján a kváziexport-kedvezményekre, valamint a fedezett belföldi akkreditívre.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (32) | Előzetes engedélyek kiállíthatók az alábbiakra:






  i. | Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására az alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély határozza meg az importengedélyt és exportálási kötelezettséget, valamint az exporttermék fajtáját. |
| --- | --- | --- |

(32)

Előzetes engedélyek kiállíthatók az alábbiakra:

i.

Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására az alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély határozza meg az importengedélyt és exportálási kötelezettséget, valamint az exporttermék fajtáját.

| ii. | Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékhez, hanem egy szélesebb termékcsoporthoz (például vegyi és kapcsolódó termékek) kapcsolódik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely nyersanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az ilyen vámmentes anyag felhasználásával gyártott bármely termék exportálását választhatja. |
| --- | --- |

ii.

Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékhez, hanem egy szélesebb termékcsoporthoz (például vegyi és kapcsolódó termékek) kapcsolódik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely nyersanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az ilyen vámmentes anyag felhasználásával gyártott bármely termék exportálását választhatja.

| iii. | Közbenső szállítások: Ez az alrendszer fedi le azon eseteket, amelyekben két gyártó szándékozik egyetlen exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A gyártó-exportőr állítja elő a köztes terméket. Az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból kérhet közbenső szállításokra szóló ALS-t. A végső exportőr fejezi be a gyártást, és köteles a befejezett terméket exportálni. |
| --- | --- |

iii.

Közbenső szállítások: Ez az alrendszer fedi le azon eseteket, amelyekben két gyártó szándékozik egyetlen exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A gyártó-exportőr állítja elő a köztes terméket. Az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból kérhet közbenső szállításokra szóló ALS-t. A végső exportőr fejezi be a gyártást, és köteles a befejezett terméket exportálni.

| iv. | Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fő szerződőnek a 2002–2007-es export-import politika 8.2. bekezdésének b)–(f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagok vámmentes beszerzését. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra utal, amelyekben a szállított áru az országot nem hagyja el. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve hogy az árut Indiában állítják elő, azaz egy EOU-hoz vagy egy különleges gazdasági övezetben (a továbbiakban: SEZ) található vállalathoz történő áruszállításról van szó. |
| --- | --- |

iv.

Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fő szerződőnek a 2002–2007-es export-import politika 8.2. bekezdésének b)–(f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagok vámmentes beszerzését. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra utal, amelyekben a szállított áru az országot nem hagyja el. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve hogy az árut Indiában állítják elő, azaz egy EOU-hoz vagy egy különleges gazdasági övezetben (a továbbiakban: SEZ) található vállalathoz történő áruszállításról van szó.

| v. | ARO: Az ALS azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és az abban meghatározott áruk szállításakor azokat a belföldi szállítóra forgatják. Az ARO forgatása feljogosítja a belföldi szállítót a 2002–2007-es export-import politika 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló ALS, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére. Az ARO-rendszer a szállítónak téríti vissza az adókat és vámokat, ahelyett hogy az a végső exportőrnek kerülne visszatérítésre a vámok visszatartása/visszatérítése formájában. Az adók/vámok visszatérítése rendelkezésre áll a belföldi alapanyagokra és az importált alapanyagokra is. |
| --- | --- |

v.

ARO: Az ALS azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és az abban meghatározott áruk szállításakor azokat a belföldi szállítóra forgatják. Az ARO forgatása feljogosítja a belföldi szállítót a 2002–2007-es export-import politika 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló ALS, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére. Az ARO-rendszer a szállítónak téríti vissza az adókat és vámokat, ahelyett hogy az a végső exportőrnek kerülne visszatérítésre a vámok visszatartása/visszatérítése formájában. Az adók/vámok visszatérítése rendelkezésre áll a belföldi alapanyagokra és az importált alapanyagokra is.

| vi. | Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer fedezi az ALS-jogosult felé történő belföldi szállításokat. Az ALS jogosultja kérheti a banktól belföldi akkreditív megnyitását egy belföldi szállító javára. Az engedélyt a bank érvényteleníti közvetlen importra, kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzendő cikkek értéke és mennyisége tekintetében. A belföldi szállító jogosult lesz a 2002–2007-es export-import politika 8.3. bekezdésében említett, kváziexport kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló ALS, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

vi.

Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer fedezi az ALS-jogosult felé történő belföldi szállításokat. Az ALS jogosultja kérheti a banktól belföldi akkreditív megnyitását egy belföldi szállító javára. Az engedélyt a bank érvényteleníti közvetlen importra, kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzendő cikkek értéke és mennyisége tekintetében. A belföldi szállító jogosult lesz a 2002–2007-es export-import politika 8.3. bekezdésében említett, kváziexport kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló ALS, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (33) | A mintában szereplő négy exportáló gyártó közül csak egy használt ALS-t a vizsgálati időszak során. Pontosabban ez az exportáló gyártó két alrendszert használt, nevezetesen a fenti i. és ii. alpontban megjelöltet. Az említett együttműködő exportáló elmagyarázta, hogy 1999-ben, a végleges kiegyenlítő intézkedések idején alkalmazta a vámjogosultsági betétkönyvet (a továbbiakban: DEPB), azóta viszont a DEPB alkalmazásának befejezése mellett döntött, és az ALS-t kezdte használni. |
| --- | --- |

(33)

A mintában szereplő négy exportáló gyártó közül csak egy használt ALS-t a vizsgálati időszak során. Pontosabban ez az exportáló gyártó két alrendszert használt, nevezetesen a fenti i. és ii. alpontban megjelöltet. Az említett együttműködő exportáló elmagyarázta, hogy 1999-ben, a végleges kiegyenlítő intézkedések idején alkalmazta a vámjogosultsági betétkönyvet (a továbbiakban: DEPB), azóta viszont a DEPB alkalmazásának befejezése mellett döntött, és az ALS-t kezdte használni.

| (34) | Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljaira az engedély jogosultjának jogszabályi kötelezettsége az „importált termékek engedély alapján történő elhasználásának és felhasználásának valós és teljes körű”, egy megadott formában történő nyilvántartása (a HOP I 2002–2007 4.30. fejezete), amelyet fogyasztási nyilvántartásnak is neveznek. Az ellenőrzés bizonyította, hogy a vállalat teljeskörűen vezeti a fogyasztási nyilvántartást. |
| --- | --- |

(34)

Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljaira az engedély jogosultjának jogszabályi kötelezettsége az „importált termékek engedély alapján történő elhasználásának és felhasználásának valós és teljes körű”, egy megadott formában történő nyilvántartása (a HOP I 2002–2007 4.30. fejezete), amelyet fogyasztási nyilvántartásnak is neveznek. Az ellenőrzés bizonyította, hogy a vállalat teljeskörűen vezeti a fogyasztási nyilvántartást.

| (35) | A fenti i. pontban szereplő alrendszer vonatkozásában India kormánya nagyságrendben és értékben is meghatározza mind az importtámogatást, mind az exportkötelezettséget (beleértve a kváziexportot is), és azt az engedélyre felvezeti. Ezen felül az import és export lebonyolításakor az indiai tisztviselőknek fel kell vezetniük az engedélyre a megfelelő tranzakciókat. Az e rendszer alapján engedélyezett behozatal nagyságrendjét India kormánya határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (a továbbiakban: SION-ok) alapján. A SION-ok a legtöbb termék vonatkozásában léteznek, beleértve az érintett terméket, és azokat a HOP I 2002–2007-ben közzétették. |
| --- | --- |

(35)

A fenti i. pontban szereplő alrendszer vonatkozásában India kormánya nagyságrendben és értékben is meghatározza mind az importtámogatást, mind az exportkötelezettséget (beleértve a kváziexportot is), és azt az engedélyre felvezeti. Ezen felül az import és export lebonyolításakor az indiai tisztviselőknek fel kell vezetniük az engedélyre a megfelelő tranzakciókat. Az e rendszer alapján engedélyezett behozatal nagyságrendjét India kormánya határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (a továbbiakban: SION-ok) alapján. A SION-ok a legtöbb termék vonatkozásában léteznek, beleértve az érintett terméket, és azokat a HOP I 2002–2007-ben közzétették.

| (36) | A fenti (32) preambulumbekezdésben (az éves igényre szóló ALS) felsorolt ii. alrendszer esetében csak az importtámogatás értékét tüntetik fel az engedélyen. Az engedély jogosultja köteles „nyilvántartani a kapcsolatot az importált termékek és az azokból előállított termékek között” (a HOP I 2002–2007 4.24A. bekezdés c) pontja). |
| --- | --- |

(36)

A fenti (32) preambulumbekezdésben (az éves igényre szóló ALS) felsorolt ii. alrendszer esetében csak az importtámogatás értékét tüntetik fel az engedélyen. Az engedély jogosultja köteles „nyilvántartani a kapcsolatot az importált termékek és az azokból előállított termékek között” (a HOP I 2002–2007 4.24A. bekezdés c) pontja).

| (37) | Az importált alapanyagok nem átruházhatók, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 18 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként hat hónapra). |
| --- | --- |

(37)

Az importált alapanyagok nem átruházhatók, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 18 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként hat hónapra).

| (38) | Az ellenőrzés bizonyította és a fogyasztási nyilvántartásban is az szerepelt, hogy az 1 kg PET-fólia előállításához szükséges kulcsfontosságú nyersanyag vállalati felhasználási hányadosa alacsonyabb volt, mint a megfelelő SION. Más szóval az együttműködő exportőrnek lehetősége volt a SION-nak megfelelő mennyiségű nyersanyag vámmentes importjára, azaz az előállítási folyamatban szükséges mennyiségnél nagyobb mennyiség behozatalára. A társaság állította, hogy India kormánya ki fogja igazítani a többletjuttatásokat az engedély lejáratakor, azaz harminc hónappal az engedély kiállítása után – lásd a fenti (37) preambulumbekezdést –, mivel általános gyakorlat a két alkalommal történő hat hónapos meghosszabbítás kihasználása. Azonban, mivel az első engedélyt 2003. január 31-én állították ki a vállalatnak, az nem volt képes alátámasztani állításait a Bizottság szolgálatai által 2005. májusban végzett helyszíni ellenőrzés során. 2005 decemberében, amikor a vállalat megtette észrevételét a közzététellel kapcsolatban, nem szolgáltatott bizonyítékot arra nézve, hogy a többlet-vámelengedést kiigazították. Ezek a SION-ok egyértelműen többlet-vámvisszatérítéshez vezetnek. India kormánya nem szolgáltatott semmiféle bizonyítékot annak igazolására, hogy következetesen kiigazítaná a többlet-vámelengedéseket az engedély lejáratakor, továbbá arra sem, hogy létezne egy ésszerű rendszer a többlet-vámelengedés kiigazítására. |
| --- | --- |

(38)

Az ellenőrzés bizonyította és a fogyasztási nyilvántartásban is az szerepelt, hogy az 1 kg PET-fólia előállításához szükséges kulcsfontosságú nyersanyag vállalati felhasználási hányadosa alacsonyabb volt, mint a megfelelő SION. Más szóval az együttműködő exportőrnek lehetősége volt a SION-nak megfelelő mennyiségű nyersanyag vámmentes importjára, azaz az előállítási folyamatban szükséges mennyiségnél nagyobb mennyiség behozatalára. A társaság állította, hogy India kormánya ki fogja igazítani a többletjuttatásokat az engedély lejáratakor, azaz harminc hónappal az engedély kiállítása után – lásd a fenti (37) preambulumbekezdést –, mivel általános gyakorlat a két alkalommal történő hat hónapos meghosszabbítás kihasználása. Azonban, mivel az első engedélyt 2003. január 31-én állították ki a vállalatnak, az nem volt képes alátámasztani állításait a Bizottság szolgálatai által 2005. májusban végzett helyszíni ellenőrzés során. 2005 decemberében, amikor a vállalat megtette észrevételét a közzététellel kapcsolatban, nem szolgáltatott bizonyítékot arra nézve, hogy a többlet-vámelengedést kiigazították. Ezek a SION-ok egyértelműen többlet-vámvisszatérítéshez vezetnek. India kormánya nem szolgáltatott semmiféle bizonyítékot annak igazolására, hogy következetesen kiigazítaná a többlet-vámelengedéseket az engedély lejáratakor, továbbá arra sem, hogy létezne egy ésszerű rendszer a többlet-vámelengedés kiigazítására.

d)   Közzétételi megjegyzések

| (39) | A közzétételt követően India kormánya jelezte, hogy 2005 során három alkalommal módosította az ALS-t, hogy többek között hatékonyabban ellenőrizhesse az ALS exportáló gyártók általi alkalmazását, valamint hogy a módosítások és a javított ellenőrzési módszerek ne vezessenek többlet-vámelengedéshez. Ezért azt követelték, hogy az ALS általi támogatásokat, amelyeket a számítás tartalmazott, ne egyenlítsék ki. |
| --- | --- |

(39)

A közzétételt követően India kormánya jelezte, hogy 2005 során három alkalommal módosította az ALS-t, hogy többek között hatékonyabban ellenőrizhesse az ALS exportáló gyártók általi alkalmazását, valamint hogy a módosítások és a javított ellenőrzési módszerek ne vezessenek többlet-vámelengedéshez. Ezért azt követelték, hogy az ALS általi támogatásokat, amelyeket a számítás tartalmazott, ne egyenlítsék ki.

| (40) | Megjegyzendő, hogy az ALS-ben bekövetkezett említett változások a vizsgálati időszakot követően és a Bizottság szolgálatainak ellenőrző látogatása után léptek hatályba, ezért gyakorlati alkalmazásukat nem lehetett ellenőrzni. Emellett 2005. október 10-én kiadott nyilvános értesítés által a HOP I 2002–2007 4.26. bekezdése a következőképpen egészült ki: „az engedélyező hatóság eljárást kezdeményez az engedélyessel szemben, ha az nem a megfelelően kitöltött 23. függeléket (a fogyasztási nyilvántartás másik elnevezése) nem nyújtja be”. Azt azonban nem jelezték, miből állna ez az intézkedés. |
| --- | --- |

(40)

Megjegyzendő, hogy az ALS-ben bekövetkezett említett változások a vizsgálati időszakot követően és a Bizottság szolgálatainak ellenőrző látogatása után léptek hatályba, ezért gyakorlati alkalmazásukat nem lehetett ellenőrzni. Emellett 2005. október 10-én kiadott nyilvános értesítés által a HOP I 2002–2007 4.26. bekezdése a következőképpen egészült ki: „az engedélyező hatóság eljárást kezdeményez az engedélyessel szemben, ha az nem a megfelelően kitöltött 23. függeléket (a fogyasztási nyilvántartás másik elnevezése) nem nyújtja be”. Azt azonban nem jelezték, miből állna ez az intézkedés.

| (41) | Ezért úgy tekinthető, hogy az indiai hatóságok által bevezetett fenti módosításokat gyakorlati végrehajtásuk során nem ellenőrizték. Emellett a fogyasztási nyilvántartás benyújtásának elmaradása esetén fellépő következményekről sincs információ. Az alábbi következtetéseket ezért a vizsgálati időszak során tett megállapításokra alapozzák. |
| --- | --- |

(41)

Ezért úgy tekinthető, hogy az indiai hatóságok által bevezetett fenti módosításokat gyakorlati végrehajtásuk során nem ellenőrizték. Emellett a fogyasztási nyilvántartás benyújtásának elmaradása esetén fellépő következményekről sincs információ. Az alábbi következtetéseket ezért a vizsgálati időszak során tett megállapításokra alapozzák.

e)   Következtetés

| (42) | Az importvámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz India kormánya olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott. |
| --- | --- |

(42)

Az importvámok alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz India kormánya olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott.

| (43) | Ezen túlmenően a fizikai exportra szóló ALS és az éves igényre szóló ALS egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok ezen rendszerek alapján nem juthatnak hozzá a kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(43)

Ezen túlmenően a fizikai exportra szóló ALS és az éves igényre szóló ALS egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok ezen rendszerek alapján nem juthatnak hozzá a kedvezményekhez.

| (44) | Az ebben az esetben használt alrendszerek nem minősíthetők megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. Azok nem felelnek meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezményrendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét vagy eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a SION-ok nem voltak megfelelően pontosak. A SION-ok önmagukban nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzési rendszerének, mert e túlzottan nagyvonalú szabványos normák nem teszik lehetővé India kormánya számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyag fogyott az exporttermelésben. Továbbá nem történt meg az India kormánya általi hatékony ellenőrzés a fogyasztási nyilvántartás alapján sem. |
| --- | --- |

(44)

Az ebben az esetben használt alrendszerek nem minősíthetők megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. Azok nem felelnek meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezményrendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét vagy eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a SION-ok nem voltak megfelelően pontosak. A SION-ok önmagukban nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzési rendszerének, mert e túlzottan nagyvonalú szabványos normák nem teszik lehetővé India kormánya számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyag fogyott az exporttermelésben. Továbbá nem történt meg az India kormánya általi hatékony ellenőrzés a fogyasztási nyilvántartás alapján sem.

| (45) | Az alrendszerek emiatt kiegyenlíthetők. |
| --- | --- |

(45)

Az alrendszerek emiatt kiegyenlíthetők.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (46) | Az ALS-t használó exportőr támogatásának kiszámítása a következőképpen történt. A számláló a vizsgálati időszak során az érintett termékhez a két ALS-alrendszer alapján importált anyagok vonatkozásában az importvámok kiesése (az alap behozatali vám és kiegészítő vámok), (a továbbiakban: számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nevező a vizsgálati időszakban az érintett termékből elért exportforgalom. |
| --- | --- |

(46)

Az ALS-t használó exportőr támogatásának kiszámítása a következőképpen történt. A számláló a vizsgálati időszak során az érintett termékhez a két ALS-alrendszer alapján importált anyagok vonatkozásában az importvámok kiesése (az alap behozatali vám és kiegészítő vámok), (a továbbiakban: számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nevező a vizsgálati időszakban az érintett termékből elért exportforgalom.

| (47) | A rendszert használó vállalat a vizsgálati időszakban 6,0 %-os támogatást kapott. |
| --- | --- |

(47)

A rendszert használó vállalat a vizsgálati időszakban 6,0 %-os támogatást kapott.

2.2.   Vámjogosultsági betétkönyv (a továbbiakban: DEPB)

a)   Jogalap

| (48) | A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika 4.3. bekezdése és a HOP I 2002–2007 4. fejezete tartalmazza. Az eredeti vizsgálat idején kétféle vámjogosultsági betétkönyv létezett – a kivitel előtti és a kivitel utáni. 2000 áprilisában megszüntették a DEPB kivitel előtti változatát, ezért a vizsgálat csak az állítólagos támogatás kivitel utáni formáját vizsgálta. |
| --- | --- |

(48)

A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika 4.3. bekezdése és a HOP I 2002–2007 4. fejezete tartalmazza. Az eredeti vizsgálat idején kétféle vámjogosultsági betétkönyv létezett – a kivitel előtti és a kivitel utáni. 2000 áprilisában megszüntették a DEPB kivitel előtti változatát, ezért a vizsgálat csak az állítólagos támogatás kivitel utáni formáját vizsgálta.

b)   Jogosultság

| (49) | E rendszerre jogosult minden gyártó-exportőr és exportáló kereskedő. Három vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszakban hasznot húzott e rendszerből. |
| --- | --- |

(49)

E rendszerre jogosult minden gyártó-exportőr és exportáló kereskedő. Három vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszakban hasznot húzott e rendszerből.

c)   A DEPB gyakorlati végrehajtása

| (50) | A jogosult exportőr kérhet DEPB-hitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatározták az ilyen DEPB-hányadot, beleértve az érintett terméket is. A hányad meghatározása a SION-ok alapján történik, számításba véve az alapanyagok feltételezett importtartalmát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére. |
| --- | --- |

(50)

A jogosult exportőr kérhet DEPB-hitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatározták az ilyen DEPB-hányadot, beleértve az érintett terméket is. A hányad meghatározása a SION-ok alapján történik, számításba véve az alapanyagok feltételezett importtartalmát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére.

| (51) | Az e rendszerre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció idején az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságok felé arról, hogy az export a DEPB alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során – kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okirat többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra adandó DEPB-hitel összegét. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, India kormánya nem mérlegelheti a DEPB-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló, vonatkozó DEPB-hányad az, amely az exportnyilatkozat megtételekor érvényben volt. Ennélfogva nincs lehetőség a kedvezmény szintjének visszamenőleges hatályú módosítására. |
| --- | --- |

(51)

Az e rendszerre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció idején az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságok felé arról, hogy az export a DEPB alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során – kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okirat többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra adandó DEPB-hitel összegét. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, India kormánya nem mérlegelheti a DEPB-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló, vonatkozó DEPB-hányad az, amely az exportnyilatkozat megtételekor érvényben volt. Ennélfogva nincs lehetőség a kedvezmény szintjének visszamenőleges hatályú módosítására.

| (52) | Megállapításra került az is, hogy az indiai számviteli standardokkal összhangban a DEPB-hitel az exportkötelezettség teljesítéskor elkönyvelhető eredményszemléletben, azaz a kereskedelmi számlákból származó bevételként. Az ilyen hitelek felhasználhatók a vámok kifizetésére a korlátozás nélkül importálható bármely termék későbbi importja vonatkozásában, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitelre behozott áruk a belföldi piacon (forgalmi adó kötelezettség mellett) értékesíthetők. A DEPB-hitelek szabadon átruházhatók és a kiállítástól számított 12 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(52)

Megállapításra került az is, hogy az indiai számviteli standardokkal összhangban a DEPB-hitel az exportkötelezettség teljesítéskor elkönyvelhető eredményszemléletben, azaz a kereskedelmi számlákból származó bevételként. Az ilyen hitelek felhasználhatók a vámok kifizetésére a korlátozás nélkül importálható bármely termék későbbi importja vonatkozásában, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitelre behozott áruk a belföldi piacon (forgalmi adó kötelezettség mellett) értékesíthetők. A DEPB-hitelek szabadon átruházhatók és a kiállítástól számított 12 hónapig érvényesek.

| (53) | A DEPB-hitel iránti kérelem 25, elektronikus kitöltés esetén pedig korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Valójában nincsenek szigorú határidők a DEPB-hitel vonatkozásában, mert a HOP I 2002–2007 4.47. fejezetében említett határidőket mindig az adott DEPB-kérelemben szereplő legutolsó exporttranzakciótól számítják. |
| --- | --- |

(53)

A DEPB-hitel iránti kérelem 25, elektronikus kitöltés esetén pedig korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Valójában nincsenek szigorú határidők a DEPB-hitel vonatkozásában, mert a HOP I 2002–2007 4.47. fejezetében említett határidőket mindig az adott DEPB-kérelemben szereplő legutolsó exporttranzakciótól számítják.

| (54) | India kormánya és egy exportőr felhívta a Bizottság szolgálatainak figyelmét arra, hogy a rendszer hamarosan meg fog szűnni, és azt egy állítólagosan „WTO-kompatibilis” rendszer váltja majd fel. Az eredeti tervek szerint a DEPB 2005. április 1-jén járt volna le. Mivel azonban a helyébe lépő rendszer még nem volt végrehajtható állapotban, a DEPB létezését 2006. április 1-jéig meghosszabbították. Amennyiben az új rendszer addig nem lesz működőképes, a DEPB szükség szerinti időn át hatályban marad. |
| --- | --- |

(54)

India kormánya és egy exportőr felhívta a Bizottság szolgálatainak figyelmét arra, hogy a rendszer hamarosan meg fog szűnni, és azt egy állítólagosan „WTO-kompatibilis” rendszer váltja majd fel. Az eredeti tervek szerint a DEPB 2005. április 1-jén járt volna le. Mivel azonban a helyébe lépő rendszer még nem volt végrehajtható állapotban, a DEPB létezését 2006. április 1-jéig meghosszabbították. Amennyiben az új rendszer addig nem lesz működőképes, a DEPB szükség szerinti időn át hatályban marad.

d)   Közzétételi megjegyzések

| (55) | A közzétételt követően India kormánya és két exportáló, akik e rendszerben kedvezményben részesültek, megtették észrevételeiket a fenti DEPB-elemzéssel kapcsolatban. Jelezték, hogy i. DEPB-hitel állítólagosan csak akkor kapható, ha az exportált áruk kiindulási (input) anyagait importvám terheli; ii. megkérdőjelezték a Bizottság eredményelszámoláson alapuló számítási módszerét, mivel az 1999-ben lefolytatott, a végleges kiegyenlítő intézkedésekhez vezető eredeti eljárás során a beérkezett bevételekre alapuló számítási módszert használtak; iii. az eljárás azonnali leállítását kérték a DEPB-vel kapcsolatosan azzal az indokkal, hogy India kormánya 2006. április 1-jei hatállyal bejelentette annak megszüntetését; továbbá iv. azt állították, hogy amennyiben a DEPB továbbra is a számításokban maradna, az sértené a kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (ACSM) 27. cikkét, amely a fejlődő országoknak szóló támogatásokról szól. |
| --- | --- |

(55)

A közzétételt követően India kormánya és két exportáló, akik e rendszerben kedvezményben részesültek, megtették észrevételeiket a fenti DEPB-elemzéssel kapcsolatban. Jelezték, hogy i. DEPB-hitel állítólagosan csak akkor kapható, ha az exportált áruk kiindulási (input) anyagait importvám terheli; ii. megkérdőjelezték a Bizottság eredményelszámoláson alapuló számítási módszerét, mivel az 1999-ben lefolytatott, a végleges kiegyenlítő intézkedésekhez vezető eredeti eljárás során a beérkezett bevételekre alapuló számítási módszert használtak; iii. az eljárás azonnali leállítását kérték a DEPB-vel kapcsolatosan azzal az indokkal, hogy India kormánya 2006. április 1-jei hatállyal bejelentette annak megszüntetését; továbbá iv. azt állították, hogy amennyiben a DEPB továbbra is a számításokban maradna, az sértené a kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (ACSM) 27. cikkét, amely a fejlődő országoknak szóló támogatásokról szól.

| (56) | Az i. állítást India kormánya vagy az exportálók nem támasztották alá további bizonyítékkal. Az állítás ellentmond az (50)–(53) preambulumbekezdésben említett megállapításoknak. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(56)

Az i. állítást India kormánya vagy az exportálók nem támasztották alá további bizonyítékkal. Az állítás ellentmond az (50)–(53) preambulumbekezdésben említett megállapításoknak. Az állítást ezért elutasították.

| (57) | A ii. állítás esetén a vizsgálat során alkalmazott módszer célja az, hogy jobban tükrözze a támogatásnak az együttműködő exportálók pénzügyi helyzetére gyakorolt hatását egy adott vizsgálati időszak során. E tekintetben azt vették figyelembe, hogy a haszon a címzetthez jut, amikor e rendszer szerint exporttranzakciót hajtanak végre. Ezt többek között az is megerősíti, hogy a DEPB-hitelek könyvelését eredményelszámolás alapján, az indiai számviteli előírások szerint végzik. Megjegyzendő továbbá, hogy ezt a módszert a Bizottság szolgálatai már több alkalmommal használták, elsősorban a grafitelektróda rendszerek esetében (18), és ez a módszer nem eredményezi a rendszer teljes átértékelését, amelyet mindig kiegyenlíthetőnek találtak. Az állítást ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(57)

A ii. állítás esetén a vizsgálat során alkalmazott módszer célja az, hogy jobban tükrözze a támogatásnak az együttműködő exportálók pénzügyi helyzetére gyakorolt hatását egy adott vizsgálati időszak során. E tekintetben azt vették figyelembe, hogy a haszon a címzetthez jut, amikor e rendszer szerint exporttranzakciót hajtanak végre. Ezt többek között az is megerősíti, hogy a DEPB-hitelek könyvelését eredményelszámolás alapján, az indiai számviteli előírások szerint végzik. Megjegyzendő továbbá, hogy ezt a módszert a Bizottság szolgálatai már több alkalmommal használták, elsősorban a grafitelektróda rendszerek esetében (18), és ez a módszer nem eredményezi a rendszer teljes átértékelését, amelyet mindig kiegyenlíthetőnek találtak. Az állítást ezért elutasítják.

| (58) | A iii. állítás esetében valóban megállapították, hogy India kormánya bejelentette a DEPB megszüntetését. A DEPB-t eredetileg 2005. március 31-jén szüntették volna meg, India kormánya azonban elhalasztotta az intézkedést 2005. szeptember 30-ig, majd ismét meghosszabbította a rendszer érvényességét 2006. április 1-jéig. E körülmények között egyelőre kétséges, vajon a DEPB valóban eltörlésre kerül-e 2006. április 1-jétől (lásd a (123) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(58)

A iii. állítás esetében valóban megállapították, hogy India kormánya bejelentette a DEPB megszüntetését. A DEPB-t eredetileg 2005. március 31-jén szüntették volna meg, India kormánya azonban elhalasztotta az intézkedést 2005. szeptember 30-ig, majd ismét meghosszabbította a rendszer érvényességét 2006. április 1-jéig. E körülmények között egyelőre kétséges, vajon a DEPB valóban eltörlésre kerül-e 2006. április 1-jétől (lásd a (123) preambulumbekezdést).

| (59) | A fenti iv. állítás tekintetében nincs szó az ASCM 27. cikkében szereplő, a fejlődő országokra vonatkozó rendelkezések megsértéséről. Az említett cikk valójában nem akadályozza meg a WTO tagját egy másik tag szubvencióinak káros hatásait kivédő kiegyenlítő intézkedések meghozatalában. Mivel a DEPB-t kiegyenlíthetőnek találták, az állítást elutasítják. |
| --- | --- |

(59)

A fenti iv. állítás tekintetében nincs szó az ASCM 27. cikkében szereplő, a fejlődő országokra vonatkozó rendelkezések megsértéséről. Az említett cikk valójában nem akadályozza meg a WTO tagját egy másik tag szubvencióinak káros hatásait kivédő kiegyenlítő intézkedések meghozatalában. Mivel a DEPB-t kiegyenlíthetőnek találták, az állítást elutasítják.

e)   A DEPB-vel kapcsolatos következtetések

| (60) | A DEPB az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatást nyújt. A DEPB-hitel India kormánya pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végül is fel lehet használni behozatali vámok kiegyenlítésére, ezzel csökkentve India kormánya egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a DEPB-hitel az exportőrnek kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(60)

A DEPB az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatást nyújt. A DEPB-hitel India kormánya pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végül is fel lehet használni behozatali vámok kiegyenlítésére, ezzel csökkentve India kormánya egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a DEPB-hitel az exportőrnek kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását.

| (61) | Ezen túlmenően a DEPB egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(61)

Ezen túlmenően a DEPB egyértelműen exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető.

| (62) | Ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. Az nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezményrendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számították ki. Ezen túlmenően nem működik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, és hogy vajon történt-e túlfizetés az importvámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i. pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében véve. Végül minden exportőr jogosult a DEPB-támogatásokra, függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e nyersanyagot. A támogatás elnyeréséhez elegendő, hogy az exportőr árukat vigyen ki, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy bármely alapanyag importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a DEPB igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. |
| --- | --- |

(62)

Ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. Az nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezményrendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számították ki. Ezen túlmenően nem működik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, és hogy vajon történt-e túlfizetés az importvámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i. pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében véve. Végül minden exportőr jogosult a DEPB-támogatásokra, függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e nyersanyagot. A támogatás elnyeréséhez elegendő, hogy az exportőr árukat vigyen ki, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy bármely alapanyag importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a DEPB igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (63) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a felülvizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján kell kiszámítani. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg India kormánya felelős a vámokról való lemondásért, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a felülvizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján kell kiszámítani. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg India kormánya felelős a vámokról való lemondásért, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.

| (64) | A fentiekre figyelemmel indokolt lehet a DEPB alapján kapott juttatásokat a vizsgálati időszak során az e rendszer alapján végzett valamennyi exporttranzakció vonatkozásában kapott hitelek összegében meghatározni. |
| --- | --- |

(64)

A fentiekre figyelemmel indokolt lehet a DEPB alapján kapott juttatásokat a vizsgálati időszak során az e rendszer alapján végzett valamennyi exporttranzakció vonatkozásában kapott hitelek összegében meghatározni.

| (65) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének mint számlálónak kiszámításához a hitelek összegéből indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének mint számlálónak kiszámításához a hitelek összegéből indokolt kérésre levonásra kerültek a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak.

| (66) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegek kerültek elosztásra, a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és odaítélésére nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással került sor. A vizsgálati időszak alatt három vállalat húzott hasznot a rendszerből, s ezek 9,0 % és 11,0 % közötti támogatásban részesültek. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegek kerültek elosztásra, a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és odaítélésére nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással került sor. A vizsgálati időszak alatt három vállalat húzott hasznot a rendszerből, s ezek 9,0 % és 11,0 % közötti támogatásban részesültek.

2.3.   Exportorientált egységek (a továbbiakban: EOU-k) rendszere/különleges gazdasági övezetek (a továbbiakban: SEZ) rendszere

a)   Jogalap

| (67) | A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika és a HOP I 2002–2007 6. (EOU) és 7. (SEZ) bekezdése tartalmazza. |
| --- | --- |

(67)

A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika és a HOP I 2002–2007 6. (EOU) és 7. (SEZ) bekezdése tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (68) | A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével valamennyi olyan vállalat megalapítható a SEZ vagy EOU rendszerek alatt, amely elvileg vállalja, hogy teljes árutermelését, illetve szolgáltatásnyújtását exportra végzi. Egy vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszak alatt hasznot húzott az EOU rendszerből. |
| --- | --- |

(68)

A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével valamennyi olyan vállalat megalapítható a SEZ vagy EOU rendszerek alatt, amely elvileg vállalja, hogy teljes árutermelését, illetve szolgáltatásnyújtását exportra végzi. Egy vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszak alatt hasznot húzott az EOU rendszerből.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (69) | A SEZ-ek külön körbekerített, vámmentes enklávék, és a 2002–2007-es export-import politika azokat a kereskedelmi műveletek, a vámok és az adózás alkalmazásában külföldi területnek minősíti. |
| --- | --- |

(69)

A SEZ-ek külön körbekerített, vámmentes enklávék, és a 2002–2007-es export-import politika azokat a kereskedelmi műveletek, a vámok és az adózás alkalmazásában külföldi területnek minősíti.

| (70) | Az EOU ezzel szemben földrajzilag rugalmasabb, és Indiában bárhol létrehozható. Ez a rendszer a SEZ-t egészíti ki. |
| --- | --- |

(70)

Az EOU ezzel szemben földrajzilag rugalmasabb, és Indiában bárhol létrehozható. Ez a rendszer a SEZ-t egészíti ki.

| (71) | Az EOU- vagy SEZ-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évre, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export előrevetített értékéről, az importszükségletekről és a belföldi szükségletekről. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, közlik az elfogadás feltételeit. A SEZ/EOU alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás megújítható újabb időtartamokra. |
| --- | --- |

(71)

Az EOU- vagy SEZ-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évre, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export előrevetített értékéről, az importszükségletekről és a belföldi szükségletekről. Ha a hatóságok elfogadják a vállalat kérelmét, közlik az elfogadás feltételeit. A SEZ/EOU alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás megújítható újabb időtartamokra.

| (72) | A 2002–2007-es export-import politika szerint az EOU vagy a SEZ alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel (a továbbiakban: NFE) elérése, azaz a referencia-időszakban (öt év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. |
| --- | --- |

(72)

A 2002–2007-es export-import politika szerint az EOU vagy a SEZ alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel (a továbbiakban: NFE) elérése, azaz a referencia-időszakban (öt év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét.

| (73) | Az EOU/SEZ-egységek a következő engedményekre jogosultak:






  i. | mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyasztási cikkek) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van; |
| --- | --- | --- |

(73)

Az EOU/SEZ-egységek a következő engedményekre jogosultak:

i.

mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyasztási cikkek) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;

| ii. | mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól; |
| --- | --- |

ii.

mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;

| iii. | a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése; |
| --- | --- |

iii.

a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése;

| iv. | lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a késztermék esetében alkalmazandó vámok megfizetése mellett, ami kivételt jelent az alól az általános követelmény alól, amelynek értelmében valamennyi terméket külföldön kell értékesíteni; |
| --- | --- |

iv.

lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesítésére a késztermék esetében alkalmazandó vámok megfizetése mellett, ami kivételt jelent az alól az általános követelmény alól, amelynek értelmében valamennyi terméket külföldön kell értékesíteni;

| v. | a jövedelemadóról szóló törvény 10A. vagy 10B. szakasza alapján mentesség az exporteladásokból befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át, de legkésőbb 2010-ig; |
| --- | --- |

v.

a jövedelemadóról szóló törvény 10A. vagy 10B. szakasza alapján mentesség az exporteladásokból befolyó nyereségre rendes körülmények között kivetett jövedelemadó fizetése alól a működés megkezdésétől számított tíz éven át, de legkésőbb 2010-ig;

| vi. | lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen. |
| --- | --- |

vi.

lehetőség arra, hogy a törzsrészvények 100 %-a külföldi tulajdonban legyen.

| (74) | Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, melyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik. A törvény értelmében kötelesek teljes behozatalukról, az importált anyagok fogyasztásáról és felhasználásáról, valamint kivitelükről az előírt formában megfelelő elszámolást vezetni. Ezeket a dokumentumokat („negyedéves és éves beszámolók”) rendszeresen be kell nyújtani az illetékes hatóságoknak. Azonban „egyáltalán nem kötelesek (valamely EOU- vagy SEZ-egység) arra, hogy összekapcsolják valamennyi importszállítmányukat annak exportmegfelelőjével, más egységeknek történő átadásokkal, belföldi területre történő eladásokkal vagy készletekkel”, amint azt a HOP I 2002–2007 14-I. függelékének 10.2. bekezdése és 14-II. függelékének 13.2. bekezdése tartalmazza. |
| --- | --- |

(74)

Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, melyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik. A törvény értelmében kötelesek teljes behozatalukról, az importált anyagok fogyasztásáról és felhasználásáról, valamint kivitelükről az előírt formában megfelelő elszámolást vezetni. Ezeket a dokumentumokat („negyedéves és éves beszámolók”) rendszeresen be kell nyújtani az illetékes hatóságoknak. Azonban „egyáltalán nem kötelesek (valamely EOU- vagy SEZ-egység) arra, hogy összekapcsolják valamennyi importszállítmányukat annak exportmegfelelőjével, más egységeknek történő átadásokkal, belföldi területre történő eladásokkal vagy készletekkel”, amint azt a HOP I 2002–2007 14-I. függelékének 10.2. bekezdése és 14-II. függelékének 13.2. bekezdése tartalmazza.

| (75) | A belföldi eladások feladása és nyilvántartása önbevallási alapon történik. Az EOU exportszállítmányainak feladását egy olyan vám/jövedéki tisztviselő felügyeli, aki állandóan az EOU-ban teljesít szolgálatot. |
| --- | --- |

(75)

A belföldi eladások feladása és nyilvántartása önbevallási alapon történik. Az EOU exportszállítmányainak feladását egy olyan vám/jövedéki tisztviselő felügyeli, aki állandóan az EOU-ban teljesít szolgálatot.

| (76) | Ebben az esetben az EOU-rendszert csak egy együttműködő exportőr használta a vizsgálati időszak egy része alatt. Mivel a kérelmező a SEZ támogatási rendszert nem vette igénybe, e rendszer kiegyenlíthetőségét nem szükséges vizsgálni. Az EOU-t igénybe vevő együttműködő exportőr a rendszert a nyersanyagok és beruházási javak vámmentes behozatalára és a helyben beszerzett áruk után megfizetett központi forgalmi adó visszafizetésére használta. Ez az exportőr nem használta ki a nyersanyagok importvámjára vonatkozó mentességet, mivel az EOU-konstrukció a PET-fólia gyártására PET-forgácsot használ nyersanyagként. Ezeket a PET-forgácsokat az említett vállalat egy másik egységében állítják elő az ALS keretében beszerzett nyersanyagokból. Így a vállalat a fenti (73) preambulumbekezdés i. és iii. pontjában írt kedvezményeket vette igénybe. |
| --- | --- |

(76)

Ebben az esetben az EOU-rendszert csak egy együttműködő exportőr használta a vizsgálati időszak egy része alatt. Mivel a kérelmező a SEZ támogatási rendszert nem vette igénybe, e rendszer kiegyenlíthetőségét nem szükséges vizsgálni. Az EOU-t igénybe vevő együttműködő exportőr a rendszert a nyersanyagok és beruházási javak vámmentes behozatalára és a helyben beszerzett áruk után megfizetett központi forgalmi adó visszafizetésére használta. Ez az exportőr nem használta ki a nyersanyagok importvámjára vonatkozó mentességet, mivel az EOU-konstrukció a PET-fólia gyártására PET-forgácsot használ nyersanyagként. Ezeket a PET-forgácsokat az említett vállalat egy másik egységében állítják elő az ALS keretében beszerzett nyersanyagokból. Így a vállalat a fenti (73) preambulumbekezdés i. és iii. pontjában írt kedvezményeket vette igénybe.

d)   Közzétételi megjegyzések

| (77) | Az egyik vállalat, amely kihasználta az EOU-konstrukció keretében kapott kedvezményeket, észrevételeket tett a megfelelő támogatási határérték kiszámításának egyes részleteire. Ha az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították. |
| --- | --- |

(77)

Az egyik vállalat, amely kihasználta az EOU-konstrukció keretében kapott kedvezményeket, észrevételeket tett a megfelelő támogatási határérték kiszámításának egyes részleteire. Ha az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították.

e)   Az EOU-val kapcsolatos következtetések

| (78) | Az EOU kétféle behozatali vám („alapvám” és „különleges kiegészítő vám”) alóli mentessége, valamint a központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében India kormánya pénzügyi hozzájárulásának minősül. A rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így emellett az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti kedvezményt is biztosítja az EOU-nak, mivel hozzájárul likviditásához azáltal, hogy az egyébként esedékes vámokat nem kell megfizetnie. |
| --- | --- |

(78)

Az EOU kétféle behozatali vám („alapvám” és „különleges kiegészítő vám”) alóli mentessége, valamint a központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében India kormánya pénzügyi hozzájárulásának minősül. A rendszer hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így emellett az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti kedvezményt is biztosítja az EOU-nak, mivel hozzájárul likviditásához azáltal, hogy az egyébként esedékes vámokat nem kell megfizetnie.

| (79) | Így az alapvám és a különleges kiegészítő vám alóli mentesség, valamint a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke értelmében vett támogatást képez. Azok az exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatások, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Az EOU 2002–2007-es export-import politika 6.1. bekezdésében meghatározott exportcélkitűzése elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének. |
| --- | --- |

(79)

Így az alapvám és a különleges kiegészítő vám alóli mentesség, valamint a forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 2. cikke értelmében vett támogatást képez. Azok az exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatások, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Az EOU 2002–2007-es export-import politika 6.1. bekezdésében meghatározott exportcélkitűzése elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének.

| (80) | Ezenfelül bebizonyosodott, hogy India kormánya nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak igazolására, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Ezenfelül a beruházási javak vámmentessége egyértelműen nem megengedett vám-visszatérítési rendszer. |
| --- | --- |

(80)

Ezenfelül bebizonyosodott, hogy India kormánya nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak igazolására, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Ezenfelül a beruházási javak vámmentessége egyértelműen nem megengedett vám-visszatérítési rendszer.

| (81) | India kormánya nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja), továbbá azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet vámelengedés. |
| --- | --- |

(81)

India kormánya nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja), továbbá azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet vámelengedés.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (82) | Ennek megfelelően a kiegyenlíthető kedvezmény a felülvizsgálati időszak alatt az importra egyébként esedékes, elengedett behozatali vámok (az alapvám és a különleges kiegészítő vám) összege, valamint a visszatérített forgalmi adó. |
| --- | --- |

(82)

Ennek megfelelően a kiegyenlíthető kedvezmény a felülvizsgálati időszak alatt az importra egyébként esedékes, elengedett behozatali vámok (az alapvám és a különleges kiegészítő vám) összege, valamint a visszatérített forgalmi adó.

i.   A központi forgalmi adó visszatérítése az értékesítésre beszerzett javak vonatkozásában

| (83) | A számláló meghatározása a következőképpen történt. A rendszert használó exportőr támogatási összegének kiszámítása a vizsgálati időszakban a termelési ágazat részére eszközölt beszerzések, azaz többek között alkatrészek és csomagolóanyagok vonatkozásában visszatérített forgalmi adó alapján történt. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. |
| --- | --- |

(83)

A számláló meghatározása a következőképpen történt. A rendszert használó exportőr támogatási összegének kiszámítása a vizsgálati időszakban a termelési ágazat részére eszközölt beszerzések, azaz többek között alkatrészek és csomagolóanyagok vonatkozásában visszatérített forgalmi adó alapján történt. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták.

| (84) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeg került elosztásra a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt. Az így kapott támogatási kulcs 0,02 % volt. |
| --- | --- |

(84)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeg került elosztásra a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt. Az így kapott támogatási kulcs 0,02 % volt.

ii.   Importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alóli mentesség és a központi forgalmiadó-visszatérítés a beruházási javak esetében

| (85) | Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendszert használó vállalatnak juttatott kedvezmény kiszámítása az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok és a beszerzett beruházási javak vonatkozásában visszatérített forgalmi adó, mindkettő az érintett termék iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre vetítve. Ezt követően sor került a fenti módon kiszámított és a vizsgálati időszakhoz rendelhető összeg kiigazítására: az ezen időszakra eső kamatok hozzáadása azt a célt szolgálta, hogy az összeg tükrözze a kedvezmény értékének időbeli alakulását, s így lehetővé váljon annak az összkedvezménynek a meghatározása, amelyben a kedvezményezett a vizsgált támogatási rendszer révén részesült. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat levonták a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során az ágazat által megvalósított kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így kapott támogatási kulcs 5,0 % volt. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendszert használó vállalatnak juttatott kedvezmény kiszámítása az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok és a beszerzett beruházási javak vonatkozásában visszatérített forgalmi adó, mindkettő az érintett termék iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre vetítve. Ezt követően sor került a fenti módon kiszámított és a vizsgálati időszakhoz rendelhető összeg kiigazítására: az ezen időszakra eső kamatok hozzáadása azt a célt szolgálta, hogy az összeg tükrözze a kedvezmény értékének időbeli alakulását, s így lehetővé váljon annak az összkedvezménynek a meghatározása, amelyben a kedvezményezett a vizsgált támogatási rendszer révén részesült. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat levonták a támogatási összeg (számláló) kiszámításakor. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során az ágazat által megvalósított kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. Az így kapott támogatási kulcs 5,0 % volt.

| (86) | Így az EOU-rendszer alapján az érintett vállalat összesített támogatási kulcsa eléri az 5,0 %-ot. |
| --- | --- |

(86)

Így az EOU-rendszer alapján az érintett vállalat összesített támogatási kulcsa eléri az 5,0 %-ot.

2.4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (a továbbiakban: EPCG)

a)   Jogalap

| (87) | A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika 5. fejezete és a HOP I 2002–2007 5. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(87)

A rendszer részletes leírását a 2002–2007-es export-import politika 5. fejezete és a HOP I 2002–2007 5. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (88) | E rendszer igénybevételére a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak. A mintában szereplő négy vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszak alatt hasznot húztak e rendszerből. |
| --- | --- |

(88)

E rendszer igénybevételére a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak. A mintában szereplő négy vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszak alatt hasznot húztak e rendszerből.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (89) | Az exportkötelezettség feltételével a vállalat csökkentett vámtétellel importálhat (új, és 2003 április óta legfeljebb tízéves, használt) beruházási javakat. E célból India kormánya kérelem alapján és díjfizetés ellenében kiállít egy EPCG-engedélyt. 2000 április óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig 11 %-os tényleges vámtétel (beleértve a 10 %-os vámpótlékot), és nagy értékű behozatal esetén 0 %-os vámtétel volt érvényben. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. |
| --- | --- |

(89)

Az exportkötelezettség feltételével a vállalat csökkentett vámtétellel importálhat (új, és 2003 április óta legfeljebb tízéves, használt) beruházási javakat. E célból India kormánya kérelem alapján és díjfizetés ellenében kiállít egy EPCG-engedélyt. 2000 április óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig 11 %-os tényleges vámtétel (beleértve a 10 %-os vámpótlékot), és nagy értékű behozatal esetén 0 %-os vámtétel volt érvényben. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni.

d)   Közzétételi megjegyzések

| (90) | A közzétételt követően India kormánya azt állította, hogy az eljárás során, amely a kedvezmény teljes összegének megállapítása érdekében a kamatok hozzáadásával jár, nincs alapja azon feltételezésnek, hogy egy vállalat kölcsönökkel finanszírozta volna a további vám teljes összegét, ezért a vizsgálati időszak idején figyelembe kell venni az egyes vállalatoknál az adósság–saját tőke arányát, és a számításhoz csak egy arányos összeget kell használni. |
| --- | --- |

(90)

A közzétételt követően India kormánya azt állította, hogy az eljárás során, amely a kedvezmény teljes összegének megállapítása érdekében a kamatok hozzáadásával jár, nincs alapja azon feltételezésnek, hogy egy vállalat kölcsönökkel finanszírozta volna a további vám teljes összegét, ezért a vizsgálati időszak idején figyelembe kell venni az egyes vállalatoknál az adósság–saját tőke arányát, és a számításhoz csak egy arányos összeget kell használni.

| (91) | Úgy ítélték meg, hogy tekintet nélkül arra, egy vállalat pénzkölcsönből vagy saját forrásaiból finanszírozta-e vámjait, ez mindenképpen költségekkel jár. Kölcsön esetén ez az összeg a fizetendő kamat. Saját forrás esetén a költség az a kamat, amely a befektetésekből származott volna. Az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(91)

Úgy ítélték meg, hogy tekintet nélkül arra, egy vállalat pénzkölcsönből vagy saját forrásaiból finanszírozta-e vámjait, ez mindenképpen költségekkel jár. Kölcsön esetén ez az összeg a fizetendő kamat. Saját forrás esetén a költség az a kamat, amely a befektetésekből származott volna. Az érvelést ezért elutasították.

| (92) | Három vállalat, amely részesült az EPCG keretében nyújtott kedvezményekben, kisebb észrevételeket tett a megfelelő támogatási határérték kiszámításának egyes részleteire. Ha az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították. |
| --- | --- |

(92)

Három vállalat, amely részesült az EPCG keretében nyújtott kedvezményekben, kisebb észrevételeket tett a megfelelő támogatási határérték kiszámításának egyes részleteire. Ha az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították.

e)   Az EPCG-vel kapcsolatos következtetések

| (93) | Az EPCG az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikke (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés India kormánya részéről pénzügyi hozzájárulás, mivel ez az engedmény csökkenti India kormánya egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(93)

Az EPCG az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikke (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés India kormánya részéről pénzügyi hozzájárulás, mivel ez az engedmény csökkenti India kormánya egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

| (94) | Az EPCG továbbá az exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, mivel exportkötelezettség vállalása nélkül az nem nyerhető el. Az ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül. |
| --- | --- |

(94)

Az EPCG továbbá az exportteljesítmény függvényében történő, jogszabályi támogatás, mivel exportkötelezettség vállalása nélkül az nem nyerhető el. Az ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül.

| (95) | Ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i. tétele meghatározza, mivel azokat nem használják el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(95)

Ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i. tétele meghatározza, mivel azokat nem használják el az exportált termékek előállítása során.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (96) | A számláló meghatározása a következőképpen történt. A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámoknak a PET-fólia iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre való kivetítésével számították ki. Ezen összeghez hozzáadták a kamatot, az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. |
| --- | --- |

(96)

A számláló meghatározása a következőképpen történt. A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámoknak a PET-fólia iparágában az ilyen beruházási javak szokásos amortizációját tükröző időre való kivetítésével számították ki. Ezen összeghez hozzáadták a kamatot, az idők során juttatott kedvezmény teljes értékének tükrözése érdekében. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták.

| (97) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget osztották el a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt. A mintában szereplő négy vállalat által kapott támogatás 1,3 % és 2,7 % között volt. |
| --- | --- |

(97)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget osztották el a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt. A mintában szereplő négy vállalat által kapott támogatás 1,3 % és 2,7 % között volt.

2.5.   Vámmentes utánpótlási igazolvány (a továbbiakban: DFRC)

a)   Jogalap

| (98) | A rendszer jogalapja a 2002–2007-es export-import politika 4.2.1–4.2.7. bekezdése és a HOP I 2002–2007 4.31–4.36. bekezdése. |
| --- | --- |

(98)

A rendszer jogalapja a 2002–2007-es export-import politika 4.2.1–4.2.7. bekezdése és a HOP I 2002–2007 4.31–4.36. bekezdése.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (99) | Mivel a mintában szereplő négy vállalat közül egy sem élt a DFRC nyújtotta kedvezményekkel, a DFRC kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges. |
| --- | --- |

(99)

Mivel a mintában szereplő négy vállalat közül egy sem élt a DFRC nyújtotta kedvezményekkel, a DFRC kiegyenlíthetőségével kapcsolatban további elemzés nem szükséges.

2.6.   Jövedelemadó-mentességi rendszer (a továbbiakban: ITES)

a)   Jogalap

| (100) | E rendszer jogalapját a pénzügyi törvény által évente módosított 1961. évi jövedelemadóról szóló törvény (a továbbiakban: ITA) tartalmazza. A pénzügyi törvény minden évben meghatározza az adóbeszedés alapját, valamint az igényelhető különféle mentességeket és kedvezményeket. Az exportáló vállalatok igényelhetik az adómentességet az ITA 10A, 10B és 80HCC szakasza alapján. |
| --- | --- |

(100)

E rendszer jogalapját a pénzügyi törvény által évente módosított 1961. évi jövedelemadóról szóló törvény (a továbbiakban: ITA) tartalmazza. A pénzügyi törvény minden évben meghatározza az adóbeszedés alapját, valamint az igényelhető különféle mentességeket és kedvezményeket. Az exportáló vállalatok igényelhetik az adómentességet az ITA 10A, 10B és 80HCC szakasza alapján.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (101) | Mivel a mintában szereplő négy társaság közül egy sem élt az ITA 10A és 10B szakasza alapján járó kedvezményekkel, az ITA 10A és 10B szakasza kiegyenlíthetőségének további elemzése nem szükséges. |
| --- | --- |

(101)

Mivel a mintában szereplő négy társaság közül egy sem élt az ITA 10A és 10B szakasza alapján járó kedvezményekkel, az ITA 10A és 10B szakasza kiegyenlíthetőségének további elemzése nem szükséges.

| (102) | A vizsgált exportőrök közül kettő jelezte, hogy részesültek az exportértékesítések eredménye vonatkozásában az ITA 80HHC szakasza alapján járó részleges jövedelemadó-mentesség kedvezményeiben. Mivel azonban az ITA e rendelkezését a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszakban megszüntették, ez a kérelmezőnek a 2004. március 31-e utáni időszakban semmiféle kedvezményt nem biztosított. Ezért az ITA 80HHC szakasza alapján járó előnyöket nem kell kiegyenlíteni, az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(102)

A vizsgált exportőrök közül kettő jelezte, hogy részesültek az exportértékesítések eredménye vonatkozásában az ITA 80HHC szakasza alapján járó részleges jövedelemadó-mentesség kedvezményeiben. Mivel azonban az ITA e rendelkezését a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszakban megszüntették, ez a kérelmezőnek a 2004. március 31-e utáni időszakban semmiféle kedvezményt nem biztosított. Ezért az ITA 80HHC szakasza alapján járó előnyöket nem kell kiegyenlíteni, az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

2.7.   Exporthitelrendszer (a továbbiakban: ECS)

a)   Jogalap

| (103) | A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002–03” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003–04” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld. |
| --- | --- |

(103)

A rendszert az Indiai Központi Jegybank „Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002–03” (Külföldi valutában nyújtott exporthitel) és „Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003–04” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.

b)   Jogosultság

| (104) | Ezt a rendszert a gyártó-exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. Három vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszakban hasznot húzott e rendszerből. |
| --- | --- |

(104)

Ezt a rendszert a gyártó-exportőrök és az exportáló kereskedők jogosultak igénybe venni. Három vállalatról állapították meg, hogy a vizsgálati időszakban hasznot húzott e rendszerből.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (105) | E rendszer keretében a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában az Indiai Központi Jegybank kötelező maximális kamatlábat állapít meg indiai rúpiában és devizában egyaránt, „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(105)

E rendszer keretében a kereskedelmi bankok által az exportőröknek adható exporthitelek vonatkozásában az Indiai Központi Jegybank kötelező maximális kamatlábat állapít meg indiai rúpiában és devizában egyaránt, „annak érdekében, hogy az exportőrök nemzetközileg is versenyképes kamatterhek mellett vehessenek igénybe hiteleket”. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (106) | Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. |
| --- | --- |

(106)

Az Indiai Központi Jegybank említett körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett részesülhetnek exporthitelekben a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg.

d)   Közzétételi megjegyzések

| (107) | Két, az ECS keretében támogatásban részesült válallat kisebb észrevételeket fűzött a megfelelő támogatási határérték kiszámításának egyes részleteihez. Ha ezek az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították. |
| --- | --- |

(107)

Két, az ECS keretében támogatásban részesült válallat kisebb észrevételeket fűzött a megfelelő támogatási határérték kiszámításának egyes részleteihez. Ha ezek az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították.

e)   Az ECS-sel kapcsolatos következtetések

| (108) | Először is a kamatköltségeknek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest történő csökkentése az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen exportőrnek nyújtott kedvezménynek minősül. Annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, s ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül, és utasítja a kereskedelmi bankokat az exportáló vállalatoknak kedvezményes finanszírozás nyújtására. Ez a kedvezményes finanszírozás olyan támogatással egyenértékű, amely egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, s ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(108)

Először is a kamatköltségeknek a pusztán a piaci feltételek által szabályozott hitelköltségekhez képest történő csökkentése az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen exportőrnek nyújtott kedvezménynek minősül. Annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Az Indiai Központi Jegybank államháztartási szerv, s ezért az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül, és utasítja a kereskedelmi bankokat az exportáló vállalatoknak kedvezményes finanszírozás nyújtására. Ez a kedvezményes finanszírozás olyan támogatással egyenértékű, amely egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, s ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (109) | A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A mintában szereplő négy vállalat élt az ECS alapján biztosított kedvezményekkel. Az általuk kapott támogatás összege 0,01 % és 1,3 % között volt. |
| --- | --- |

(109)

A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat, és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes kiviteli forgalomra, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. A mintában szereplő négy vállalat élt az ECS alapján biztosított kedvezményekkel. Az általuk kapott támogatás összege 0,01 % és 1,3 % között volt.

2.8.   Tőkejuttatások

| (110) | Mivel a mintában szereplő négy vállalat egyike sem kapott kedvezményeket ezen ad hoc rendszer alapján, annak kiegyenlíthetősége vonatkozásában további elemzés nem szükséges. |
| --- | --- |

(110)

Mivel a mintában szereplő négy vállalat egyike sem kapott kedvezményeket ezen ad hoc rendszer alapján, annak kiegyenlíthetősége vonatkozásában további elemzés nem szükséges.

3.   REGIONÁLIS RENDSZEREK

3.1.   Uttar Pradesh kormányának ösztönzőcsomag-rendszere

| (111) | Megállapították, hogy az exportáló gyártók nem vették igénybe Uttar Pradesh kormányának ösztönzőcsomag-rendszerét. |
| --- | --- |

(111)

Megállapították, hogy az exportáló gyártók nem vették igénybe Uttar Pradesh kormányának ösztönzőcsomag-rendszerét.

3.2.   Maharashtra kormányának ösztönzőcsomag-rendszere (a továbbiakban: PSI)

a)   Jogalap

| (112) | Maharashtra kormánya 1964 óta ösztönzőket biztosított az iparnak az állam fejletlenebb területeire történő elterjesztése érdekében, az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához, az „ösztönzők csomagrendszere” néven ismert rendszer keretében. A rendszert bevezetése óta számos alkalommal módosították; 1993. október 1. és 2001. március 31. között az „1993-as rendszer” volt érvényben, míg a legutóbbi módosítást, a „2001-es rendszert”2001. március 31-én vezették be, és 2006. március 31-ig fog működni. A Maharashtra kormánya által működtetett PSI több alrendszerből áll, amelyek közül a fontosabbak: i. helyiforgalmiadó-mentesség; és ii. a helyi adó visszatérítése. |
| --- | --- |

(112)

Maharashtra kormánya 1964 óta ösztönzőket biztosított az iparnak az állam fejletlenebb területeire történő elterjesztése érdekében, az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához, az „ösztönzők csomagrendszere” néven ismert rendszer keretében. A rendszert bevezetése óta számos alkalommal módosították; 1993. október 1. és 2001. március 31. között az „1993-as rendszer” volt érvényben, míg a legutóbbi módosítást, a „2001-es rendszert”2001. március 31-én vezették be, és 2006. március 31-ig fog működni. A Maharashtra kormánya által működtetett PSI több alrendszerből áll, amelyek közül a fontosabbak: i. helyiforgalmiadó-mentesség; és ii. a helyi adó visszatérítése.

b)   Jogosultság

| (113) | A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak a kevéssé fejlett területeken kell befektetniük, új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésére vagy diverzifikációjára történő nagy mértékű tőkebefektetés eszközlésével. E területeket gazdasági fejlettségüktől függően sorolták be különböző kategóriákba (például alacsony fejlettségű fejlett terület, kevésbé fejlett terület, legkevésbé fejlett terület). Az ösztönzők kialakításához a fő szempont az a terület, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága. |
| --- | --- |

(113)

A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak a kevéssé fejlett területeken kell befektetniük, új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésére vagy diverzifikációjára történő nagy mértékű tőkebefektetés eszközlésével. E területeket gazdasági fejlettségüktől függően sorolták be különböző kategóriákba (például alacsony fejlettségű fejlett terület, kevésbé fejlett terület, legkevésbé fejlett terület). Az ösztönzők kialakításához a fő szempont az a terület, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (114) | Mentesség a helyi forgalmi adó alól – Az áruk után rendszerint meg kell fizetni a központi forgalmi adót (az államközi eladások vonatkozásában), vagy a tranzakciók lebonyolításának államától/államaitól függő különböző szintű állami forgalmi adót (az államon belüli értékesítésekre). Nem terheli forgalmi adó az áruk behozatalát vagy kivitelét, míg a belföldi értékesítések a vonatkozó mértékű forgalmi adó hatálya alá tartoznak. A mentességi rendszer alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kell forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, a kijelölt egységek mentesülnek a helyi forgalmi adó alól az olyan szállítótól eszközölt árubeszerzéseikre, aki maga is jogosult a rendszerre. Míg az eladási tranzakció nem biztosít kedvezményt a kijelölt eladó egységnek, a vételi tranzakció kedvezményt juttat a kijelölt beszerző egységnek. A mintában szereplő négy exportáló gyártó közül kettőnek volt a Maharashtra kormánya által nyújtott PSI igénybevételére jogosult egy-egy egysége a vizsgálati időszak során. A rendszer alapján e két egység mentesült a forgalmi adó alól a mentességi rendszer igénybevételére jogosult szállítóktól eszközölt egyes belföldi beszerzései vonatkozásában. |
| --- | --- |

(114)

Mentesség a helyi forgalmi adó alól – Az áruk után rendszerint meg kell fizetni a központi forgalmi adót (az államközi eladások vonatkozásában), vagy a tranzakciók lebonyolításának államától/államaitól függő különböző szintű állami forgalmi adót (az államon belüli értékesítésekre). Nem terheli forgalmi adó az áruk behozatalát vagy kivitelét, míg a belföldi értékesítések a vonatkozó mértékű forgalmi adó hatálya alá tartoznak. A mentességi rendszer alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kell forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, a kijelölt egységek mentesülnek a helyi forgalmi adó alól az olyan szállítótól eszközölt árubeszerzéseikre, aki maga is jogosult a rendszerre. Míg az eladási tranzakció nem biztosít kedvezményt a kijelölt eladó egységnek, a vételi tranzakció kedvezményt juttat a kijelölt beszerző egységnek. A mintában szereplő négy exportáló gyártó közül kettőnek volt a Maharashtra kormánya által nyújtott PSI igénybevételére jogosult egy-egy egysége a vizsgálati időszak során. A rendszer alapján e két egység mentesült a forgalmi adó alól a mentességi rendszer igénybevételére jogosult szállítóktól eszközölt egyes belföldi beszerzései vonatkozásában.

| (115) | A helyi adó visszatérítése – A helyi adót India helyi önkormányzatai szedik azon áruk vonatkozásában, amelyek belépnek egy város vagy kerület területi határain. Az ipari vállalkozások jogosultak a helyi adónak a Maharashtra kormánya általi visszatérítésére, ha létesítményük az állam területén belül egyes meghatározott városokban vagy kerületekben van. A visszatéríthető teljes összeget az állóeszközberuházás 100 %-ában korlátozták. A vizsgálati időszak alatt a Maharashtra kormánya által nyújtott PSI-re jogosult egységgel rendelkező fenti vállalat közül csak az egyikről állapították meg, hogy igénybe vette a helyi adó Maharashtra kormánya általi visszatérítésének kedvezményét. |
| --- | --- |

(115)

A helyi adó visszatérítése – A helyi adót India helyi önkormányzatai szedik azon áruk vonatkozásában, amelyek belépnek egy város vagy kerület területi határain. Az ipari vállalkozások jogosultak a helyi adónak a Maharashtra kormánya általi visszatérítésére, ha létesítményük az állam területén belül egyes meghatározott városokban vagy kerületekben van. A visszatéríthető teljes összeget az állóeszközberuházás 100 %-ában korlátozták. A vizsgálati időszak alatt a Maharashtra kormánya által nyújtott PSI-re jogosult egységgel rendelkező fenti vállalat közül csak az egyikről állapították meg, hogy igénybe vette a helyi adó Maharashtra kormánya általi visszatérítésének kedvezményét.

d)   Közzétételi megjegyzések

| (116) | Az egyik vállalat, amely a Maharashtra kormánya által nyújtott PSI keretében kedvezményben részesült, kisebb észrevételeket tett a megfelelő támogatási határérték kiszámításainak egyes részleteivel kapcsolatban. Ha az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították. |
| --- | --- |

(116)

Az egyik vállalat, amely a Maharashtra kormánya által nyújtott PSI keretében kedvezményben részesült, kisebb észrevételeket tett a megfelelő támogatási határérték kiszámításainak egyes részleteivel kapcsolatban. Ha az észrevételek jogosnak bizonyultak, a számításokat kiigazították.

e)   A Maharashtra kormánya által nyújtott PSI-vel kapcsolatos következtetések

| (117) | A Maharashtra kormánya által nyújtott PSI az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatást nyújt. A fent megvizsgált két alrendszer Maharashtra kormánya részéről pénzügyi hozzájárulást képez, mivel az engedmény csökkenti Maharashtra kormánya egyébként esedékes bevételét. Ezen túlmenően a mentesség/visszatérítés a vállalatnak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(117)

A Maharashtra kormánya által nyújtott PSI az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatást nyújt. A fent megvizsgált két alrendszer Maharashtra kormánya részéről pénzügyi hozzájárulást képez, mivel az engedmény csökkenti Maharashtra kormánya egyébként esedékes bevételét. Ezen túlmenően a mentesség/visszatérítés a vállalatnak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását.

| (118) | A rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen eszközöltek befektetést. Nem elérhető az e területeken kívül található vállalatok számára. A kedvezmény szintje az érintett terület szerint különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(118)

A rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen eszközöltek befektetést. Nem elérhető az e területeken kívül található vállalatok számára. A kedvezmény szintje az érintett terület szerint különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (119) | A forgalmi adó mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő azon forgalmi adó összege alapján történt, amelyet a rendszer alapján nem fizettek meg. Hasonlóképpen, a helyi adó vonatkozásában az exportőr kedvezményét a vizsgálati időszakban visszatérített adó összegeként számították ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegeket (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, s odaítélésére nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással került sor. Ezen időszakban két vállalat részesült kedvezményben e rendszerekből. Az általuk kapott támogatás összege 1,6 % volt. |
| --- | --- |

(119)

A forgalmi adó mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő azon forgalmi adó összege alapján történt, amelyet a rendszer alapján nem fizettek meg. Hasonlóképpen, a helyi adó vonatkozásában az exportőr kedvezményét a vizsgálati időszakban visszatérített adó összegeként számították ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegeket (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, s odaítélésére nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással került sor. Ezen időszakban két vállalat részesült kedvezményben e rendszerekből. Az általuk kapott támogatás összege 1,6 % volt.

4.   A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK ÖSSZEGE

| (120) | A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve, a megvizsgált exportőrök szerint 11,7 % és 15,2 % között volt. E támogatási összegek meghaladják alaprendelet 14. cikke (5) bekezdése a) és b) pontjában említett de minimis értékhatárt. |
| --- | --- |

(120)

A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve, a megvizsgált exportőrök szerint 11,7 % és 15,2 % között volt. E támogatási összegek meghaladják alaprendelet 14. cikke (5) bekezdése a) és b) pontjában említett de minimis értékhatárt.

| (121) | Ezért megállapították, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a támogatást a vizsgálati időszak során folytatták.













  RENDSZER | ALS | DEPB | EOU | EPCG | ECS | Az Maharashtra kormánya által nyújtottPSI | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁLLALAT | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | elhanyagolható | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Ezért megállapították, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a támogatást a vizsgálati időszak során folytatták.

RENDSZER

ALS

DEPB

EOU

EPCG

ECS

Az Maharashtra kormánya által nyújtottPSI

Összesen

VÁLLALAT

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

elhanyagolható

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (122) | Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a hatályban lévő intézkedések lejárata a támogatás valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(122)

Az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a hatályban lévő intézkedések lejárata a támogatás valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

| (123) | Megállapításra került, hogy a vizsgálati időszakban az érintett termék mintavétellel érintett indiai exportőrei továbbra is élvezték az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. Egy vállalat kivételével a felülvizsgálat során tapasztalt támogatási kulcs magasabb az eredeti vizsgálat alatt megállapított hányadnál. Míg megszűntek egyes programok (mint például a kivitel előtti DEPB), az 1999-ben nem létező más programokat (mint az ALS) kiegyenlítendőnek találtak a jelenlegi felülvizsgálat során. A fent elemzett támogatási rendszerek ismétlődő kedvezményeket nyújtanak. A DEPB kivételével (lásd az (54) preambulumbekezdést) nincs arra utaló jel, hogy e programok lejárnának vagy módosításra kerülnének a belátható jövőben. India kormánya szerint a DEPB-t felváltó rendszer hatálybalépését legkorábban 2006. április 1-jére tervezik. A DEPB rendszernek az állítólag WTO-kompatibilis rendszerrel – amelyről a Bizottság információval nem rendelkezik – való felváltása nyomán létrejövő helyzetet a megfelelő időben értékelni kell. Megjegyzendő az is, hogy az együttműködő exportálók egyike, aki korábban a DEPB keretében részesült kedvezményekben, a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszak során már nem részesült ebben (lásd a (33) preambulumbekezdést). Ez az exportáló azonban a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során részesült az ALS-ból, amely szintén egyfajta vám-visszatérítési rendszer. Amennyiben a DEPB csakugyan megszűnik 2006. április 1-jén, és az exportőrök e dátumtól nem részesülnek kedvezményben, valószínűnek tartják a támogatásnak a DEPB-t megközelítő szintű folytatását egy alternatív kiegyenlítő rendszeren (ALS) keresztül. Időközben az érintett termék exportőrei továbbra is részesülni fognak a kiegyenlíthető támogatásokban. Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék minden exportőre jogosult a vizsgáltak közül számos programra. Ilyen körülmények között ésszerűnek tartható azon következtetés levonása, hogy a támogatás valószínűleg a jövőben is folytatódni fog. |
| --- | --- |

(123)

Megállapításra került, hogy a vizsgálati időszakban az érintett termék mintavétellel érintett indiai exportőrei továbbra is élvezték az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. Egy vállalat kivételével a felülvizsgálat során tapasztalt támogatási kulcs magasabb az eredeti vizsgálat alatt megállapított hányadnál. Míg megszűntek egyes programok (mint például a kivitel előtti DEPB), az 1999-ben nem létező más programokat (mint az ALS) kiegyenlítendőnek találtak a jelenlegi felülvizsgálat során. A fent elemzett támogatási rendszerek ismétlődő kedvezményeket nyújtanak. A DEPB kivételével (lásd az (54) preambulumbekezdést) nincs arra utaló jel, hogy e programok lejárnának vagy módosításra kerülnének a belátható jövőben. India kormánya szerint a DEPB-t felváltó rendszer hatálybalépését legkorábban 2006. április 1-jére tervezik. A DEPB rendszernek az állítólag WTO-kompatibilis rendszerrel – amelyről a Bizottság információval nem rendelkezik – való felváltása nyomán létrejövő helyzetet a megfelelő időben értékelni kell. Megjegyzendő az is, hogy az együttműködő exportálók egyike, aki korábban a DEPB keretében részesült kedvezményekben, a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszak során már nem részesült ebben (lásd a (33) preambulumbekezdést). Ez az exportáló azonban a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során részesült az ALS-ból, amely szintén egyfajta vám-visszatérítési rendszer. Amennyiben a DEPB csakugyan megszűnik 2006. április 1-jén, és az exportőrök e dátumtól nem részesülnek kedvezményben, valószínűnek tartják a támogatásnak a DEPB-t megközelítő szintű folytatását egy alternatív kiegyenlítő rendszeren (ALS) keresztül. Időközben az érintett termék exportőrei továbbra is részesülni fognak a kiegyenlíthető támogatásokban. Továbbá emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék minden exportőre jogosult a vizsgáltak közül számos programra. Ilyen körülmények között ésszerűnek tartható azon következtetés levonása, hogy a támogatás valószínűleg a jövőben is folytatódni fog.

| (124) | Mivel bemutatásra került, hogy a felülvizsgálat idején a támogatás folytatódott és a jövőben is valószínűleg folytatódni fog, nem bír jelentőséggel a támogatás megismétlődésének kérdése. |
| --- | --- |

(124)

Mivel bemutatásra került, hogy a felülvizsgálat idején a támogatás folytatódott és a jövőben is valószínűleg folytatódni fog, nem bír jelentőséggel a támogatás megismétlődésének kérdése.

E.   KÖZÖSSÉGI IPAR

1.   KÖZÖSSÉGI TERMELÉS

| (125) | A Közösségen belül hasonló terméket tíz gyártó állít elő, akik az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést alkotják. |
| --- | --- |

(125)

A Közösségen belül hasonló terméket tíz gyártó állít elő, akik az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében a teljes közösségi termelést alkotják.

2.   KÖZÖSSÉGI IPAR

| (126) | Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálati időszakban a közösségi ipar nyolc gyártóból állt. A két új gyártó az új tagállamokban székhellyel rendelkező gyártó. A vállalatok közül hat nem támogatta a kérelmet és nem működött együtt a felülvizsgálatban. A következő négy gyártó támogatta a panaszt és vállalta az együttműködést:






  — | DuPont Teijin Films, |
| --- | --- | --- |

(126)

Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálati időszakban a közösségi ipar nyolc gyártóból állt. A két új gyártó az új tagállamokban székhellyel rendelkező gyártó. A vállalatok közül hat nem támogatta a kérelmet és nem működött együtt a felülvizsgálatban. A következő négy gyártó támogatta a panaszt és vállalta az együttműködést:

—

DuPont Teijin Films,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH,

| — | Nuroll SpA, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA,

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Ezek a vállalatok teljeskörűen együttműködtek a vizsgálatban. E gyártók képviselték a teljes közösségi termelés 86 %-át a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(127)

Ezek a vállalatok teljeskörűen együttműködtek a vizsgálatban. E gyártók képviselték a teljes közösségi termelés 86 %-át a vizsgálati időszak alatt.

| (128) | Ennélfogva a fenti négy közösségi gyártót a hasonló termékek teljes közösségi termelése nagyobb részét képviselőnek tekintették. Ezért a fenti négy közösségi gyártót az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (8) bekezdése értelmében a közösségi ipart alkotónak tekintették, és a továbbiakban azokra „közösségi ipar”-ként történik hivatkozás. |
| --- | --- |

(128)

Ennélfogva a fenti négy közösségi gyártót a hasonló termékek teljes közösségi termelése nagyobb részét képviselőnek tekintették. Ezért a fenti négy közösségi gyártót az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (8) bekezdése értelmében a közösségi ipart alkotónak tekintették, és a továbbiakban azokra „közösségi ipar”-ként történik hivatkozás.

F.   A KÖZÖSSÉGI PIACON FENNÁLLÓ HELYZET

1.   ELŐZETES MEGJEGYZÉS

| (129) | A következő ártrendek az Eurostat importárain alapulnak, és tartalmazzák mind a hagyományos, mind adott esetben a dömpingellenes vámokat és a behozatalt követően felmerülő, becsült költségeket. |
| --- | --- |

(129)

A következő ártrendek az Eurostat importárain alapulnak, és tartalmazzák mind a hagyományos, mind adott esetben a dömpingellenes vámokat és a behozatalt követően felmerülő, becsült költségeket.

2.   FOGYASZTÁS A KÖZÖSSÉGI PIACON

| (130) | A közösségi fogyasztás megállapítása a közösségi ipar közösségi piacon elért értékesítési mennyiségei, az Eurostat valamennyi EU-behozatalra vonatkozó adatai és a többi közösségi gyártó közösségi piacon elért értékesítési mennyiségei alapján történt. |
| --- | --- |

(130)

A közösségi fogyasztás megállapítása a közösségi ipar közösségi piacon elért értékesítési mennyiségei, az Eurostat valamennyi EU-behozatalra vonatkozó adatai és a többi közösségi gyártó közösségi piacon elért értékesítési mennyiségei alapján történt.

| (131) | 2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás 7 %-kal csökkent. Pontosabban, 2001 és 2002 folyamán nagyjából változatlan volt, majd 6 százalékponttal esett 2002 és 2003 között, és végül a vizsgálati időszakban egy százalékponttal hanyatlott. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes EK-fogyasztás (tonnában) | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Index (2001=100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás 7 %-kal csökkent. Pontosabban, 2001 és 2002 folyamán nagyjából változatlan volt, majd 6 százalékponttal esett 2002 és 2003 között, és végül a vizsgálati időszakban egy százalékponttal hanyatlott.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Teljes EK-fogyasztás (tonnában)

271 417

271 787

253 890

251 491

Index (2001=100)

100

100

94

93

3.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL

| (132) | Az érintett országból származó import mennyisége 107 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban és a vizsgálati időszak alatt elérte az 5 %-os piaci részesedésnek megfelelő 12 679 tonnás szintet. Az eredeti vizsgálat időszakában az érintett ország piaci részesedése 9,6 % volt, de 2001-ben, az intézkedések bevezetését követően 2,3 %-ra esett. |
| --- | --- |

(132)

Az érintett országból származó import mennyisége 107 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban és a vizsgálati időszak alatt elérte az 5 %-os piaci részesedésnek megfelelő 12 679 tonnás szintet. Az eredeti vizsgálat időszakában az érintett ország piaci részesedése 9,6 % volt, de 2001-ben, az intézkedések bevezetését követően 2,3 %-ra esett.

| (133) | Az érintett országból érkező behozatal árai kis mértékben, 2 %-kal növekedtek 2001 és 2003 között, azaz a végleges kiegyenlítő intézkedések bevezetése után, de aztán a vizsgálati időszakban 5 százalékponttal csökkentek. |
| --- | --- |

(133)

Az érintett országból érkező behozatal árai kis mértékben, 2 %-kal növekedtek 2001 és 2003 között, azaz a végleges kiegyenlítő intézkedések bevezetése után, de aztán a vizsgálati időszakban 5 százalékponttal csökkentek.

| (134) | A minták egyenkénti összehasonlítása alapján a vizsgálat megmutatta, hogy az érintett országból származó behozatal az együttműködő exportálótól függően a vizsgálati időszakban 2–21 %-kal a közösségi ipar árai alatt történt. Ezt az összehasonlítást a Közösségbe exportáló együttműködö exportőrök tényleges exportárai alapján végezték el. Az (5), (6) és (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok azt bizonyították, hogy a Közösségbe irányuló exportárak nagy részét éppen a végleges dömpingellenes intézkedések keretében elfogadott kötelezettségvállalások által meghatározott minimumimportárak felett rögzítették (lásd a (2) preambulumbekezdést), és az indiai exportárak más harmadik országokba lényegesen alacsonyabbak voltak, mint a Közösségbe irányuló kivitel árai. Ezért, ha az áralákínálási számításokat a más harmadik országokba irányuló export árai alapján számították volna ki, az alákínálás különbözetei nagyobbak lettek volna, mint a fent említett különbözetek. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az import mennyisége az érintett országból (tonnában) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Index (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Az érintett országból származó import piaci részesedése | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Az érintett országból származó import ára (EUR/tonnában) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Index (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

A minták egyenkénti összehasonlítása alapján a vizsgálat megmutatta, hogy az érintett országból származó behozatal az együttműködő exportálótól függően a vizsgálati időszakban 2–21 %-kal a közösségi ipar árai alatt történt. Ezt az összehasonlítást a Közösségbe exportáló együttműködö exportőrök tényleges exportárai alapján végezték el. Az (5), (6) és (7) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok azt bizonyították, hogy a Közösségbe irányuló exportárak nagy részét éppen a végleges dömpingellenes intézkedések keretében elfogadott kötelezettségvállalások által meghatározott minimumimportárak felett rögzítették (lásd a (2) preambulumbekezdést), és az indiai exportárak más harmadik országokba lényegesen alacsonyabbak voltak, mint a Közösségbe irányuló kivitel árai. Ezért, ha az áralákínálási számításokat a más harmadik országokba irányuló export árai alapján számították volna ki, az alákínálás különbözetei nagyobbak lettek volna, mint a fent említett különbözetek.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Az import mennyisége az érintett országból (tonnában)

6 129

7 738

11 520

12 679

Index (2001=100)

100

126

188

207

Az érintett országból származó import piaci részesedése

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Az érintett országból származó import ára (EUR/tonnában)

2 010

2 025

2 060

1 952

Index (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | A (6) preambulumbekezdésben említett vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalások az érintett termék vonatkozásában alkalmatlanok voltak, és azokat vissza kell vonni. Ezen tényezők nagymértékben magyarázattal szolgálnak az Indiából érkező behozatallal kapcsolatos fentebb vázolt tendenciákra, és annak okára, hogy a közösségi ipar miért nem épült fel a múltbeli támogatás hatásaiból (lásd a (161) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(135)

A (6) preambulumbekezdésben említett vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalások az érintett termék vonatkozásában alkalmatlanok voltak, és azokat vissza kell vonni. Ezen tényezők nagymértékben magyarázattal szolgálnak az Indiából érkező behozatallal kapcsolatos fentebb vázolt tendenciákra, és annak okára, hogy a közösségi ipar miért nem épült fel a múltbeli támogatás hatásaiból (lásd a (161) preambulumbekezdést).

4.   A KIJÁTSZÓ JELLEGŰNEK TALÁLT BEHOZATAL

| (136) | Amint az a fenti (4) preambulumbekezdésben említésre került, azt is megállapították, hogy az Indiából érkező behozatalra vonatkozó rendelkezéseket Brazílián és Izraelen keresztül kijátszották. Ennek következtében 2004 novemberében kiterjesztésre kerültek az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg, az eredeti brazíliai és izraeli gyártók által előállított termékek kivételével. Amint az a fenti (8) preambulumbekezdésben említésre került, egy második izraeli gyártót is mentesítettek a kiterjesztett intézkedések alól. A fenti két eljárásra bizonyítékul szolgált az, hogy 2003-ban Brazíliából (10 tonna körül) és Izraelből (180 tonna körül) csak nagyon korlátozott mennyiségű, Közösségbe irányuló behozatal volt eredeti brazil és izraeli gyártóknak tulajdonítható. Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések fent említett kiterjesztése a lenti (137) és (138) preambulumbekezdésben leírt tendenciák után történt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az import mennyisége Brazíliából (tonnában) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| A Brazíliából származó import piaci részesedése | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| A Brazíliából származó import ára (EUR/tonnában) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Index (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Az import mennyisége Izraelből (tonnában) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Az Izraelből származó import piaci részesedése | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Az Izraelből származó import ára (EUR/tonnában) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Index (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Amint az a fenti (4) preambulumbekezdésben említésre került, azt is megállapították, hogy az Indiából érkező behozatalra vonatkozó rendelkezéseket Brazílián és Izraelen keresztül kijátszották. Ennek következtében 2004 novemberében kiterjesztésre kerültek az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések ugyanezen termék Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg, az eredeti brazíliai és izraeli gyártók által előállított termékek kivételével. Amint az a fenti (8) preambulumbekezdésben említésre került, egy második izraeli gyártót is mentesítettek a kiterjesztett intézkedések alól. A fenti két eljárásra bizonyítékul szolgált az, hogy 2003-ban Brazíliából (10 tonna körül) és Izraelből (180 tonna körül) csak nagyon korlátozott mennyiségű, Közösségbe irányuló behozatal volt eredeti brazil és izraeli gyártóknak tulajdonítható. Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések fent említett kiterjesztése a lenti (137) és (138) preambulumbekezdésben leírt tendenciák után történt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Az import mennyisége Brazíliából (tonnában)

1 231

2 533

2 159

1 225

A Brazíliából származó import piaci részesedése

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

A Brazíliából származó import ára (EUR/tonnában)

776

1 612

1 628

1 758

Index (2001=100)

100

208

210

226

Az import mennyisége Izraelből (tonnában)

3 561

4 338

4 620

4 788

Az Izraelből származó import piaci részesedése

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Az Izraelből származó import ára (EUR/tonnában)

2 052

1 821

1 678

1 790

Index (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | Brazíliából a behozatal nagysága 2001 és 2002 között megduplázódott, kissé csökkent 2003-ban, és végül a vizsgálati időszakban a 2001. évihez közeli szintet ért el, lehetségesen a fent említett, 2004-ben lezajlott kijátszásellenes vizsgálat megindításának következményeként. Hasonlóképpen a Brazíliából érkező behozatal piaci részesedése a 2001. évi 0,5 %-ról 2002-ben 0,9 %-ra nőtt, mielőtt a vizsgálati időszakban 0,5 %-ra visszaesett. 2001-ben a brazil behozatal nagyon alacsony árakon történt. Ezen importárak a figyelembe vett időszakban növekedtek az 1 800 EUR/tonna körüli szint eléréséig, ami kevéssel az indiai importárak alatt marad. |
| --- | --- |

(137)

Brazíliából a behozatal nagysága 2001 és 2002 között megduplázódott, kissé csökkent 2003-ban, és végül a vizsgálati időszakban a 2001. évihez közeli szintet ért el, lehetségesen a fent említett, 2004-ben lezajlott kijátszásellenes vizsgálat megindításának következményeként. Hasonlóképpen a Brazíliából érkező behozatal piaci részesedése a 2001. évi 0,5 %-ról 2002-ben 0,9 %-ra nőtt, mielőtt a vizsgálati időszakban 0,5 %-ra visszaesett. 2001-ben a brazil behozatal nagyon alacsony árakon történt. Ezen importárak a figyelembe vett időszakban növekedtek az 1 800 EUR/tonna körüli szint eléréséig, ami kevéssel az indiai importárak alatt marad.

| (138) | Az izraeli behozatal nagysága a 2001-es 3 600 tonna körüli mennyiségről folyamatosan a vizsgálati időszakban 4 800 tonna körülire növekedett. Az izraeli import piaci részesedése a 2001-es 1,3 %-ról a vizsgálati időszakban 1,9 %-ra növekedett. Az izraeli importárak a 2001-es 2 000 EUR/tonna árról a vizsgálati időszakban 1 800 EUR/tonna körüli értékre csökkentek. A vizsgálati időszakban az izraeli import ára is valamivel az indiai importárak alatt maradt. |
| --- | --- |

(138)

Az izraeli behozatal nagysága a 2001-es 3 600 tonna körüli mennyiségről folyamatosan a vizsgálati időszakban 4 800 tonna körülire növekedett. Az izraeli import piaci részesedése a 2001-es 1,3 %-ról a vizsgálati időszakban 1,9 %-ra növekedett. Az izraeli importárak a 2001-es 2 000 EUR/tonna árról a vizsgálati időszakban 1 800 EUR/tonna körüli értékre csökkentek. A vizsgálati időszakban az izraeli import ára is valamivel az indiai importárak alatt maradt.

5.   A KOREAI KÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL

| (139) | Amint azt a (2) preambulumbekezdésben említettük, a Tanács 2001-ben értékvám formájában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó PET-fólia behozatalára, amelynek mértéke 0 és 13,4 % közötti volt. A Koreai Köztársaságból a Közösségbe behozott PET-fólia mennyisége a fenti intézkedések kivetése után a 2001-es 34 000 tonna körüli értékről a vizsgálati időszakban 23 200 tonna körüli mennyiségre csökkent. A koreai termékek piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között ugyancsak körülbelül 3 százalékponttal csökkent. A koreai termékek ára 2001 és 2002 között 7 %-kal csökkent, 2003-ban 3 százalékponttal növekedett, a vizsgálati időszakban pedig további egy százalékponttal. Az Eurostat statisztikái alapján a koreai exportárak következetesen az indiai exportárak felett, de a közösségi ipar árai alatt voltak. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az import mennyisége Dél-Koreából (tonnában) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| A Dél-Koreából származó import piaci részesedése | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| A Dél-Koreából származó import ára (EUR/tonnában) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Index (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Amint azt a (2) preambulumbekezdésben említettük, a Tanács 2001-ben értékvám formájában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó PET-fólia behozatalára, amelynek mértéke 0 és 13,4 % közötti volt. A Koreai Köztársaságból a Közösségbe behozott PET-fólia mennyisége a fenti intézkedések kivetése után a 2001-es 34 000 tonna körüli értékről a vizsgálati időszakban 23 200 tonna körüli mennyiségre csökkent. A koreai termékek piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között ugyancsak körülbelül 3 százalékponttal csökkent. A koreai termékek ára 2001 és 2002 között 7 %-kal csökkent, 2003-ban 3 százalékponttal növekedett, a vizsgálati időszakban pedig további egy százalékponttal. Az Eurostat statisztikái alapján a koreai exportárak következetesen az indiai exportárak felett, de a közösségi ipar árai alatt voltak.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Az import mennyisége Dél-Koreából (tonnában)

34 002

30 187

25 631

23 166

A Dél-Koreából származó import piaci részesedése

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

A Dél-Koreából származó import ára (EUR/tonnában)

2 514

2 339

2 422

2 434

Index (2001=100)

100

93

96

97

6.   BEHOZATAL MÁS ORSZÁGOKBÓL

| (140) | A fentiekben nem említett többi harmadik országból érkező behozatal a 15 %-os piaci részesedést képviselő 2001-es 41 000 tonnáról a vizsgálati időszakban 40 000 tonna körüli értékre csökkent, ami 16 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A piaci részesedés a fogyasztásnak (a nevező) az import csökkenésénél (a számláló) nagyobb mértékű csökkenése miatt nőtt. A fent nem említett többi harmadik országból származó import árai először a 2001-es 5 300 EUR/tonna árról 6 000 EUR/tonnára nőttek 2002-ben, majd a vizsgálati időszakban 4 800 EUR/tonna körüli értékre estek vissza. Ezek az árak lényegesen meghaladták az indiai és a közösségi ipari árakat is. E harmadik országok közül a fő egyedi közösségi exportőr az USA volt, a vizsgálati időszakban 17 500 tonna körüli importált mennyiséggel. Az USA Közösségbe irányuló behozatalának árai (a vizsgálati időszakban 6 700 EUR/tonna körül) ugyancsak a vizsgálati időszak alatt az érintett országból származó behozatal árai és a közösségi gazdasági ágazat árai felett voltak. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A fent nem említett országokból származó import mennyisége (tonnában) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| A fent nem említett országokból származó import piaci részesedése | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| A fent nem említett országokból származó import ára (EUR/tonnában) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Index (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

A fentiekben nem említett többi harmadik országból érkező behozatal a 15 %-os piaci részesedést képviselő 2001-es 41 000 tonnáról a vizsgálati időszakban 40 000 tonna körüli értékre csökkent, ami 16 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A piaci részesedés a fogyasztásnak (a nevező) az import csökkenésénél (a számláló) nagyobb mértékű csökkenése miatt nőtt. A fent nem említett többi harmadik országból származó import árai először a 2001-es 5 300 EUR/tonna árról 6 000 EUR/tonnára nőttek 2002-ben, majd a vizsgálati időszakban 4 800 EUR/tonna körüli értékre estek vissza. Ezek az árak lényegesen meghaladták az indiai és a közösségi ipari árakat is. E harmadik országok közül a fő egyedi közösségi exportőr az USA volt, a vizsgálati időszakban 17 500 tonna körüli importált mennyiséggel. Az USA Közösségbe irányuló behozatalának árai (a vizsgálati időszakban 6 700 EUR/tonna körül) ugyancsak a vizsgálati időszak alatt az érintett országból származó behozatal árai és a közösségi gazdasági ágazat árai felett voltak.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A fent nem említett országokból származó import mennyisége (tonnában)

41 098

31 324

35 093

39 869

A fent nem említett országokból származó import piaci részesedése

15 %

12 %

14 %

16 %

A fent nem említett országokból származó import ára (EUR/tonnában)

5 312

6 000

5 125

4 803

Index (2001=100)

100

113

96

90

G.   A KÖZÖSSÉGI IPAR GAZDASÁGI HELYZETE

| (141) | Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgált minden releváns, a közösségi ipar helyzetére hatást gyakorló gazdasági tényezőt és mutatót. |
| --- | --- |

(141)

Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgált minden releváns, a közösségi ipar helyzetére hatást gyakorló gazdasági tényezőt és mutatót.

1.   TERMELÉS

| (142) | A közösségi ipar termelése 2002-ben a 2001-es termeléshez viszonyítva 10 %-kal nőtt, mielőtt a következő években a 2001-es szintre visszaesett volna, ahol meg is maradt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonnában) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Index (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

A közösségi ipar termelése 2002-ben a 2001-es termeléshez viszonyítva 10 %-kal nőtt, mielőtt a következő években a 2001-es szintre visszaesett volna, ahol meg is maradt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Termelés (tonnában)

171 142

187 620

171 975

169 288

Index (2001=100)

100

110

100

99

2.   KAPACITÁS ÉS KAPACITÁSKIHASZNÁLTSÁG

| (143) | A termelési kapacitás kis mértékben (3 %-kal) csökkent 2001 és a vizsgálati időszak között. Mivel a termelés a kapacitás kismértékű csökkenése mellett változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság ennek eredményeképpen kis mértékben nőtt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonnában) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Index (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Kapacitáskihasználtság | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Index (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

A termelési kapacitás kis mértékben (3 %-kal) csökkent 2001 és a vizsgálati időszak között. Mivel a termelés a kapacitás kismértékű csökkenése mellett változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság ennek eredményeképpen kis mértékben nőtt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonnában)

200 037

202 542

190 393

193 888

Index (2001=100)

100

101

95

97

Kapacitáskihasználtság

86 %

93 %

90 %

87 %

Index (2001=100)

100

108

106

102

3.   KÉSZLETEK

| (144) | A közösségi ipar zárókészleteinek szintje a 2001-es szinthez képest történő 2002-es jelentős emelkedést követően azóta tartósan csökkent. A vizsgálati időszakban a készletszint 28 %-kal alacsonyabb volt, mint 2001-ben. Mivel azonban a hasonló termékeket rendszerint megrendelésre gyártják, a készletszint nem bír nagy jelentőséggel. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonnában) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Index (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

A közösségi ipar zárókészleteinek szintje a 2001-es szinthez képest történő 2002-es jelentős emelkedést követően azóta tartósan csökkent. A vizsgálati időszakban a készletszint 28 %-kal alacsonyabb volt, mint 2001-ben. Mivel azonban a hasonló termékeket rendszerint megrendelésre gyártják, a készletszint nem bír nagy jelentőséggel.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (tonnában)

22 322

31 479

23 676

16 090

Index (2001=100)

100

141

106

72

4.   ÉRTÉKESÍTETT MENNYISÉG

| (145) | A közösségi ipar által a közösségi piacon nem kapcsolódó vevőknek realizált értékesítések 2002-ben először – az intézkedések kivetése után – növekedésnek indultak, majd 12 százalékponttal csökkentek 2002 és a vizsgálati időszak között. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nem kapcsolt vevőknek eszközölt EK-értékesítések (tonnában) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Index (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

A közösségi ipar által a közösségi piacon nem kapcsolódó vevőknek realizált értékesítések 2002-ben először – az intézkedések kivetése után – növekedésnek indultak, majd 12 százalékponttal csökkentek 2002 és a vizsgálati időszak között.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Nem kapcsolt vevőknek eszközölt EK-értékesítések (tonnában)

142 173

156 716

141 959

139 874

Index (2001=100)

100

110

100

98

5.   PIACI RÉSZESEDÉS

| (146) | A közösségi ipar piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között mintegy 2 százalékponttal csökkent. Pontosabban a közösségi ipar 2002-ben – a kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések kivetése után – körülbelül 4 százalékpontot nyert, vesztett 3 százalékpontot 2003-ban, és végül további 1,4 százalékpontot vesztett a vizsgálati időszakban. A tendencia és az elért szint bizonyos mértékű javulás mutatott a kiegyenlítő intézkedések kivetése előtt megfigyeltekkel, amikor a közösségi ipar 57 %-os piaci részesedése 50 % körülire csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi ipar piaci részesedése | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Index (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

A közösségi ipar piaci részesedése 2001 és a vizsgálati időszak között mintegy 2 százalékponttal csökkent. Pontosabban a közösségi ipar 2002-ben – a kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések kivetése után – körülbelül 4 százalékpontot nyert, vesztett 3 százalékpontot 2003-ban, és végül további 1,4 százalékpontot vesztett a vizsgálati időszakban. A tendencia és az elért szint bizonyos mértékű javulás mutatott a kiegyenlítő intézkedések kivetése előtt megfigyeltekkel, amikor a közösségi ipar 57 %-os piaci részesedése 50 % körülire csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A közösségi ipar piaci részesedése

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Index (2001=100)

100

106

98

97

6.   NÖVEKEDÉS

| (147) | 2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás 7 %-kal csökkent. A közösségi ipar körülbelül 2 százalékpont piaci részesedést veszített, míg az érintett import 2,7 százalékpont piaci részesedést szerzett. |
| --- | --- |

(147)

2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi fogyasztás 7 %-kal csökkent. A közösségi ipar körülbelül 2 százalékpont piaci részesedést veszített, míg az érintett import 2,7 százalékpont piaci részesedést szerzett.

7.   FOGLALKOZTATOTTSÁG

| (148) | A közösségi iparban a foglalkoztatottság szintje 2001 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottság az érintett termék előállítása terén | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

A közösségi iparban a foglalkoztatottság szintje 2001 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottság az érintett termék előállítása terén

2 323

2 310

2 235

2 134

Index (2001=100)

100

99

96

92

8.   TERMELÉKENYSÉG

| (149) | A közösségi ipar munkaerejének termékenysége – egy alkalmazott által évente előállított termék mennyiségében mérve – 2001 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal növekedett. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/munkaerő) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Index (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

A közösségi ipar munkaerejének termékenysége – egy alkalmazott által évente előállított termék mennyiségében mérve – 2001 és a vizsgálati időszak között 8 %-kal növekedett.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/munkaerő)

74

81

77

79

Index (2001=100)

100

110

104

108

9.   ELADÁSI ÁRAK ÉS A BELFÖLDI ÁRAKAT BEFOLYÁSOLÓ TÉNYEZŐK

| (150) | A közösségi ipar egy egységre jutó eladási ára 2001 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal növekedett. Ez az áremelkedés nagyjából a termelés és az alapvető nyersanyagok költsége emelkedésének felel meg, amelyek ugyancsak növekedést mutattak a figyelembe vett időszakban. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az EK-piacon (EUR/tonnában) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Index (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

A közösségi ipar egy egységre jutó eladási ára 2001 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal növekedett. Ez az áremelkedés nagyjából a termelés és az alapvető nyersanyagok költsége emelkedésének felel meg, amelyek ugyancsak növekedést mutattak a figyelembe vett időszakban.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Egységár az EK-piacon (EUR/tonnában)

3 010

3 009

3 130

3 118

Index (2001=100)

100

100

104

104

10.   MUNKABÉREK

| (151) | 2001 és a vizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagos munkabér 12 %-kal nőtt, ez az adat meghaladja az ugyanazon időszakban a Közösség gazdaságában általánosan megfigyelt, egy egységre jutó átlagos munkabérköltség növekedését (ami 6 %). | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy alkalmazottra jutó éves munkabérköltség (ezer EUR-ban) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Index (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

2001 és a vizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagos munkabér 12 %-kal nőtt, ez az adat meghaladja az ugyanazon időszakban a Közösség gazdaságában általánosan megfigyelt, egy egységre jutó átlagos munkabérköltség növekedését (ami 6 %).

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Egy alkalmazottra jutó éves munkabérköltség (ezer EUR-ban)

56

60

62

63

Index (2001=100)

100

107

110

112

11.   BEFEKTETÉSEK

| (152) | Az érintett termékbe a közösségi ipar által eszközölt befektetések évi mennyisége 2002 óta folyamatosan csökkent. A 2002-es növekedés magyarázható az egy gyártó által egy gyártóüzem és gépek beállításával, és egy másik által egyes gyártási vonalak lezárásának lehetővé tételével kapcsolatban eszközölt befektetésekkel. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó befektetés (ezer EUR-ban) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Index (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

Az érintett termékbe a közösségi ipar által eszközölt befektetések évi mennyisége 2002 óta folyamatosan csökkent. A 2002-es növekedés magyarázható az egy gyártó által egy gyártóüzem és gépek beállításával, és egy másik által egyes gyártási vonalak lezárásának lehetővé tételével kapcsolatban eszközölt befektetésekkel.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Nettó befektetés (ezer EUR-ban)

334 426

38 326

34 979

29 341

Index (2001=100)

100

115

105

88

12.   JÖVEDELMEZŐSÉG ÉS A BEFEKTETÉSEK MEGTÉRÜLÉSE

| (153) | A közösségi ipar jövedelmezősége – miközben fokozatos javulást mutatott a figyelembe vett időszakban – mindvégig negatív maradt 2001 (–5,2 %) a vizsgálati időszak (–2,5 %) között. A befektetések megtérülése (ROI) – a befektetések nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a fenti jövedelmezőségi trendet követte a teljes figyelembe vett időszak során. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nem kapcsolt vevőknek eszközölt EK-értékesítések jövedelmezősége (a nettó értékesítés %-ában) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| A befektetések megtérülése (ROI) – a befektetések nettó könyvszerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

A közösségi ipar jövedelmezősége – miközben fokozatos javulást mutatott a figyelembe vett időszakban – mindvégig negatív maradt 2001 (–5,2 %) a vizsgálati időszak (–2,5 %) között. A befektetések megtérülése (ROI) – a befektetések nettó könyv szerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve – nagyjából a fenti jövedelmezőségi trendet követte a teljes figyelembe vett időszak során.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

A nem kapcsolt vevőknek eszközölt EK-értékesítések jövedelmezősége (a nettó értékesítés %-ában)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

A befektetések megtérülése (ROI) – a befektetések nettó könyvszerinti értékére jutó eredmény százalékában kifejezve

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   PÉNZFORGALOM ÉS TŐKEEMELÉSI KÉPESSÉG

| (154) | A pénzforgalmi helyzet 2001 és a vizsgálati időszak között romlott, főként az egyéb nem készpénztételek – mint az eszközök amortizációja és a készletváltozások – miatt. | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készpénzforgalom (ezer EUR-ban) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Index (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

A pénzforgalmi helyzet 2001 és a vizsgálati időszak között romlott, főként az egyéb nem készpénztételek – mint az eszközök amortizációja és a készletváltozások – miatt.

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Készpénzforgalom (ezer EUR-ban)

44 503

42 047

49 486

32 150

Index (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gyártók tőkeigényét kedvezőtlenül befolyásolta nehéz pénzügyi helyzetük. Bár e vállalatok közül több nagy vállalatok része, a tőkeigények nem mindig teljesülnek a kívánt szinten, mivel e csoportokon belül a pénzügyi forrásokat rendszerint a legjövedelmezőbb egységeknek juttatják. Ez a tőkeemelésre való viszonylagos képtelenség kapcsolható a (152) preambulumbekezdésben dokumentált csökkenő befektetésekkel. |
| --- | --- |

(155)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gyártók tőkeigényét kedvezőtlenül befolyásolta nehéz pénzügyi helyzetük. Bár e vállalatok közül több nagy vállalatok része, a tőkeigények nem mindig teljesülnek a kívánt szinten, mivel e csoportokon belül a pénzügyi forrásokat rendszerint a legjövedelmezőbb egységeknek juttatják. Ez a tőkeemelésre való viszonylagos képtelenség kapcsolható a (152) preambulumbekezdésben dokumentált csökkenő befektetésekkel.

14.   A TÁMOGATÁS NAGYSÁGRENDJE

| (156) | A tényleges támogatási kulcsok nagyságrendjének a közösségi iparra gyakorolt hatásai vonatkozásában azokat az érintett országból érkező import mennyisége és árai miatt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, különösen nem egy olyan átlátható és ennélfogva rendkívül árérzékeny piacon, mint az érintett termék piaca. |
| --- | --- |

(156)

A tényleges támogatási kulcsok nagyságrendjének a közösségi iparra gyakorolt hatásai vonatkozásában azokat az érintett országból érkező import mennyisége és árai miatt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, különösen nem egy olyan átlátható és ennélfogva rendkívül árérzékeny piacon, mint az érintett termék piaca.

15.   A KORÁBBI DÖMPINGELT VAGY SZUBVENCIONÁLT BEHOZATAL HATÁSAIBÓL VALÓ FELÉPÜLÉS

| (157) | Míg a fentiekben megvizsgált mutatók a közösségi ipar gazdasági és pénzügyi helyzetének a végleges kiegyenlítő intézkedések 1999-es, majd a végleges dömpingellenes intézkedések 2001-es kivetését követő némi javulását mutatják, egyben bizonyították azt is, hogy a közösségi ipar még mindig törékeny és sérülékeny. |
| --- | --- |

(157)

Míg a fentiekben megvizsgált mutatók a közösségi ipar gazdasági és pénzügyi helyzetének a végleges kiegyenlítő intézkedések 1999-es, majd a végleges dömpingellenes intézkedések 2001-es kivetését követő némi javulását mutatják, egyben bizonyították azt is, hogy a közösségi ipar még mindig törékeny és sérülékeny.

16.   KÖVETKEZTETÉS

| (158) | Amint azt a (132)–(135) preambulumbekezdésben bemutatásra került, megduplázódott az érintett országból érkező behozatal mennyisége 2001 és a vizsgálati időszak között. A fogyasztásnak ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 7 %-os csökkenése miatt ez az indiai termelők piaci részesedésének jelentős emelkedésére vezetett, a 2001-es 2,3 %-ról 5,0 %-ra a vizsgálati időszakban. Ugyanakkor az Indiából a Közösségbe irányuló import árai viszonylag állandóak maradtak – 2 000 EUR/tonna körüli szinten –, ezzel lényegesen a közösségi ipar árai alatt maradva. |
| --- | --- |

(158)

Amint azt a (132)–(135) preambulumbekezdésben bemutatásra került, megduplázódott az érintett országból érkező behozatal mennyisége 2001 és a vizsgálati időszak között. A fogyasztásnak ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 7 %-os csökkenése miatt ez az indiai termelők piaci részesedésének jelentős emelkedésére vezetett, a 2001-es 2,3 %-ról 5,0 %-ra a vizsgálati időszakban. Ugyanakkor az Indiából a Közösségbe irányuló import árai viszonylag állandóak maradtak – 2 000 EUR/tonna körüli szinten –, ezzel lényegesen a közösségi ipar árai alatt maradva.

| (159) | 2001 és a vizsgálati időszak között az alábbi mutatók változtak kedvezően: a közösségi ipar kapacitáskihasználtsága és termelékenysége nőtt, míg a zárókészletek csökkentek. 2001 és a vizsgálati időszak között nőtt az egységre jutó eladási ár, a nyersanyagok költségével együtt, a jövedelmezőség javult, de negatív maradt a vizsgálati időszakban, akárcsak a befektetések megtérülése. A munkabérek kedvezően változtak. |
| --- | --- |

(159)

2001 és a vizsgálati időszak között az alábbi mutatók változtak kedvezően: a közösségi ipar kapacitáskihasználtsága és termelékenysége nőtt, míg a zárókészletek csökkentek. 2001 és a vizsgálati időszak között nőtt az egységre jutó eladási ár, a nyersanyagok költségével együtt, a jövedelmezőség javult, de negatív maradt a vizsgálati időszakban, akárcsak a befektetések megtérülése. A munkabérek kedvezően változtak.

| (160) | Ezzel ellentétesen a következő mutatók alakultak kedvezőtlenül: kis mértékben csökkent a közösségi ipar piaci részesedése, a termelés és a termelési kapacitás csökkent, az értékesített mennyiség csökkent, valamint csökkent a foglalkoztatottság, az összesített készpénzforgalom és a befektetések. Emiatt a közösségi ipar vegyes tendenciákat mutat 2001 óta: míg néhány mutató kedvező változásokat mutat, számos más mutató kedvezőtlen tendenciát jelez. |
| --- | --- |

(160)

Ezzel ellentétesen a következő mutatók alakultak kedvezőtlenül: kis mértékben csökkent a közösségi ipar piaci részesedése, a termelés és a termelési kapacitás csökkent, az értékesített mennyiség csökkent, valamint csökkent a foglalkoztatottság, az összesített készpénzforgalom és a befektetések. Emiatt a közösségi ipar vegyes tendenciákat mutat 2001 óta: míg néhány mutató kedvező változásokat mutat, számos más mutató kedvezőtlen tendenciát jelez.

| (161) | Ha a fenti trendeket az ideiglenes és végleges kiegyenlítő intézkedéseket kivető rendeletekben leírtakkal összevetjük, ismét vegyes értékelésre jutunk. A piaci részesedését illetőn a közösségi ipar körülbelül 2 százalékpontot vesztett 2001 és a vizsgálati időszak között, míg csaknem 7 %-ot a végleges kiegyenlítő intézkedések elfogadását megelőző négy évben. Ennélfogva az intézkedések egyik céljukat, nevezetesen a piaci részesedés csökkenésének lassítását elérőnek minősíthetők. Másrészről azonban a közösségi ipar jövedelmezősége a vizsgálati időszakban rosszabb, mint a végleges kiegyenlítő intézkedések kivetése előtt volt. Ha az intézkedések kijátszására a Brazíliából és Izraelből érkező importtal nem került volna sor, a helyzet kedvezőbb lehetne. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az intézkedések hatékonyságát – és ezzel a közösségi ipar káros helyzetét gyógyító hatását – komolyan aláásta az a tény, hogy a kötelezettségvállalások nem működtek megfelelően, amint az említésre került a (135) preambulumbekezdésben. |
| --- | --- |

(161)

Ha a fenti trendeket az ideiglenes és végleges kiegyenlítő intézkedéseket kivető rendeletekben leírtakkal összevetjük, ismét vegyes értékelésre jutunk. A piaci részesedését illetőn a közösségi ipar körülbelül 2 százalékpontot vesztett 2001 és a vizsgálati időszak között, míg csaknem 7 %-ot a végleges kiegyenlítő intézkedések elfogadását megelőző négy évben. Ennélfogva az intézkedések egyik céljukat, nevezetesen a piaci részesedés csökkenésének lassítását elérőnek minősíthetők. Másrészről azonban a közösségi ipar jövedelmezősége a vizsgálati időszakban rosszabb, mint a végleges kiegyenlítő intézkedések kivetése előtt volt. Ha az intézkedések kijátszására a Brazíliából és Izraelből érkező importtal nem került volna sor, a helyzet kedvezőbb lehetne. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az intézkedések hatékonyságát – és ezzel a közösségi ipar káros helyzetét gyógyító hatását – komolyan aláásta az a tény, hogy a kötelezettségvállalások nem működtek megfelelően, amint az említésre került a (135) preambulumbekezdésben.

| (162) | Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy a közösségi ipar helyzete nem javult az elvárt mértékben a végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések kivetését követően. A közösségi ipar helyzete ezért még mindig törékeny. |
| --- | --- |

(162)

Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy a közösségi ipar helyzete nem javult az elvárt mértékben a végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések kivetését követően. A közösségi ipar helyzete ezért még mindig törékeny.

| (163) | Az eredeti intézkedések kijátszásán és azon tényen felül, hogy a kötelezettségvállalás nem érte el a kívánt hatást, elemezték azt is, hogy más tényezők – így például a más országokból érkező behozatal, vagy a közösségi ipar hatékonyságának feltételezett hiánya – magyarázhatják-e a közösségi ipar szegényes pénzügyi helyzetét. E tekintetben megállapításra került, hogy nem zárható ki a Koreai Köztársaságból érkező behozatal és a csökkenő fogyasztás bizonyos mértékű hatása a törékeny helyzetre. De e két tényező elszigetelten nem magyarázza a közösségi ipar jelenlegi helyzetét. Ezen túlmenően, végső soron az bír jelentőséggel, hogy a közösségi ipar miként alakulna a kiegyenlítő intézkedések hiányában, és hogy fennáll-e a károsodás megismétlődésének kockázata. A következő szakaszban e kérdés vizsgálatára kerül sor. |
| --- | --- |

(163)

Az eredeti intézkedések kijátszásán és azon tényen felül, hogy a kötelezettségvállalás nem érte el a kívánt hatást, elemezték azt is, hogy más tényezők – így például a más országokból érkező behozatal, vagy a közösségi ipar hatékonyságának feltételezett hiánya – magyarázhatják-e a közösségi ipar szegényes pénzügyi helyzetét. E tekintetben megállapításra került, hogy nem zárható ki a Koreai Köztársaságból érkező behozatal és a csökkenő fogyasztás bizonyos mértékű hatása a törékeny helyzetre. De e két tényező elszigetelten nem magyarázza a közösségi ipar jelenlegi helyzetét. Ezen túlmenően, végső soron az bír jelentőséggel, hogy a közösségi ipar miként alakulna a kiegyenlítő intézkedések hiányában, és hogy fennáll-e a károsodás megismétlődésének kockázata. A következő szakaszban e kérdés vizsgálatára kerül sor.

| (164) | A közzétételt követően két exportáló gyártó azt állította, hogy az Amerikai Egyesült Államokból érkező behozatalok, a munkabérek emelkedése a közösségi gazdasági ágazatban, valamint a közösségi fogyasztás visszaesése jelentősen befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat törékeny helyzetét. Az Egyesült Államokból érkező behozatalok tekintetében emlékeztetni kell arra (lásd a (140) preambulumbekezdést), hogy az ebből az országból származó behozatalok ára általában lényegesen meghaladta mind az érintett országból származó behozatal árait, mind pedig a közösségi gazdasági ágazat árait a vizsgálati időszak során. Emellett megállapították, hogy az Egyesült Államokból származó behozott termékek ára jelentősen magasabb volt, mint az említetteké az érintett időszak egészében. Ezért megállapítható, hogy ez a tényező nem volt kedvezőtlen hatással a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. Az egy alkalmazottra jutó bérköltség érintett időszak alatti növekedését (12 %) tekintve meg kell jegyezni, hogy e tényező kedvezőtlen hatását a közösségi gazdasági ágazatra nagyrészt kiegyensúlyozta a foglalkoztatás mértékének ezzel párhuzamos csökkenése, és így a bérköltség csupán 3,3 %-kal emelkedett. Az állítást, amely szerint e tényező jelentős hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, így el kellett utasítani. A fogyasztás visszaesése tekintetében a fentiekben valóban elismerik, hogy ez a tényező bizonyos mértékben hatással lehetett a közösségi gazdasági ágazat törékeny helyzetére. Azonban ezt a tényezőt nem lehet jelentősnek tekinteni, mivel a független vásárlóknak történő eladások mennyiségének csökkenése mindössze 2 % volt, szemben a fogyasztás 7 %-os csökkenésével. Az F. és G. szakaszban ismertetett megállapításokat figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az Egyesült Államokból származó behozatal nincs kedvezőtlen hatással a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, és a két említett tényező szerepe elenyésző lehetett. |
| --- | --- |

(164)

A közzétételt követően két exportáló gyártó azt állította, hogy az Amerikai Egyesült Államokból érkező behozatalok, a munkabérek emelkedése a közösségi gazdasági ágazatban, valamint a közösségi fogyasztás visszaesése jelentősen befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat törékeny helyzetét. Az Egyesült Államokból érkező behozatalok tekintetében emlékeztetni kell arra (lásd a (140) preambulumbekezdést), hogy az ebből az országból származó behozatalok ára általában lényegesen meghaladta mind az érintett országból származó behozatal árait, mind pedig a közösségi gazdasági ágazat árait a vizsgálati időszak során. Emellett megállapították, hogy az Egyesült Államokból származó behozott termékek ára jelentősen magasabb volt, mint az említetteké az érintett időszak egészében. Ezért megállapítható, hogy ez a tényező nem volt kedvezőtlen hatással a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. Az egy alkalmazottra jutó bérköltség érintett időszak alatti növekedését (12 %) tekintve meg kell jegyezni, hogy e tényező kedvezőtlen hatását a közösségi gazdasági ágazatra nagyrészt kiegyensúlyozta a foglalkoztatás mértékének ezzel párhuzamos csökkenése, és így a bérköltség csupán 3,3 %-kal emelkedett. Az állítást, amely szerint e tényező jelentős hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, így el kellett utasítani. A fogyasztás visszaesése tekintetében a fentiekben valóban elismerik, hogy ez a tényező bizonyos mértékben hatással lehetett a közösségi gazdasági ágazat törékeny helyzetére. Azonban ezt a tényezőt nem lehet jelentősnek tekinteni, mivel a független vásárlóknak történő eladások mennyiségének csökkenése mindössze 2 % volt, szemben a fogyasztás 7 %-os csökkenésével. Az F. és G. szakaszban ismertetett megállapításokat figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az Egyesült Államokból származó behozatal nincs kedvezőtlen hatással a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, és a két említett tényező szerepe elenyésző lehetett.

H.   A KÁROSODÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK

| (165) | Amint már láttuk, a kiegyenlítő intézkedések kivetése csak korlátozott mértékben tette lehetővé a közösségi ipar számára az elszenvedett károsodásból való felépülést. A fent említett több tényező miatt még mindig törékeny és sérülékeny a helyzete. Ezért különböző tényezőket vizsgáltak meg annak meghatározása érdekében, hogy a közösségi ipar helyzete az intézkedések elévülésével változatlan maradna, javulna, vagy rosszabbra fordulna. |
| --- | --- |

(165)

Amint már láttuk, a kiegyenlítő intézkedések kivetése csak korlátozott mértékben tette lehetővé a közösségi ipar számára az elszenvedett károsodásból való felépülést. A fent említett több tényező miatt még mindig törékeny és sérülékeny a helyzete. Ezért különböző tényezőket vizsgáltak meg annak meghatározása érdekében, hogy a közösségi ipar helyzete az intézkedések elévülésével változatlan maradna, javulna, vagy rosszabbra fordulna.

| (166) | Annak vizsgálata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a károsodás folytatódna és/vagy megismétlődne-e, különösen az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információkon alapul. A nem együttműködő exportőröktől az importárakra vonatkozóan kapott és az Eurostat alapján meghatározott információkat ugyancsak megvizsgálták. Megvizsgálásra került az együttműködő gyártók más exportpiacok felé tanúsított árazási magatartása, termelési kapacitása és készletei is. Végül értékelésre került az intézkedések hatályon kívül helyezésének a többi importárra valószínűleg gyakorolt hatása is. |
| --- | --- |

(166)

Annak vizsgálata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a károsodás folytatódna és/vagy megismétlődne-e, különösen az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információkon alapul. A nem együttműködő exportőröktől az importárakra vonatkozóan kapott és az Eurostat alapján meghatározott információkat ugyancsak megvizsgálták. Megvizsgálásra került az együttműködő gyártók más exportpiacok felé tanúsított árazási magatartása, termelési kapacitása és készletei is. Végül értékelésre került az intézkedések hatályon kívül helyezésének a többi importárra valószínűleg gyakorolt hatása is.

2.   A HARMADIK ORSZÁGOKBA IRÁNYULÓ EXPORT MENNYISÉGE ÉS ÁRA, VALAMINT A KÖZÖSSÉGBE IRÁNYULÓ EXPORT MENNYISÉGE ÉS ÁRA KÖZÖTTI ÖSSZEFÜGGÉS

| (167) | Megállapításra került, hogy a nem EU-országokba irányuló indiai kivitel eladási árai lényegesen a Közösségbe irányuló kivitel átlagárai, valamint a belföldi piaci árak alatt voltak. Az indiai exportőrök nem EU-országokba történő eladásai jelentős mennyiséget képviselnek, az exportra történő teljes értékesítés 73 %-át. Ezért úgy ítélték meg, hogy az intézkedések elévülése ösztönzést jelentene arra, hogy az indiai exportőrök jelentős mennyiségeket csoportosítsanak át a többi harmadik országba irányuló exportból a vonzóbb közösségi piacra, olyan árszinteken, amelyek még növekedésük esetén is valószínűleg a Közösségbe irányuló export jelenlegi árai alatt lennének. |
| --- | --- |

(167)

Megállapításra került, hogy a nem EU-országokba irányuló indiai kivitel eladási árai lényegesen a Közösségbe irányuló kivitel átlagárai, valamint a belföldi piaci árak alatt voltak. Az indiai exportőrök nem EU-országokba történő eladásai jelentős mennyiséget képviselnek, az exportra történő teljes értékesítés 73 %-át. Ezért úgy ítélték meg, hogy az intézkedések elévülése ösztönzést jelentene arra, hogy az indiai exportőrök jelentős mennyiségeket csoportosítsanak át a többi harmadik országba irányuló exportból a vonzóbb közösségi piacra, olyan árszinteken, amelyek még növekedésük esetén is valószínűleg a Közösségbe irányuló export jelenlegi árai alatt lennének.

3.   KIHASZNÁLATLAN KAPACITÁSOK ÉS KÉSZLETEK

| (168) | Átlagban az együttműködő indiai gyártók jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, ami a vizsgálati időszakban a Közösségbe exportált mennyiség csaknem háromszorosát képviseli. Hasonlóképpen magasak a késztermékek átlagos készletei, és a vizsgálati időszak végén azok a Közösségbe exportált mennyiség 16 %-át képviselték. Ezért az EK-ba irányuló export jelentős növelésére a kapacitás létezik, különösen azért, mert nincs jelzés arra vonatkozóan, hogy a harmadik országbeli vagy belföldi piacok képesek lennének felvenni bármely többlettermelést. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nagyon valószínűtlen az, hogy Indiában a belföldi piac – legalább négy más, versenyben álló gyártó jelenléte miatt – felvenné a négy együttműködő gyártó tartalékkapacitását. |
| --- | --- |

(168)

Átlagban az együttműködő indiai gyártók jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, ami a vizsgálati időszakban a Közösségbe exportált mennyiség csaknem háromszorosát képviseli. Hasonlóképpen magasak a késztermékek átlagos készletei, és a vizsgálati időszak végén azok a Közösségbe exportált mennyiség 16 %-át képviselték. Ezért az EK-ba irányuló export jelentős növelésére a kapacitás létezik, különösen azért, mert nincs jelzés arra vonatkozóan, hogy a harmadik országbeli vagy belföldi piacok képesek lennének felvenni bármely többlettermelést. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nagyon valószínűtlen az, hogy Indiában a belföldi piac – legalább négy más, versenyben álló gyártó jelenléte miatt – felvenné a négy együttműködő gyártó tartalékkapacitását.

4.   KÖVETKEZTETÉS

| (169) | Az érintett ország gyártói ezért képesek exportmennyiségeik emelésére és/vagy átirányítására a közösségi piacra. A vizsgálat igazolta, hogy az összehasonlítható termékfajták alapján az együttműködő gyártók az érintett terméket alacsonyabb áron értékesítették, mint a közösségi ipar (az árkülönbség 2 % és 21 % között változott). Valószínűleg folytatódna ezen alacsony árak felszámítása, vagy azok még csökkennének is a világ többi részére felszámított árakhoz hasonlóan, amint azt a (134) preambulumbekezdésben említettük, az intézkedések kivetése előtti időszak piaci részesedésének visszaszerzése érdekében is. Az ilyen árképzési magatartás – az érintett ország gyártóinak azon képességével párosulva, hogy képesek jelentős mennyiségeknek a közösségi piacra történő szállítására – minden valószínűség szerint a piacon az árleszorító trendet erősítené, a közösségi ipar gazdasági helyzetére várhatóan gyakorolt kedvezőtlen hatással. |
| --- | --- |

(169)

Az érintett ország gyártói ezért képesek exportmennyiségeik emelésére és/vagy átirányítására a közösségi piacra. A vizsgálat igazolta, hogy az összehasonlítható termékfajták alapján az együttműködő gyártók az érintett terméket alacsonyabb áron értékesítették, mint a közösségi ipar (az árkülönbség 2 % és 21 % között változott). Valószínűleg folytatódna ezen alacsony árak felszámítása, vagy azok még csökkennének is a világ többi részére felszámított árakhoz hasonlóan, amint azt a (134) preambulumbekezdésben említettük, az intézkedések kivetése előtti időszak piaci részesedésének visszaszerzése érdekében is. Az ilyen árképzési magatartás – az érintett ország gyártóinak azon képességével párosulva, hogy képesek jelentős mennyiségeknek a közösségi piacra történő szállítására – minden valószínűség szerint a piacon az árleszorító trendet erősítené, a közösségi ipar gazdasági helyzetére várhatóan gyakorolt kedvezőtlen hatással.

| (170) | Amint fentebb bemutatásra került, a közösségi ipar helyzete sérülékeny és törékeny. Valószínű, hogy a közösségi ipar az érintett országból támogatott árakon érkező behozatal nagyobb mennyiségével szembesülne, ami eladásainak, piaci részesedésének, továbbá eladási árainak romlásához, és ennek következtében gazdasági helyzetének az eredeti vizsgálatban megállapított szintjéhez képest történő hanyatlásához vezetne. Ezen az alapon az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a már most is törékeny helyzet romlásához és a közösségi ipar még károsodottabb állapotához vezetne. |
| --- | --- |

(170)

Amint fentebb bemutatásra került, a közösségi ipar helyzete sérülékeny és törékeny. Valószínű, hogy a közösségi ipar az érintett országból támogatott árakon érkező behozatal nagyobb mennyiségével szembesülne, ami eladásainak, piaci részesedésének, továbbá eladási árainak romlásához, és ennek következtében gazdasági helyzetének az eredeti vizsgálatban megállapított szintjéhez képest történő hanyatlásához vezetne. Ezen az alapon az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a már most is törékeny helyzet romlásához és a közösségi ipar még károsodottabb állapotához vezetne.

I.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   BEVEZETÉS

| (171) | Az alaprendelet 31. cikkének megfelelően megvizsgálásra került, hogy a létező kiegyenlítő intézkedések fenntartása a Közösség egésze érdekével ellentétes lenne-e. A közösségi érdek meghatározásának alapja a különböző érintett érdekek értékelésén alapult. |
| --- | --- |

(171)

Az alaprendelet 31. cikkének megfelelően megvizsgálásra került, hogy a létező kiegyenlítő intézkedések fenntartása a Közösség egésze érdekével ellentétes lenne-e. A közösségi érdek meghatározásának alapja a különböző érintett érdekek értékelésén alapult.

| (172) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban a rendelkezések elfogadását nem tartották a Közösség érdekével ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és így a már hatályos kiegyenlítő intézkedések hatásait vizsgálja, lehetővé teszi a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések érdekelt felekre gyakorolt, nemkívánatos hatásainak értékelését. |
| --- | --- |

(172)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban a rendelkezések elfogadását nem tartották a Közösség érdekével ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és így a már hatályos kiegyenlítő intézkedések hatásait vizsgálja, lehetővé teszi a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések érdekelt felekre gyakorolt, nemkívánatos hatásainak értékelését.

| (173) | Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy – a káros támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan ezzel versengő indokok, amelyek egy olyan következtetésre vezetnek, hogy ebben az egyedi esetben nem szolgál közösségi érdeket az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(173)

Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy – a káros támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan ezzel versengő indokok, amelyek egy olyan következtetésre vezetnek, hogy ebben az egyedi esetben nem szolgál közösségi érdeket az intézkedések fenntartása.

2.   A KÖZÖSSÉGI IPAR ÉRDEKE

| (174) | A közösségi ipar szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt erősítették meg exportra történő eladásai, amelyek változatlanul magas szinten maradtak 2001 óta, és a kiegyenlítő intézkedések 1999-es kivetése után gazdasági helyzetének kedvező alakulása. Különösen az a tény áll éles ellentétben az intézkedések kivetését megelőző néhány évben tapasztalt helyzettel, hogy lényegében megállt a közösségi ipar piaci részesedésének romlása. 2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi ipar veszteségeinek csökkenését is tapasztalta. Emlékeztetünk továbbá arra is, hogy Brazíliából és Izraelből érkező import útján kijátszás megállapítására került sor, és hogy a kötelezettségvállalások sem a kívánt módon működtek. Ha ezek nem következtek volna be, a közösségi ipar helyzete még kedvezőbb lett volna. |
| --- | --- |

(174)

A közösségi ipar szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt erősítették meg exportra történő eladásai, amelyek változatlanul magas szinten maradtak 2001 óta, és a kiegyenlítő intézkedések 1999-es kivetése után gazdasági helyzetének kedvező alakulása. Különösen az a tény áll éles ellentétben az intézkedések kivetését megelőző néhány évben tapasztalt helyzettel, hogy lényegében megállt a közösségi ipar piaci részesedésének romlása. 2001 és a vizsgálati időszak között a közösségi ipar veszteségeinek csökkenését is tapasztalta. Emlékeztetünk továbbá arra is, hogy Brazíliából és Izraelből érkező import útján kijátszás megállapítására került sor, és hogy a kötelezettségvállalások sem a kívánt módon működtek. Ha ezek nem következtek volna be, a közösségi ipar helyzete még kedvezőbb lett volna.

| (175) | Ésszerűen elvárható, hogy a közösségi ipar továbbra is hasznát látja a kivetett intézkedéseknek és további javulást tapasztal, lehetségesen piaci részesedésének visszaszerzésével és jövedelmezőségének javításával. Amennyiben az intézkedés fenntartása elmarad, valószínűleg a közösségi ipar nagyobb mértékű károsodása következne be az érintett országból támogatott árakon érkező, megnövekedett behozatal miatt, és jelenlegi szegényes pénzügyi helyzete tovább romlana. |
| --- | --- |

(175)

Ésszerűen elvárható, hogy a közösségi ipar továbbra is hasznát látja a kivetett intézkedéseknek és további javulást tapasztal, lehetségesen piaci részesedésének visszaszerzésével és jövedelmezőségének javításával. Amennyiben az intézkedés fenntartása elmarad, valószínűleg a közösségi ipar nagyobb mértékű károsodása következne be az érintett országból támogatott árakon érkező, megnövekedett behozatal miatt, és jelenlegi szegényes pénzügyi helyzete tovább romlana.

3.   AZ IMPORTŐRÖK/FELHASZNÁLÓK ÉRDEKE

| (176) | Amint azt a (20) preambulumbekezdésben említettük, csak egy importáló vállalat – amely egyben az érintett termék felhasználója is – működött közre teljeskörűen e vizsgálatban. Titoktartási okokból ezért nem tárhatók fel az ezen importőr/felhasználóra vonatkozó pontos számadatok. Azonban ezen importőr/felhasználó a közösségi importőrök/felhasználók helyzetét képviselőnek tekinthető, viszonylag magas forgalma miatt. Ez az importőr különféle forrásokból szerzi be a PET-fóliát, amelyekbe beletartozik India és a közösségi ipar is. A vizsgálati időszakban e társaság teljes forgalmának 20 %-ot el nem érő részét képviselte az Indiából származó érintett termék viszonteladása. A vizsgálati időszak forgalmában az együttműködő importőr/gyártó jövedelmezősége 5 % és 10 % között volt. |
| --- | --- |

(176)

Amint azt a (20) preambulumbekezdésben említettük, csak egy importáló vállalat – amely egyben az érintett termék felhasználója is – működött közre teljeskörűen e vizsgálatban. Titoktartási okokból ezért nem tárhatók fel az ezen importőr/felhasználóra vonatkozó pontos számadatok. Azonban ezen importőr/felhasználó a közösségi importőrök/felhasználók helyzetét képviselőnek tekinthető, viszonylag magas forgalma miatt. Ez az importőr különféle forrásokból szerzi be a PET-fóliát, amelyekbe beletartozik India és a közösségi ipar is. A vizsgálati időszakban e társaság teljes forgalmának 20 %-ot el nem érő részét képviselte az Indiából származó érintett termék viszonteladása. A vizsgálati időszak forgalmában az együttműködő importőr/gyártó jövedelmezősége 5 % és 10 % között volt.

| (177) | Emlékeztetünk továbbá arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapításra került, hogy az intézkedések kivetésének hatása nem járna jelentős hatással sem az importőrökre, sem a felhasználókra. Az intézkedések ötéves hatálya ellenére a közösségi importőrök/felhasználók folytatták beszerzéseiket többek között Indiából is. Nem érkezett jelzés arra vonatkozóan sem, hogy nehézségeket okozna más források felkutatása. Ezen túlmenően emlékeztetünk arra, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználókra gyakorolt hatása vonatkozásában a következtetés az eredeti vizsgálatban az volt, hogy a felhasználó iparban a PET-fólia költségének elhanyagolható jelentősége miatt valószínűtlen, hogy a költségek emelkedése a felhasználó iparágakra jelentős hatást gyakorolna. Az intézkedések kivetése után sem tártak fel ellentétes jeleket. Ezért meg kell állapítani, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása valószínűleg nem gyakorolna jelentős hatást a Közösség importőreire/felhasználóira. |
| --- | --- |

(177)

Emlékeztetünk továbbá arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapításra került, hogy az intézkedések kivetésének hatása nem járna jelentős hatással sem az importőrökre, sem a felhasználókra. Az intézkedések ötéves hatálya ellenére a közösségi importőrök/felhasználók folytatták beszerzéseiket többek között Indiából is. Nem érkezett jelzés arra vonatkozóan sem, hogy nehézségeket okozna más források felkutatása. Ezen túlmenően emlékeztetünk arra, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználókra gyakorolt hatása vonatkozásában a következtetés az eredeti vizsgálatban az volt, hogy a felhasználó iparban a PET-fólia költségének elhanyagolható jelentősége miatt valószínűtlen, hogy a költségek emelkedése a felhasználó iparágakra jelentős hatást gyakorolna. Az intézkedések kivetése után sem tártak fel ellentétes jeleket. Ezért meg kell állapítani, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása valószínűleg nem gyakorolna jelentős hatást a Közösség importőreire/felhasználóira.

4.   AZ ALKATRÉSZGYÁRTÓK ÉRDEKE

| (178) | Az eredeti vizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi alkatrészgyártókra kedvező lenne az intézkedések kivetése. Amint az fentebb jelzésre került, csak egy beszállító működött együtt a vizsgálatban, és megerősíti ezt a tényt, mivel szinte kizárólag közösségi gyártóknak szállít és ez pénzügyi helyzete romlására vezetne. Ezért megállapítható, hogy az intézkedések fenntartásának továbbra is kedvező hatása lenne a beszállítókra. |
| --- | --- |

(178)

Az eredeti vizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy a közösségi alkatrészgyártókra kedvező lenne az intézkedések kivetése. Amint az fentebb jelzésre került, csak egy beszállító működött együtt a vizsgálatban, és megerősíti ezt a tényt, mivel szinte kizárólag közösségi gyártóknak szállít és ez pénzügyi helyzete romlására vezetne. Ezért megállapítható, hogy az intézkedések fenntartásának továbbra is kedvező hatása lenne a beszállítókra.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (179) | A fentiekre tekintettel az a következtetés vonható le, hogy a közösségi érdek alapján nincsenek az intézkedések fenntartása ellen szóló okok. |
| --- | --- |

(179)

A fentiekre tekintettel az a következtetés vonható le, hogy a közösségi érdek alapján nincsenek az intézkedések fenntartása ellen szóló okok.

J.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (180) | Minden felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a létező intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoztak tenni. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a közlést követően arra válaszoljanak. |
| --- | --- |

(180)

Minden felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a létező intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoztak tenni. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a közlést követően arra válaszoljanak.

| (181) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésében előírt módon az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetünk arra, hogy az intézkedések ad valorem vámokból álltak. |
| --- | --- |

(181)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésében előírt módon az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetünk arra, hogy az intézkedések ad valorem vámokból álltak.

| (182) | Amint azt a (4) preambulumbekezdésben vázoltuk, a hatályos kiegyenlítő intézkedéseket kiterjesztették ezen felül a PET-fólia Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Az érintett termék behozatalára a (181) preambulumbekezdésben meghatározott, fenntartandó kiegyenlítő intézkedéseknek meg kell egyezniük azokkal, amelyeket kiterjesztettek a Brazíliából és Izraelből szállított behozatalra, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Az 1976/2004/EK rendelettel kiterjesztett és a 101/2006/EK rendelettel módosított intézkedések alól mentesített brazíliai és izraeli exportáló gyártókat mentesíteni kell az e rendelettel kivetett intézkedések alól is. |
| --- | --- |

(182)

Amint azt a (4) preambulumbekezdésben vázoltuk, a hatályos kiegyenlítő intézkedéseket kiterjesztették ezen felül a PET-fólia Brazíliából és Izraelből szállított behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Az érintett termék behozatalára a (181) preambulumbekezdésben meghatározott, fenntartandó kiegyenlítő intézkedéseknek meg kell egyezniük azokkal, amelyeket kiterjesztettek a Brazíliából és Izraelből szállított behozatalra, függetlenül attól, hogy azokat Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették-e be. Az 1976/2004/EK rendelettel kiterjesztett és a 101/2006/EK rendelettel módosított intézkedések alól mentesített brazíliai és izraeli exportáló gyártókat mentesíteni kell az e rendelettel kivetett intézkedések alól is.

| (183) | Ezen egyedi vállalat e rendeletben meghatározott kiegyenlítő vámtételeit a mostani vizsgálatban az együttműködő exportőrökkel kapcsolatban tett megállapításai alapján határozták meg. Így azok kizárólag az e vállalatok, és így az említett jogalanyok által előállított termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék nem részesülhet e vámtételek kedvezményeiből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(183)

Ezen egyedi vállalat e rendeletben meghatározott kiegyenlítő vámtételeit a mostani vizsgálatban az együttműködő exportőrökkel kapcsolatban tett megállapításai alapján határozták meg. Így azok kizárólag az e vállalatok, és így az említett jogalanyok által előállított termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék nem részesülhet e vámtételek kedvezményeiből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.

| (184) | Minden olyan kérést, amely ezen egyéni társaságra vonatkozó kiegyenlítő vámtétel alkalmazására vonatkozik (pl. a jogalany nevének megváltozását követően vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) minden, különösen a társaság termeléséhez, hazai és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységének módosítására vonatkozó információval együtt, pl. azzal a névváltoztatással, vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel összefüggő információval együtt a Bizottsághoz kell címezni (19). A Bizottság – indokolt esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megfelelően módosítja a rendeletet az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának frissítésével. |
| --- | --- |

(184)

Minden olyan kérést, amely ezen egyéni társaságra vonatkozó kiegyenlítő vámtétel alkalmazására vonatkozik (pl. a jogalany nevének megváltozását követően vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) minden, különösen a társaság termeléséhez, hazai és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységének módosítására vonatkozó információval együtt, pl. azzal a névváltoztatással, vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel összefüggő információval együtt a Bizottsághoz kell címezni (19). A Bizottság – indokolt esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megfelelően módosítja a rendeletet az egyedi vámok alkalmazásában részesülő vállalatok listájának frissítésével.

| (185) | A kiegyenlítő vámok teljes körű végrehajtása érdekében a maradványvámot nemcsak a nem együttműködő vállalatokra kell alkalmazni, hanem azokra is, amelyeknek a vizsgálati időszakban egyáltalán nem volt exportjuk. Azonban ez utóbbi vállalatoknak az alaprendelet 20. cikkének követelményei teljesítése esetén lehetőségük van e cikkel összhangban felülvizsgálati kérelem benyújtására, helyzetük egyedi megvizsgáltatása érdekében, |
| --- | --- |

(185)

A kiegyenlítő vámok teljes körű végrehajtása érdekében a maradványvámot nemcsak a nem együttműködő vállalatokra kell alkalmazni, hanem azokra is, amelyeknek a vizsgálati időszakban egyáltalán nem volt exportjuk. Azonban ez utóbbi vállalatoknak az alaprendelet 20. cikkének követelményei teljesítése esetén lehetőségük van e cikkel összhangban felülvizsgálati kérelem benyújtására, helyzetük egyedi megvizsgáltatása érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ezennel végleges kiegyenlítő vám kerül kivetésre az alábbi KN-kódok alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára: ex 3920 62 19 (TARIC-kódok: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 és 3920621994) és ex 3920 62 90 (TARIC-kódok: 3920629033 és 3920629094).

(2)   A nettó, vámfizetés előtti, költségmentesen a Közösség határára szállított áru árára kivetendő végleges vámtételek, az alábbi vállalatok által Indiában gyártott termékek behozatalára a következők:

| Ország | Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi – 110 003, |
| India |

Ország

Vállalat

Végleges vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi – 110 003,

India

12,0

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

India

12,5

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

India

3,8

A028

India

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112 Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi 110 001, |
| India |

India Polyfilms Limited

112 Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi 110 001,

India

7,0

A029

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

India

7,0

A030

India

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17th Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17th Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

India

8,7

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

19,1

A032

India

Minden más vállalat

19,1

A999

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott, az Indiából származó behozatalra vonatkozó végleges kiegyenlítő vám ezennel kiterjesztésre kerül a Brazíliából és Izraelből szállított, ugyanezen polietilén-tereftalát fólia behozatalára (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelból származóként jelentették be azokat) (TARIC-kódok: 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092) a következők által gyártott termékek kivételével:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília (kiegészítő TARIC-kód A569),

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (kiegészítő TARIC-kód: A570),

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (kiegészítő TARIC-kód: A691).

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó, hatályban levő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

U. PLASSNIK

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o.

2

(3)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o.

3

(4)  HL L 227., 2001.8.23., 56. o.

4

(5)  HL C 40., 2005.2.17., 8. o.

5

(6)  HL L 342., 2004.11.18., 1. o. A legutóbb a 101/2006/EK rendelettel (HL L 17., 2006.1.21., 1. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 342., 2004.11.18., 8. o. A legutóbb a 101/2006/EK rendelettel módosított rendelet.

7

(8)  HL C 154., 2002.6.28., 2. o.

8

(9)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

9

(10)  HL C 281., 2003.11.22., 4. o.

10

(11)  HL C 1., 2005.1.4., 5. o.

11

(12)  HL L 218., 2005.8.23., 3. o.

12

(13)  HL C 62., 2004.3.11., 4. o.

13

(14)  HL C 306., 2004.12.10., 2. o.

14

(15)  HL C 189., 2002.8.9., 34. o.

15

(16)  HL C 297., 2004.12.2., 2. o.

16

(17)  India kormánya Kereskedelmi és Ipari Minisztériumának 2002. március 31-i 1/2002–2007. sz. közleménye.

17

(18)  1628/2004/EK tanácsi rendelet, HL L 295., 2004.9.18., 4. o. ((13) preambulumbekezdés).

18

(19)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. Igazgatóság, J-79 5/17, B-1049 Brüsszel.

19

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 8.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. február 13.)

a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2006/173/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: az alaprendelet) (1) és különösen annak 8. és 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács 1676/2001/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett 0 % és 62,6 % közötti értékvámból álltak. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 1676/2001/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett 0 % és 62,6 % közötti értékvámból álltak.

| (2) | 2001. augusztus 22-én a Bizottság 2001/645/EK határozatával (3) kötelezettségvállalási felajánlást fogadott el a következő öt indiai gyártótól: Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) és Polyplex Corporation Limited (Polyplex). |
| --- | --- |

(2)

2001. augusztus 22-én a Bizottság 2001/645/EK határozatával (3) kötelezettségvállalási felajánlást fogadott el a következő öt indiai gyártótól: Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) és Polyplex Corporation Limited (Polyplex).

| (3) | 2003. november 22-én (4) a Bizottság az 1676/2001/EK rendelet értelmében a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett. Az említett vizsgálatot az 1676/2001/EK rendeletet módosító 365/2006/EK tanácsi rendelet (5) zárta le. |
| --- | --- |

(3)

2003. november 22-én (4) a Bizottság az 1676/2001/EK rendelet értelmében a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett. Az említett vizsgálatot az 1676/2001/EK rendeletet módosító 365/2006/EK tanácsi rendelet (5) zárta le.

B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ELFOGADÁSÁNAK VISSZAVONÁSA

| (4) | Amint az a N6315N/2006/EK rendelet (22)–(25) preambulumbekezdésében szerepel, és az érintett felekkel történő konzultációt követően megállapítható, hogy a kötelezettségvállalások jelenlegi formájukban nem alkalmasak a dömping káros hatásának ellensúlyozására, mivel jelentős ellenőrzési és végrehajtási nehézségekbe ütköznek, és elfogadhatatlan kockázatot jelentenek. Ennek alapján és a szóban forgó kötelezettségvállalások vonatkozó záradékaival – amelyek felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy egyoldalúan visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását – összhangban, a Bizottság úgy határozott, hogy visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását. |
| --- | --- |

(4)

Amint az a N6315N/2006/EK rendelet (22)–(25) preambulumbekezdésében szerepel, és az érintett felekkel történő konzultációt követően megállapítható, hogy a kötelezettségvállalások jelenlegi formájukban nem alkalmasak a dömping káros hatásának ellensúlyozására, mivel jelentős ellenőrzési és végrehajtási nehézségekbe ütköznek, és elfogadhatatlan kockázatot jelentenek. Ennek alapján és a szóban forgó kötelezettségvállalások vonatkozó záradékaival – amelyek felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy egyoldalúan visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását – összhangban, a Bizottság úgy határozott, hogy visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását.

| (5) | A Bizottság értesítette az indiai hatóságokat és a 365/2006/EK rendeletben érintett indiai exportáló gyártókat arról, hogy javaslatot tett a jelenlegi kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonására. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek a tervezett intézkedéshez. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság értesítette az indiai hatóságokat és a 365/2006/EK rendeletben érintett indiai exportáló gyártókat arról, hogy javaslatot tett a jelenlegi kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonására. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek a tervezett intézkedéshez.

| (6) | E megjegyzéseket a 365/2006/EK rendelet (27)–(31) preambulumbekezdése tárgyalja. |
| --- | --- |

(6)

E megjegyzéseket a 365/2006/EK rendelet (27)–(31) preambulumbekezdése tárgyalja.

C.   A 2001/645/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

| (7) | A fentiekre való tekintettel az Ester Industries Limited (Ester), a Flex Industries Limited (Flex), a Garware Polyester Limited (Garware), az MTZ Polyfilms Limited (MTZ), és a Polyplex Corporation Limited (Polyplex) kötelezettségvállalásainak elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályát veszti. |
| --- | --- |

(7)

A fentiekre való tekintettel az Ester Industries Limited (Ester), a Flex Industries Limited (Flex), a Garware Polyester Limited (Garware), az MTZ Polyfilms Limited (MTZ), és a Polyplex Corporation Limited (Polyplex) kötelezettségvállalásainak elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályát veszti.

| (8) | E határozattal egyidejűleg a Tanács 366/2006/EK rendeletével (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára, |
| --- | --- |

(8)

E határozattal egyidejűleg a Tanács 366/2006/EK rendeletével (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2001/645/EK határozat hatályát veszti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 13-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o.

2

(3)  HL L 227., 2001.8.23., 56. o.

3

(4)  HL C 281., 2003.11.22., 4. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

5

(6)  Lád e Hivatalos Lap 6. oldalát.

6

---

Helyesbítések

| 8.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/39

---

FÜGGELÉK

az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról (ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek) szóló 2005/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344., 2005. december 27.)

Az irányelv szövege az alábbi nyilatkozatokkal egészül ki:

1.   A Bizottság nyilatkozata az irányadó dokumentumról

Amint a ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek forgalmazására, és a ftalátok ilyen tárgyakban való használatára vonatkozó korlátozásokról szóló irányelvet (az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásáról szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 22. módosítása) elfogadják, a Bizottság a tagállamoknak a 76/769/EGK irányelvért felelős szakértőivel és az érintett felekkel konzultálva irányadó dokumentumot dolgoz ki az irányelv végrehajtásának megkönnyítése céljából. E dokumentum különösen azon játékszerek és gyermekápolási cikkek bizonyos anyagaira vonatkozó korlátozó rendelkezésekkel foglalkozik, amelyeket gyermekeknek szánnak, és vonatkozik rájuk az irányelv mellékletében meghatározott „amely szájba vehető” feltétel.

E munkával összefüggésben a „hozzáférhető” lágyított anyagokkal és a „kézben fogható” játékszerekkel kapcsolatos szempontok megvizsgálására is sor kerül.

2.   Nyilatkozat az illatanyagokról

A Bizottság megerősíti szándékát, hogy a játékokban előforduló illatanyagok kérdésével a játékok biztonságáról szóló 88/378/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálatának keretében foglalkozzon. Ennek meglesz az az előnye, hogy pontosan meg lehet állapítani, mi értendő illatanyag alatt, meg lehet fontolni, hogy a felmerülő kockázatokat milyen megfelelő intézkedésekkel lehet kezelni, és biztosítani lehet az említett irányelv jogalkotói rendelkezéseivel való összhangot.

---