# Úřední věstník L 218/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 218 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6024. srpna 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 218

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6024. srpna 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/1495 ze dne 23. srpna 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 2073/2005, pokud jde o Campylobacter v jatečně upravených tělech brojlerů (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1496 ze dne 23. srpna 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1497 ze dne 23. srpna 2017, kterým se odvolává přijetí závazku jednoho vyvážejícího výrobce podle prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, kterým se potvrzuje přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po dobu uplatňování konečných opatření | 10 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2017/1495 ze dne 23. srpna 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 2073/2005, pokud jde o Campylobacter v jatečně upravených tělech brojlerů (
  1
  )

Campylobacter

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1496 ze dne 23. srpna 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1497 ze dne 23. srpna 2017, kterým se odvolává přijetí závazku jednoho vyvážejícího výrobce podle prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, kterým se potvrzuje přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po dobu uplatňování konečných opatření

10

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 61/16/COL ze dne 16. března 2016 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci domnělé státní podpory ve formě nájmu optického vlákna, které bylo původně provozováno jménem organizace NATO (Island) [2017/1498] | 19 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 61/16/COL ze dne 16. března 2016 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci domnělé státní podpory ve formě nájmu optického vlákna, které bylo původně provozováno jménem organizace NATO (Island) [2017/1498]

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 24.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 218/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1495

ze dne 23. srpna 2017,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2073/2005, pokud jde o Campylobacter v jatečně upravených tělech brojlerů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (2) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat vzhledem k obecným a zvláštním hygienickým požadavkům podle článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (2) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat vzhledem k obecným a zvláštním hygienickým požadavkům podle článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.

| (2) | Nařízení (ES) č. 2073/2005 konkrétně stanoví kritéria hygieny výrobního procesu, která uvádějí orientační hodnoty kontaminace, při jejichž překročení jsou vyžadována nápravná opatření s cílem udržet hygienu procesu v souladu s potravinovým právem. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 2073/2005 konkrétně stanoví kritéria hygieny výrobního procesu, která uvádějí orientační hodnoty kontaminace, při jejichž překročení jsou vyžadována nápravná opatření s cílem udržet hygienu procesu v souladu s potravinovým právem.

| (3) | „Souhrnná zpráva Evropské unie o vývojových tendencích a zdrojích zoonóz, původců zoonóz a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v roce 2015“ (3) zveřejněná Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) a Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) uvádí, že kampylobakteróza lidí je nejčastěji hlášenou chorobou vyvolanou původcem v potravinách u lidí v Unii – každoročně je hlášeno asi 230 000 případů. |
| --- | --- |

(3)

„Souhrnná zpráva Evropské unie o vývojových tendencích a zdrojích zoonóz, původců zoonóz a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v roce 2015“ (3) zveřejněná Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) a Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) uvádí, že kampylobakteróza lidí je nejčastěji hlášenou chorobou vyvolanou původcem v potravinách u lidí v Unii – každoročně je hlášeno asi 230 000 případů.

| (4) | V roce 2010 zveřejnil úřad EFSA analýzu základního průzkumu výskytu Campylobacteru u šarží a jatečně upravených těl brojlerů (4). Uvedený základní průzkum byl proveden na úrovni jatek v roce 2008 a jeho cílem bylo získat srovnatelné údaje o výskytu a míře kontaminace u brojlerů v Unii. Úřad EFSA dospěl k závěru, že jatečně upravená těla brojlerů byla kontaminována v průměru v míře 75,8 %, přičemž mezi jednotlivými členskými státy a jatkami panovaly značné rozdíly. |
| --- | --- |

(4)

V roce 2010 zveřejnil úřad EFSA analýzu základního průzkumu výskytu Campylobacteru u šarží a jatečně upravených těl brojlerů (4). Uvedený základní průzkum byl proveden na úrovni jatek v roce 2008 a jeho cílem bylo získat srovnatelné údaje o výskytu a míře kontaminace u brojlerů v Unii. Úřad EFSA dospěl k závěru, že jatečně upravená těla brojlerů byla kontaminována v průměru v míře 75,8 %, přičemž mezi jednotlivými členskými státy a jatkami panovaly značné rozdíly.

| (5) | Podle vědeckého stanoviska úřadu EFSA týkajícího se kampylobakterózy lidí v souvislosti s masem brojlerů (5), jež bylo zveřejněno v roce 2010, způsobuje 20–30 % případů kampylobakterózy u lidí pravděpodobně manipulace s masem brojlerů, jeho příprava a konzumace a 50–80 % lze přičíst celkové populaci kuřat. |
| --- | --- |

(5)

Podle vědeckého stanoviska úřadu EFSA týkajícího se kampylobakterózy lidí v souvislosti s masem brojlerů (5), jež bylo zveřejněno v roce 2010, způsobuje 20–30 % případů kampylobakterózy u lidí pravděpodobně manipulace s masem brojlerů, jeho příprava a konzumace a 50–80 % lze přičíst celkové populaci kuřat.

| (6) | Vědecké stanovisko úřadu EFSA týkající se možností kontroly Campylobacteru v celém produkčním řetězci drůbežího masa, jež bylo zveřejněno v roce 2011 (6), navrhuje řadu možností pro kontrolu na úrovni jednotlivých hospodářství i jatek, včetně zavedení kritéria hygieny výrobního procesu pro Campylobacter, a odhaduje jejich dopad na snížení počtu případů u lidí. Úřad EFSA odhaduje, že by bylo možné snížit riziko pro veřejné zdraví způsobené konzumací masa brojlerů o více než 50 %, kdyby jatečně upravená těla splňovala limit 1 000 KTJ/g, a zdůrazňuje, že vzorky kůže z krku a kůže z hrudi vykazují výrazně odlišné úrovně kontaminace. |
| --- | --- |

(6)

Vědecké stanovisko úřadu EFSA týkající se možností kontroly Campylobacteru v celém produkčním řetězci drůbežího masa, jež bylo zveřejněno v roce 2011 (6), navrhuje řadu možností pro kontrolu na úrovni jednotlivých hospodářství i jatek, včetně zavedení kritéria hygieny výrobního procesu pro Campylobacter, a odhaduje jejich dopad na snížení počtu případů u lidí. Úřad EFSA odhaduje, že by bylo možné snížit riziko pro veřejné zdraví způsobené konzumací masa brojlerů o více než 50 %, kdyby jatečně upravená těla splňovala limit 1 000 KTJ/g, a zdůrazňuje, že vzorky kůže z krku a kůže z hrudi vykazují výrazně odlišné úrovně kontaminace.

| (7) | V roce 2012 zveřejnil úřad EFSA rovněž vědecké stanovisko týkající se rizik pro veřejné zdraví, jimiž se mají zabývat kontroly drůbežího masa, a v tomto stanovisku identifikoval Campylobacter jako organismus, který má zásadní význam z hlediska veřejného zdraví (7), a doporučil upravit stávající kontrolní metody jatečně upravených těl drůbeže tak, aby se zaměřily na Campylobacter. Konkrétně navrhuje úřad EFSA zavést kritérium hygieny výrobního procesu pro Campylobacter u jatečně upravených těl brojlerů. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2012 zveřejnil úřad EFSA rovněž vědecké stanovisko týkající se rizik pro veřejné zdraví, jimiž se mají zabývat kontroly drůbežího masa, a v tomto stanovisku identifikoval Campylobacter jako organismus, který má zásadní význam z hlediska veřejného zdraví (7), a doporučil upravit stávající kontrolní metody jatečně upravených těl drůbeže tak, aby se zaměřily na Campylobacter. Konkrétně navrhuje úřad EFSA zavést kritérium hygieny výrobního procesu pro Campylobacter u jatečně upravených těl brojlerů.

| (8) | Na základě stanovisek úřadu EFSA z let 2010 a 2011 zadala Komise provedení analýzy nákladů a přínosů v případě stanovení určitých kontrolních opatření pro snížení výskytu Campylobacteru v mase brojlerů v různých fázích potravinového řetězce (8). Hlavním závěrem této analýzy nákladů a přínosů je, že zavedení kritéria hygieny výrobního procesu pro Campylobacter u jatečně upravených těl brojlerů je jednou z možností, jak zajistit optimální rovnováhu mezi omezením výskytu kampylobakterózy lidí přičítané konzumaci drůbežího masa a hospodářskými dopady v důsledku uplatňování tohoto kritéria. |
| --- | --- |

(8)

Na základě stanovisek úřadu EFSA z let 2010 a 2011 zadala Komise provedení analýzy nákladů a přínosů v případě stanovení určitých kontrolních opatření pro snížení výskytu Campylobacteru v mase brojlerů v různých fázích potravinového řetězce (8). Hlavním závěrem této analýzy nákladů a přínosů je, že zavedení kritéria hygieny výrobního procesu pro Campylobacter u jatečně upravených těl brojlerů je jednou z možností, jak zajistit optimální rovnováhu mezi omezením výskytu kampylobakterózy lidí přičítané konzumaci drůbežího masa a hospodářskými dopady v důsledku uplatňování tohoto kritéria.

| (9) | Cílem kritéria hygieny výrobního procesu pro Campylobacter u jatečně upravených těl brojlerů je udržení kontaminace jatečně upravených těl během postupu porážení pod kontrolou. Aby se zajistilo plné zapojení celého řetězce, jak doporučuje stanovisko úřadu EFSA o možnostech kontroly Campylobacteru, měla by se kromě toho zvážit i kontrolní opatření na úrovni hospodářství. |
| --- | --- |

(9)

Cílem kritéria hygieny výrobního procesu pro Campylobacter u jatečně upravených těl brojlerů je udržení kontaminace jatečně upravených těl během postupu porážení pod kontrolou. Aby se zajistilo plné zapojení celého řetězce, jak doporučuje stanovisko úřadu EFSA o možnostech kontroly Campylobacteru, měla by se kromě toho zvážit i kontrolní opatření na úrovni hospodářství.

| (10) | Kontrola Campylobacteru je i nadále obtížná, protože se zdá, že vertikální přenos není významným rizikovým faktorem, a vše závisí na tom, jak účinná jsou opatření biologické bezpečnosti při odstraňování Campylobacteru z brojlerů. Proto by se měl zvážit postup po jednotlivých krocích, jehož prostřednictvím by se kritéria hygieny výrobního procesu časem postupně zpřísňovala. Aby však zůstala zachována stejná úroveň ochrany v členských státech, kde již bylo této úrovně ochrany dosaženo, stanoví čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 2073/2005 dostatečnou flexibilitu, pokud jde o použití přísnějšího kritéria hygieny výrobního procesu, jelikož takové alternativní kritérium poskytuje přinejmenším rovnocenné záruky jako referenční kritérium stanovené v nařízení (ES) č. 2073/2005. |
| --- | --- |

(10)

Kontrola Campylobacteru je i nadále obtížná, protože se zdá, že vertikální přenos není významným rizikovým faktorem, a vše závisí na tom, jak účinná jsou opatření biologické bezpečnosti při odstraňování Campylobacteru z brojlerů. Proto by se měl zvážit postup po jednotlivých krocích, jehož prostřednictvím by se kritéria hygieny výrobního procesu časem postupně zpřísňovala. Aby však zůstala zachována stejná úroveň ochrany v členských státech, kde již bylo této úrovně ochrany dosaženo, stanoví čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 2073/2005 dostatečnou flexibilitu, pokud jde o použití přísnějšího kritéria hygieny výrobního procesu, jelikož takové alternativní kritérium poskytuje přinejmenším rovnocenné záruky jako referenční kritérium stanovené v nařízení (ES) č. 2073/2005.

| (11) | Aby se snížila administrativní zátěž provozovatelů potravinářských podniků, měl by se plán odběru vzorků pro kritérium Campylobacter řídit stejnou zkušební metodou jako v případě kritéria hygieny výrobního procesu stanoveného pro salmonely u jatečně upravených těl drůbeže. Pro analýzy Campylobacteru lze proto použít tytéž vzorky kůže z krku, které byly použity pro zkoušky dodržování kritéria hygieny výrobního procesu stanoveného pro salmonely u jatečně upravených těl drůbeže. |
| --- | --- |

(11)

Aby se snížila administrativní zátěž provozovatelů potravinářských podniků, měl by se plán odběru vzorků pro kritérium Campylobacter řídit stejnou zkušební metodou jako v případě kritéria hygieny výrobního procesu stanoveného pro salmonely u jatečně upravených těl drůbeže. Pro analýzy Campylobacteru lze proto použít tytéž vzorky kůže z krku, které byly použity pro zkoušky dodržování kritéria hygieny výrobního procesu stanoveného pro salmonely u jatečně upravených těl drůbeže.

| (12) | Horizontální metodou kvantifikace Campylobacteru v potravinách a krmivech je mezinárodní norma EN ISO 10272-2. Tato norma by proto měla být stanovena jako referenční metoda pro ověřování dodržování kritéria pro Campylobacter u jatečně upravených těl drůbeže. |
| --- | --- |

(12)

Horizontální metodou kvantifikace Campylobacteru v potravinách a krmivech je mezinárodní norma EN ISO 10272-2. Tato norma by proto měla být stanovena jako referenční metoda pro ověřování dodržování kritéria pro Campylobacter u jatečně upravených těl drůbeže.

| (13) | Je vhodné odložit použitelnost tohoto nařízení, aby se provozovatelům potravinářských podniků poskytl dostatek času k přizpůsobení svých stávajících postupů novým požadavkům a aby se laboratořím provádějícím analýzy Campylobacteru umožnilo zavést nové metody vyšetření stanovené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné odložit použitelnost tohoto nařízení, aby se provozovatelům potravinářských podniků poskytl dostatek času k přizpůsobení svých stávajících postupů novým požadavkům a aby se laboratořím provádějícím analýzy Campylobacteru umožnilo zavést nové metody vyšetření stanovené v tomto nařízení.

| (14) | Nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(14)

Nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (15) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 2073/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2016;14(12):4634.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2010; 8(03):1503.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2010; 8(1):1437.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2011;9(4):2105.

6

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Journal 2012;10(6):2741.

7

EFSA Journal

(8)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_campy_cost-bene-analy.pdf

8

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 2073/2005 se mění takto:

| 1) | V kapitole 2 se oddíl 2.1 mění takto:






  a) | tabulka se mění takto:






  i) | doplňuje se nový řádek 2.1.9, který zní:













  Kategorie potravin | Mikroorganismy | Plán odběru vzorků | Limity | Analytická referenční metoda | Fáze, na niž se kritérium vztahuje | Opatření v případě nevyhovujících výsledků |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| „2.1.9 | Jatečně upravená těla brojlerů |

1)

V kapitole 2 se oddíl 2.1 mění takto:

a)

tabulka se mění takto:

i)

doplňuje se nový řádek 2.1.9, který zní:

Kategorie potravin

Mikroorganismy

Plán odběru vzorků

Limity

Analytická referenční metoda

Fáze, na niž se kritérium vztahuje

Opatření v případě nevyhovujících výsledků

n

c

m

M

„2.1.9

Jatečně upravená těla brojlerů

Campylobacter spp.

50 (5)

c = 20

Od 1.1.2020 c = 15;

Od 1.1.2025 c = 10

1 000 KTJ/g

EN ISO 10272-2

jatečně upravená těla po chlazení

zlepšení hygieny porážky, přezkoumání procesních kontrol, původu zvířat a opatření biologické bezpečnosti v hospodářstvích původu“

| ii) | poznámka pod čarou 2 se nahrazuje tímto:






  „(2) | U bodů 2.1.3–2.1.5 a 2.1.9 se m rovná M.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

poznámka pod čarou 2 se nahrazuje tímto:

„(2)

| b) | v oddílu „Interpretace výsledků vyšetření“ se doplňují nová slova, která znějí:

  „
  Campylobacter spp. v jatečně upravených tělech brojlerů:






  — | vyhovující, pokud je nejvýše c/n hodnot > m, |
| --- | --- | --- |

b)

v oddílu „Interpretace výsledků vyšetření“ se doplňují nová slova, která znějí:

„
  Campylobacter spp. v jatečně upravených tělech brojlerů:

—

vyhovující, pokud je nejvýše c/n hodnot > m,

| — | nevyhovující, pokud je více než c/n hodnot > m.“ |
| --- | --- |

—

nevyhovující, pokud je více než c/n hodnot > m.“

| 2) | V kapitole 3 se oddíl 3.2 nahrazuje tímto:
  „3.2.   Odběr vzorků na jatkách a v závodech vyrábějících mleté maso a masné polotovary, strojně oddělované maso a čerstvé maso k bakteriologickému vyšetření


  Pravidla pro odběr vzorků z jatečně upravených těl skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých

  Destruktivní i nedestruktivní metody odběru vzorků, výběr míst odběru vzorků a pravidla pro skladování a přepravu vzorků, které mají být použity, jsou stanoveny v normě ISO 17604.
  Během každého vzorkování se odebírají namátkové vzorky z pěti jatečně upravených těl. Místa odběru vzorků se vyberou s ohledem na porážkovou technologii používanou v jednotlivých závodech.
  Při odběru vzorků pro vyšetření na Enterobacteriaceae a na počet kolonií aerobních mikroorganismů se odeberou vzorky ze čtyř míst každého jatečně upraveného těla. Destruktivní metodou se odeberou čtyři vzorky tkáně odpovídající celkem 20 cm2. Používá-li se pro tento účel nedestruktivní metoda, musí plocha, z níž se odebírá vzorek, činit alespoň 100 cm2 (50 cm2 u jatečně upravených těl drobných přežvýkavců) na jedno místo odběru vzorku.
  Při odběru vzorků pro vyšetření na salmonely se použije metoda odběru vzorků pomocí abrazivní houbičky. Vyberou se místa, u nichž je nejvyšší pravděpodobnost, že budou kontaminována. Celková plocha, z níž se odebírá vzorek, musí činit alespoň 400 cm2.
  Jsou-li vzorky odebírány z různých míst odběru vzorků na jatečně upraveném těle, před vyšetřením se z nich připraví směsný vzorek.

  Pravidla pro odběr vzorků z jatečně upravených těl drůbeže a čerstvého drůbežího masa

  Pro účely vyšetření na salmonely a Campylobacter odeberou jatka vzorky celých jatečně upravených těl drůbeže s kůží z krku. Zařízení na porcování a zpracování jiná než ta, která přiléhají k jatkám a zabývají se porcováním a zpracováním masa pocházejícího pouze z těchto jatek, rovněž odeberou vzorky pro účely vyšetření na salmonely. Vzorky musí přednostně odebrat z celých jatečně upravených těl drůbeže s kůží z krku, jsou-li k dispozici, avšak zároveň musí zajistit, že do odběru vzorků budou zahrnuty také části drůbeže s kůží a/nebo části drůbeže bez kůže nebo jen s malým množstvím kůže a že výběr bude prováděn na základě rizik.
  Jatka do svých plánů odběru vzorků zahrnou jatečně upravená těla drůbeže z hejn s neznámým statusem, co se týče salmonel, nebo se statusem, kdy je známo, že jsou hejna pozitivní na Salmonella enteritidis nebo Salmonella typhimurium.
  V rámci vyšetření na salmonely a Campylobacter u jatečně upravených těl drůbeže na jatkách podle kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 a řádku 2.1.9 kapitoly 2, kdy se vyšetření na salmonely a Campylobacter provádějí v téže laboratoři, odeberou se při každém vzorkování namátkové vzorky nejméně z 15 jatečně upravených těl po chlazení. Před vyšetřením se ze vzorků kůže z krku alespoň tří jatečně upravených těl drůbeže původem z téhož hejna vytvoří směsný vzorek o hmotnosti 26 g. Vzorky kůže z krku tak tvoří 5 × 26 g konečných vzorků (26 g je zapotřebí k provedení souběžných vyšetření na salmonely a Campylobacter z jednoho vzorku). Vzorky se po odběru uchovají a přepraví do laboratoře při teplotě nejméně 1 °C a nejvýše 8 °C a doba mezi odběrem vzorků a vyšetřením na Campylobacter musí být kratší než 48 hodin, aby byla uchována neporušenost vzorku. Vzorky, které dosáhly teploty 0 °C, se nepoužijí pro ověření dodržování kritéria Campylobacter. Vzorky o hmotnosti 5 × 26 g se použijí pro ověření dodržování kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 a řádku 2.1.9 kapitoly 2 a kritéria bezpečnosti potravin stanoveného v řádku 1.28 kapitoly 1. Za účelem přípravy výchozí suspenze v laboratoři se zkušební vzorek o hmotnosti 26 g převede do devítinásobku (234 ml) pufrované peptonové vody (PPV). PPV se před přidáním vzorku předehřeje na pokojovou teplotu. Směs se upraví v homogenizátoru stomacher nebo pulsifier po dobu přibližně jedné minuty. Pěnění se zabrání tím, že se ze sáčku pro homogenizátor stomacher odstraní co nejvíce vzduchu. 10 ml (~ 1 g) této výchozí suspenze se převede do prázdné sterilní zkumavky a 1 ml z 10 ml se použije pro stanovení počtu Campylobacter na selektivních plotnách. Zbytek výchozí suspenze (250 ml ~ 25 g) se použije pro detekci salmonel.
  V rámci vyšetření na salmonely a Campylobacter u jatečně upravených těl drůbeže na jatkách podle kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 a řádku 2.1.9 kapitoly 2, kdy se vyšetření na salmonely a Campylobacter provádějí ve dvou různých laboratořích, odeberou se při každém vzorkování namátkové vzorky nejméně z 20 jatečně upravených těl po chlazení. Před vyšetřením se ze vzorků kůže z krku alespoň čtyř jatečně upravených těl drůbeže původem z téhož hejna vytvoří směsný vzorek o hmotnosti 35 g. Vzorky kůže z krku tak tvoří 5 × 35 g vzorků, které se opět rozdělí, aby se získalo 5 × 25 g konečných vzorků (k provedení vyšetření na salmonely) a 5 × 10 g konečných vzorků (k provedení vyšetření na Campylobacter). Vzorky se po odběru uchovají a přepraví do laboratoře při teplotě nejméně 1 °C a nejvýše 8 °C a doba mezi odběrem vzorků a vyšetřením na Campylobacter musí být kratší než 48 hodin, aby byla uchována neporušenost vzorku. Vzorky, které dosáhly teploty 0 °C, se nepoužijí pro ověření dodržování kritéria Campylobacter. Vzorky o hmotnosti 5 × 25 g se použijí pro ověření dodržování kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 kapitoly 2 a kritéria bezpečnosti potravin stanoveného v řádku 1.28 kapitoly 1. Konečné vzorky o hmotnosti 5 × 10 g se použijí k ověření, že je dodrženo kritérium hygieny výrobního procesu stanovené v řádku 2.1.9 kapitoly 2.
  Pro účely vyšetření na salmonely u jiného čerstvého drůbežího masa, než jsou jatečně upravená těla drůbeže, se odebere pět vzorků ze stejné partie o minimální hmotnosti 25 g. Vzorek odebraný z částí drůbeže s kůží musí obsahovat kůži a v případě, že množství kůže nebude dostačující k vytvoření jednotky vzorku, i tenký plátek z povrchu svalu. Vzorek odebraný z částí drůbeže bez kůže nebo jen s malým množstvím kůže musí obsahovat tenký plátek nebo plátky z povrchu svalu přidané k jakékoli kůži jsoucí k dispozici, aby byla vytvořena dostačující jednotka vzorku. Plátky masa se odeberou takovým způsobem, aby zahrnovaly co největší množství povrchu masa.

  Pokyny pro odběr vzorků

  Podrobnější pokyny pro odběr vzorků z jatečně upravených těl, zejména pokud jde o místa odběru vzorků, mohou být zahrnuty do pokynů pro správnou praxi podle článku 7 nařízení (ES) č. 852/2004.

  Četnost odběru vzorků u jatečně upravených těl, mletého masa, masných polotovarů, strojně oddělovaného masa a čerstvého drůbežího masa

  Provozovatelé potravinářských podniků provozující jatky či zařízení, která vyrábějí mleté maso, masné polotovary, strojně oddělené maso nebo čerstvé drůbeží maso, odebírají vzorky pro mikrobiologické vyšetření nejméně jednou týdně. Den odběru vzorků se každý týden mění, aby se zajistilo pokrytí každého dne v týdnu.
  U odběru vzorků mletého masa a masných polotovarů pro účely vyšetření na E. coli a na počet kolonií aerobních mikroorganismů a u odběru vzorků jatečně upravených těl pro účely vyšetření na Enterobacteriaceae a na počet kolonií aerobních mikroorganismů může být četnost snížena na vyšetření jednou za čtrnáct dní, pokud jsou po šest po sobě jdoucích týdnů získávány vyhovující výsledky.
  U odběru vzorků mletého masa, masných polotovarů, jatečně upravených těl a čerstvého drůbežího masa pro účely vyšetření na salmonely může být četnost snížena na čtrnáctidenní, pokud jsou po 30 po sobě jdoucích týdnů získávány vyhovující výsledky. Četnost odběru vzorků pro vyšetření na salmonely může být snížena také tehdy, pokud je uplatňován celostátní nebo regionální program tlumení salmonel a pokud tento program zahrnuje vyšetření, které nahrazuje vzorkování stanovené v tomto odstavci. Četnost odběru vzorků může být ještě více snížena, pokud se v rámci tohoto celostátního nebo regionálního programu tlumení salmonel prokáže, že zvířata, která jatky nakupují, vykazují nízkou prevalenci salmonel.
  U odběru vzorků jatečně upravených těl drůbeže pro účely vyšetření na Campylobacter může být četnost snížena na čtrnáctidenní, pokud jsou po 52 po sobě jdoucích týdnů získávány vyhovující výsledky. Četnost odběru vzorků pro účely vyšetření na Campylobacter může být snížena po schválení příslušným orgánem, pokud existuje úřední nebo úředně uznaný celostátní nebo regionální program tlumení Campylobacteru a pokud tento program zahrnuje odběr vzorků a vyšetření rovnocenné odběru vzorků a vyšetření požadovaným pro ověřování dodržování kritéria hygieny výrobního procesu stanoveného v řádku 2.1.9 kapitoly 2. Pokud je v programu tlumení pro Campylobacter stanovena nízká úroveň kontaminace hejn, lze četnost odběru vzorků dále snížit, jestliže je dosaženo této nízké úrovně kontaminace po dobu 52 týdnů v hospodářství původu brojlerů, které jatky nakupují. Pokud program tlumení vykazuje během specifického období v roce vyhovující výsledky, četnost vyšetření na Campylobacter lze po schválení příslušným orgánem rovněž upravit podle sezónních výkyvů.
  Je-li to však na základě analýzy rizik opodstatněné a schválí-li to následně příslušný orgán, mohou být malé jatky a zařízení, která vyrábějí mleté maso, masné polotovary a čerstvé drůbeží maso v malých množstvích, z požadavků na četnost odběru vzorků vyňaty.“ |
| --- | --- |

2)

V kapitole 3 se oddíl 3.2 nahrazuje tímto:

„3.2.   Odběr vzorků na jatkách a v závodech vyrábějících mleté maso a masné polotovary, strojně oddělované maso a čerstvé maso k bakteriologickému vyšetření

Pravidla pro odběr vzorků z jatečně upravených těl skotu, prasat, ovcí, koz a koňovitých

Destruktivní i nedestruktivní metody odběru vzorků, výběr míst odběru vzorků a pravidla pro skladování a přepravu vzorků, které mají být použity, jsou stanoveny v normě ISO 17604.

Během každého vzorkování se odebírají namátkové vzorky z pěti jatečně upravených těl. Místa odběru vzorků se vyberou s ohledem na porážkovou technologii používanou v jednotlivých závodech.

Při odběru vzorků pro vyšetření na Enterobacteriaceae a na počet kolonií aerobních mikroorganismů se odeberou vzorky ze čtyř míst každého jatečně upraveného těla. Destruktivní metodou se odeberou čtyři vzorky tkáně odpovídající celkem 20 cm2. Používá-li se pro tento účel nedestruktivní metoda, musí plocha, z níž se odebírá vzorek, činit alespoň 100 cm2 (50 cm2 u jatečně upravených těl drobných přežvýkavců) na jedno místo odběru vzorku.

Při odběru vzorků pro vyšetření na salmonely se použije metoda odběru vzorků pomocí abrazivní houbičky. Vyberou se místa, u nichž je nejvyšší pravděpodobnost, že budou kontaminována. Celková plocha, z níž se odebírá vzorek, musí činit alespoň 400 cm2.

Jsou-li vzorky odebírány z různých míst odběru vzorků na jatečně upraveném těle, před vyšetřením se z nich připraví směsný vzorek.

Pravidla pro odběr vzorků z jatečně upravených těl drůbeže a čerstvého drůbežího masa

Pro účely vyšetření na salmonely a Campylobacter odeberou jatka vzorky celých jatečně upravených těl drůbeže s kůží z krku. Zařízení na porcování a zpracování jiná než ta, která přiléhají k jatkám a zabývají se porcováním a zpracováním masa pocházejícího pouze z těchto jatek, rovněž odeberou vzorky pro účely vyšetření na salmonely. Vzorky musí přednostně odebrat z celých jatečně upravených těl drůbeže s kůží z krku, jsou-li k dispozici, avšak zároveň musí zajistit, že do odběru vzorků budou zahrnuty také části drůbeže s kůží a/nebo části drůbeže bez kůže nebo jen s malým množstvím kůže a že výběr bude prováděn na základě rizik.

Jatka do svých plánů odběru vzorků zahrnou jatečně upravená těla drůbeže z hejn s neznámým statusem, co se týče salmonel, nebo se statusem, kdy je známo, že jsou hejna pozitivní na Salmonella enteritidis nebo Salmonella typhimurium.

V rámci vyšetření na salmonely a Campylobacter u jatečně upravených těl drůbeže na jatkách podle kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 a řádku 2.1.9 kapitoly 2, kdy se vyšetření na salmonely a Campylobacter provádějí v téže laboratoři, odeberou se při každém vzorkování namátkové vzorky nejméně z 15 jatečně upravených těl po chlazení. Před vyšetřením se ze vzorků kůže z krku alespoň tří jatečně upravených těl drůbeže původem z téhož hejna vytvoří směsný vzorek o hmotnosti 26 g. Vzorky kůže z krku tak tvoří 5 × 26 g konečných vzorků (26 g je zapotřebí k provedení souběžných vyšetření na salmonely a Campylobacter z jednoho vzorku). Vzorky se po odběru uchovají a přepraví do laboratoře při teplotě nejméně 1 °C a nejvýše 8 °C a doba mezi odběrem vzorků a vyšetřením na Campylobacter musí být kratší než 48 hodin, aby byla uchována neporušenost vzorku. Vzorky, které dosáhly teploty 0 °C, se nepoužijí pro ověření dodržování kritéria Campylobacter. Vzorky o hmotnosti 5 × 26 g se použijí pro ověření dodržování kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 a řádku 2.1.9 kapitoly 2 a kritéria bezpečnosti potravin stanoveného v řádku 1.28 kapitoly 1. Za účelem přípravy výchozí suspenze v laboratoři se zkušební vzorek o hmotnosti 26 g převede do devítinásobku (234 ml) pufrované peptonové vody (PPV). PPV se před přidáním vzorku předehřeje na pokojovou teplotu. Směs se upraví v homogenizátoru stomacher nebo pulsifier po dobu přibližně jedné minuty. Pěnění se zabrání tím, že se ze sáčku pro homogenizátor stomacher odstraní co nejvíce vzduchu. 10 ml (~ 1 g) této výchozí suspenze se převede do prázdné sterilní zkumavky a 1 ml z 10 ml se použije pro stanovení počtu Campylobacter na selektivních plotnách. Zbytek výchozí suspenze (250 ml ~ 25 g) se použije pro detekci salmonel.

V rámci vyšetření na salmonely a Campylobacter u jatečně upravených těl drůbeže na jatkách podle kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 a řádku 2.1.9 kapitoly 2, kdy se vyšetření na salmonely a Campylobacter provádějí ve dvou různých laboratořích, odeberou se při každém vzorkování namátkové vzorky nejméně z 20 jatečně upravených těl po chlazení. Před vyšetřením se ze vzorků kůže z krku alespoň čtyř jatečně upravených těl drůbeže původem z téhož hejna vytvoří směsný vzorek o hmotnosti 35 g. Vzorky kůže z krku tak tvoří 5 × 35 g vzorků, které se opět rozdělí, aby se získalo 5 × 25 g konečných vzorků (k provedení vyšetření na salmonely) a 5 × 10 g konečných vzorků (k provedení vyšetření na Campylobacter). Vzorky se po odběru uchovají a přepraví do laboratoře při teplotě nejméně 1 °C a nejvýše 8 °C a doba mezi odběrem vzorků a vyšetřením na Campylobacter musí být kratší než 48 hodin, aby byla uchována neporušenost vzorku. Vzorky, které dosáhly teploty 0 °C, se nepoužijí pro ověření dodržování kritéria Campylobacter. Vzorky o hmotnosti 5 × 25 g se použijí pro ověření dodržování kritérií hygieny výrobního procesu stanovených v řádku 2.1.5 kapitoly 2 a kritéria bezpečnosti potravin stanoveného v řádku 1.28 kapitoly 1. Konečné vzorky o hmotnosti 5 × 10 g se použijí k ověření, že je dodrženo kritérium hygieny výrobního procesu stanovené v řádku 2.1.9 kapitoly 2.

Pro účely vyšetření na salmonely u jiného čerstvého drůbežího masa, než jsou jatečně upravená těla drůbeže, se odebere pět vzorků ze stejné partie o minimální hmotnosti 25 g. Vzorek odebraný z částí drůbeže s kůží musí obsahovat kůži a v případě, že množství kůže nebude dostačující k vytvoření jednotky vzorku, i tenký plátek z povrchu svalu. Vzorek odebraný z částí drůbeže bez kůže nebo jen s malým množstvím kůže musí obsahovat tenký plátek nebo plátky z povrchu svalu přidané k jakékoli kůži jsoucí k dispozici, aby byla vytvořena dostačující jednotka vzorku. Plátky masa se odeberou takovým způsobem, aby zahrnovaly co největší množství povrchu masa.

Pokyny pro odběr vzorků

Podrobnější pokyny pro odběr vzorků z jatečně upravených těl, zejména pokud jde o místa odběru vzorků, mohou být zahrnuty do pokynů pro správnou praxi podle článku 7 nařízení (ES) č. 852/2004.

Četnost odběru vzorků u jatečně upravených těl, mletého masa, masných polotovarů, strojně oddělovaného masa a čerstvého drůbežího masa

Provozovatelé potravinářských podniků provozující jatky či zařízení, která vyrábějí mleté maso, masné polotovary, strojně oddělené maso nebo čerstvé drůbeží maso, odebírají vzorky pro mikrobiologické vyšetření nejméně jednou týdně. Den odběru vzorků se každý týden mění, aby se zajistilo pokrytí každého dne v týdnu.

U odběru vzorků mletého masa a masných polotovarů pro účely vyšetření na E. coli a na počet kolonií aerobních mikroorganismů a u odběru vzorků jatečně upravených těl pro účely vyšetření na Enterobacteriaceae a na počet kolonií aerobních mikroorganismů může být četnost snížena na vyšetření jednou za čtrnáct dní, pokud jsou po šest po sobě jdoucích týdnů získávány vyhovující výsledky.

U odběru vzorků mletého masa, masných polotovarů, jatečně upravených těl a čerstvého drůbežího masa pro účely vyšetření na salmonely může být četnost snížena na čtrnáctidenní, pokud jsou po 30 po sobě jdoucích týdnů získávány vyhovující výsledky. Četnost odběru vzorků pro vyšetření na salmonely může být snížena také tehdy, pokud je uplatňován celostátní nebo regionální program tlumení salmonel a pokud tento program zahrnuje vyšetření, které nahrazuje vzorkování stanovené v tomto odstavci. Četnost odběru vzorků může být ještě více snížena, pokud se v rámci tohoto celostátního nebo regionálního programu tlumení salmonel prokáže, že zvířata, která jatky nakupují, vykazují nízkou prevalenci salmonel.

U odběru vzorků jatečně upravených těl drůbeže pro účely vyšetření na Campylobacter může být četnost snížena na čtrnáctidenní, pokud jsou po 52 po sobě jdoucích týdnů získávány vyhovující výsledky. Četnost odběru vzorků pro účely vyšetření na Campylobacter může být snížena po schválení příslušným orgánem, pokud existuje úřední nebo úředně uznaný celostátní nebo regionální program tlumení Campylobacteru a pokud tento program zahrnuje odběr vzorků a vyšetření rovnocenné odběru vzorků a vyšetření požadovaným pro ověřování dodržování kritéria hygieny výrobního procesu stanoveného v řádku 2.1.9 kapitoly 2. Pokud je v programu tlumení pro Campylobacter stanovena nízká úroveň kontaminace hejn, lze četnost odběru vzorků dále snížit, jestliže je dosaženo této nízké úrovně kontaminace po dobu 52 týdnů v hospodářství původu brojlerů, které jatky nakupují. Pokud program tlumení vykazuje během specifického období v roce vyhovující výsledky, četnost vyšetření na Campylobacter lze po schválení příslušným orgánem rovněž upravit podle sezónních výkyvů.

Je-li to však na základě analýzy rizik opodstatněné a schválí-li to následně příslušný orgán, mohou být malé jatky a zařízení, která vyrábějí mleté maso, masné polotovary a čerstvé drůbeží maso v malých množstvích, z požadavků na četnost odběru vzorků vyňaty.“

---

| 24.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 218/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 218/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1496

ze dne 23. srpna 2017,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 2001/49/ES (2) byla látka DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) zařazena jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 2001/49/ES (2) byla látka DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) zařazena jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

| (2) | Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

| (3) | Platnost schválení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dne 30. června 2018. |
| --- | --- |

(3)

Platnost schválení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dne 30. června 2018.

| (4) | Žádost o obnovení zařazení látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) do přílohy I směrnice 91/414/EHS byla v souladu s článkem 4 nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 (5) předložena ve lhůtě stanovené v uvedeném článku. |
| --- | --- |

(4)

Žádost o obnovení zařazení látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) do přílohy I směrnice 91/414/EHS byla v souladu s článkem 4 nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 (5) předložena ve lhůtě stanovené v uvedeném článku.

| (5) | Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 9 nařízení (EU) č. 1141/2010. Žádost byla zpravodajským členským státem shledána úplnou. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 9 nařízení (EU) č. 1141/2010. Žádost byla zpravodajským členským státem shledána úplnou.

| (6) | Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem hodnotící zprávu o obnovení a dne 17. září 2013 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem hodnotící zprávu o obnovení a dne 17. září 2013 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (7) | Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti. |
| --- | --- |

(7)

Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

| (8) | Dne 30. září 2016 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) ohledně toho, zda lze očekávat, že látka DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Na základě hodnocených studií dospěl úřad k závěru, že výchozí látka má určité přirozené toxikologické vlastnosti, zejména pokud jde o karcinogenitu a toxicitu pro reprodukci. Podle názoru úřadu tyto informace odůvodňují dokonce klasifikaci této látky jako karcinogenní látky kategorie 2 a látky toxické pro reprodukci kategorie 2 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (7). Úřad dospěl k závěru, že při zohlednění posuzovaných reprezentativních použití existuje velký potenciál, že výsledky expozice podzemních vod přesáhnou mezní hodnoty ukazatelů pro pitnou vodu 0,1 μg/l, pokud jde o několik metabolitů DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methylu) v situacích, které představují všechny relevantní scénáře týkající se podzemních vod. |
| --- | --- |

(8)

Dne 30. září 2016 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) ohledně toho, zda lze očekávat, že látka DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Na základě hodnocených studií dospěl úřad k závěru, že výchozí látka má určité přirozené toxikologické vlastnosti, zejména pokud jde o karcinogenitu a toxicitu pro reprodukci. Podle názoru úřadu tyto informace odůvodňují dokonce klasifikaci této látky jako karcinogenní látky kategorie 2 a látky toxické pro reprodukci kategorie 2 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (7). Úřad dospěl k závěru, že při zohlednění posuzovaných reprezentativních použití existuje velký potenciál, že výsledky expozice podzemních vod přesáhnou mezní hodnoty ukazatelů pro pitnou vodu 0,1 μg/l, pokud jde o několik metabolitů DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methylu) v situacích, které představují všechny relevantní scénáře týkající se podzemních vod.

| (9) | Bez ohledu na klasifikaci navrženou úřadem a vzhledem k přirozeným toxikologickým vlastnostem výchozí látky uvedeným ve studiích, zejména ve vztahu ke karcinogenitě a reprodukční toxicitě, je přítomnost metabolitů v podzemních vodách obzvláště znepokojující, protože nebylo prokázáno, že tyto metabolity nemají stejné přirozené vlastnosti. Proto nelze v současné době vyvodit závěr, že přítomnost metabolitů v podzemních vodách nezpůsobí nepřijatelné účinky na podzemní vody a škodlivé účinky na lidské zdraví. |
| --- | --- |

(9)

Bez ohledu na klasifikaci navrženou úřadem a vzhledem k přirozeným toxikologickým vlastnostem výchozí látky uvedeným ve studiích, zejména ve vztahu ke karcinogenitě a reprodukční toxicitě, je přítomnost metabolitů v podzemních vodách obzvláště znepokojující, protože nebylo prokázáno, že tyto metabolity nemají stejné přirozené vlastnosti. Proto nelze v současné době vyvodit závěr, že přítomnost metabolitů v podzemních vodách nezpůsobí nepřijatelné účinky na podzemní vody a škodlivé účinky na lidské zdraví.

| (10) | Kromě toho dospěl úřad k závěru, že nebylo možné dokončit posouzení expozice podzemních vod na základě dostupných informací pro metabolit IN-JE127, jehož genotoxický potenciál nelze vyloučit. |
| --- | --- |

(10)

Kromě toho dospěl úřad k závěru, že nebylo možné dokončit posouzení expozice podzemních vod na základě dostupných informací pro metabolit IN-JE127, jehož genotoxický potenciál nelze vyloučit.

| (11) | Vzhledem k nejistotě ohledně výskytu uvedeného metabolitu v podzemních vodách nelze v současné době vyloučit nepřijatelné účinky na podzemní vody a škodlivé účinky na lidské zdraví. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k nejistotě ohledně výskytu uvedeného metabolitu v podzemních vodách nelze v současné době vyloučit nepřijatelné účinky na podzemní vody a škodlivé účinky na lidské zdraví.

| (12) | Kromě toho dospěl úřad k závěru, že z expozice látce DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) vyplývá vysoké riziko pro vodní organismy, zejména řasy a vodní rostliny. |
| --- | --- |

(12)

Kromě toho dospěl úřad k závěru, že z expozice látce DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) vyplývá vysoké riziko pro vodní organismy, zejména řasy a vodní rostliny.

| (13) | Na základě rizik uvedených v 9., 11. a 12. bodě odůvodnění nebyl učiněn závěr, že by v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin byla splněna kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Proto je vhodné neobnovit schválení látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) v souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Na základě rizik uvedených v 9., 11. a 12. bodě odůvodnění nebyl učiněn závěr, že by v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin byla splněna kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Proto je vhodné neobnovit schválení látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) v souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.

| (14) | Vzhledem k rizikům popsaným v 9., 11. a 12. bodě odůvodnění se nepoužije odchylka stanovená v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 1107/2009. Použití uvedené odchylky je rovněž vyloučeno z důvodu, že nebylo prokázáno, že není splněno žádné z kritérií stanovených v bodech 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 nebo 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k rizikům popsaným v 9., 11. a 12. bodě odůvodnění se nepoužije odchylka stanovená v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 1107/2009. Použití uvedené odchylky je rovněž vyloučeno z důvodu, že nebylo prokázáno, že není splněno žádné z kritérií stanovených v bodech 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 nebo 3.8.2 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (15) | Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky ke stanovisku úřadu a v souladu čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1141/2010 i k návrhu zprávy o přezkoumání. Žadatel předložil své připomínky a ty byly důkladně přezkoumány. |
| --- | --- |

(15)

Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky ke stanovisku úřadu a v souladu čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1141/2010 i k návrhu zprávy o přezkoumání. Žadatel předložil své připomínky a ty byly důkladně přezkoumány.

| (16) | Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné obavy týkající se dané látky vyvrátit. |
| --- | --- |

(16)

Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné obavy týkající se dané látky vyvrátit.

| (17) | Členským státům by na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující látku DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) měl být poskytnut určitý čas. |
| --- | --- |

(17)

Členským státům by na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující látku DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) měl být poskytnut určitý čas.

| (18) | U přípravků na ochranu rostlin obsahujících látku DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), v jejichž případě členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělí odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději dne 13. prosince 2018. |
| --- | --- |

(18)

U přípravků na ochranu rostlin obsahujících látku DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), v jejichž případě členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělí odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději dne 13. prosince 2018.

| (19) | Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti o schválení látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(19)

Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti o schválení látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009.

| (20) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(20)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Neobnovení schválení účinné látky

Schválení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) se neobnovuje.

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

V části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se zrušuje řádek 19, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl).

Článek 3

Přechodná opatření

Členské státy odejmou povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) nejpozději dne 13. prosince 2017.

Článek 4

Odkladná lhůta

Odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne nejpozději dne 13. prosince 2018.

Článek 5

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Komise 2001/49/ES ze dne 28. června 2001, kterou se mění příloha I směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh za účelem zařazení účinné látky DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl) (Úř. věst. L 176, 29.6.2001, s. 61).

2

(3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 1141/2010 ze dne 7. prosince 2010, kterým se stanoví postup pro obnovení zařazení druhé skupiny účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a kterým se vytváří seznam těchto látek (Úř. věst. L 322, 8.12.2010, s. 10).

5

(6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flupyrsulfuron (variant evaluated flupyrsulfuron-methyl-sodium). EFSA Journal 2014;12(11):3881, 86 s. doi:10.2903/j.efsa.2014.3881.

6

EFSA Journal

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

7

---

| 24.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 218/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 218/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1497

ze dne 23. srpna 2017,

kterým se odvolává přijetí závazku jednoho vyvážejícího výrobce podle prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, kterým se potvrzuje přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po dobu uplatňování konečných opatření

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,

informujíc členské státy,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ZÁVAZEK A DALŠÍ STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

ZÁVAZEK A DALŠÍ STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

| (1) | Nařízením (EU) č. 513/2013 (3) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů (dále jen „moduly“) a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Evropské unie (dále jen „Unie“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (EU) č. 513/2013 (3) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů (dále jen „moduly“) a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Evropské unie (dále jen „Unie“).

3

| (2) | Skupina vyvážejících výrobců pověřila Čínskou obchodní komoru pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „komora CCCME“), aby jejich jménem předložila Komisi cenový závazek, což komora CCCME učinila. Ze stanovených podmínek tohoto cenového závazku jasně vyplývá, že jej tvoří soubor individuálních cenových závazků každého vyvážejícího výrobce, který je z praktických administrativních důvodů koordinován komorou CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Skupina vyvážejících výrobců pověřila Čínskou obchodní komoru pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „komora CCCME“), aby jejich jménem předložila Komisi cenový závazek, což komora CCCME učinila. Ze stanovených podmínek tohoto cenového závazku jasně vyplývá, že jej tvoří soubor individuálních cenových závazků každého vyvážejícího výrobce, který je z praktických administrativních důvodů koordinován komorou CCCME.

| (3) | Rozhodnutím 2013/423/EU (4) Komise přijala uvedený cenový závazek, pokud jde o prozatímní antidumpingové clo. Nařízením (EU) č. 748/2013 (5) Komise změnila nařízení (EU) č. 513/2013 a zavedla technické změny potřebné v souvislosti s přijetím závazku, pokud jde o prozatímní antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím 2013/423/EU (4) Komise přijala uvedený cenový závazek, pokud jde o prozatímní antidumpingové clo. Nařízením (EU) č. 748/2013 (5) Komise změnila nařízení (EU) č. 513/2013 a zavedla technické změny potřebné v souvislosti s přijetím závazku, pokud jde o prozatímní antidumpingové clo.

4

5

| (4) | Prováděcím nařízením (EU) č. 1238/2013 (6) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz modulů a článků pocházejících nebo odesílaných z ČLR (dále jen „dotčené výrobky“) do Unie. Prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2013 (7) Rada uložila rovněž konečné vyrovnávací clo na dovoz dotčených výrobků do Unie.
  Na základě oznámení o pozměněné verzi cenového závazku předloženého skupinou vyvážejících výrobců (dále jen „vyvážející výrobci“) a komorou CCCME Komise potvrdila prostřednictvím prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU (8), že přijímá cenový závazek v pozměněné podobě (dále jen „závazek“), a to po dobu uplatňování konečných opatření. V příloze tohoto rozhodnutí je uveden seznam skupiny vyvážejících výrobců, od nichž byl závazek přijat, včetně společnosti Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd (dále jen „Shanghai Shenzhou“), spolu s jejími společnostmi ve spojení v ČLR (tj. Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd a Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd) pod společným doplňkovým kódem TARIC: B875. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcím nařízením (EU) č. 1238/2013 (6) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz modulů a článků pocházejících nebo odesílaných z ČLR (dále jen „dotčené výrobky“) do Unie. Prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2013 (7) Rada uložila rovněž konečné vyrovnávací clo na dovoz dotčených výrobků do Unie.

6

7

Na základě oznámení o pozměněné verzi cenového závazku předloženého skupinou vyvážejících výrobců (dále jen „vyvážející výrobci“) a komorou CCCME Komise potvrdila prostřednictvím prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU (8), že přijímá cenový závazek v pozměněné podobě (dále jen „závazek“), a to po dobu uplatňování konečných opatření. V příloze tohoto rozhodnutí je uveden seznam skupiny vyvážejících výrobců, od nichž byl závazek přijat, včetně společnosti Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd (dále jen „Shanghai Shenzhou“), spolu s jejími společnostmi ve spojení v ČLR (tj. Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd a Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd) pod společným doplňkovým kódem TARIC: B875.

8

| (5) | Prováděcím rozhodnutím 2014/657/EU (9) Komise přijala návrh skupiny vyvážejících výrobců a komory CCCME, jenž se týkal upřesnění ohledně plnění závazku pro dotčené výrobky, na něž se závazek vztahuje, tj. moduly a články pocházející nebo odesílané z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039), vyráběné skupinou vyvážejících výrobců (dále jen „výrobek, na nějž se vztahuje závazek“). Na antidumpingová a vyrovnávací cla uvedená ve 4. bodě odůvodnění výše se společně se závazkem odkazuje jako na „opatření“. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcím rozhodnutím 2014/657/EU (9) Komise přijala návrh skupiny vyvážejících výrobců a komory CCCME, jenž se týkal upřesnění ohledně plnění závazku pro dotčené výrobky, na něž se závazek vztahuje, tj. moduly a články pocházející nebo odesílané z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039), vyráběné skupinou vyvážejících výrobců (dále jen „výrobek, na nějž se vztahuje závazek“). Na antidumpingová a vyrovnávací cla uvedená ve 4. bodě odůvodnění výše se společně se závazkem odkazuje jako na „opatření“.

9

| (6) | Prováděcím nařízením (EU) 2015/866 (10) Komise odvolala přijetí závazku tří vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcím nařízením (EU) 2015/866 (10) Komise odvolala přijetí závazku tří vyvážejících výrobců.

10

| (7) | Prováděcím nařízením (EU) 2015/1403 (11) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(7)

Prováděcím nařízením (EU) 2015/1403 (11) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce.

11

| (8) | Prováděcím nařízením (EU) 2015/2018 (12) Komise odvolala přijetí závazku dvou vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(8)

Prováděcím nařízením (EU) 2015/2018 (12) Komise odvolala přijetí závazku dvou vyvážejících výrobců.

12

| (9) | Komise zahájila šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (13) dne 5. prosince 2015. |
| --- | --- |

(9)

Komise zahájila šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (13) dne 5. prosince 2015.

Úředním věstníku Evropské unie

13

| (10) | Komise zahájila šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (14) dne 5. prosince 2015. |
| --- | --- |

(10)

Komise zahájila šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (14) dne 5. prosince 2015.

Úředním věstníku Evropské unie

14

| (11) | Komise rovněž zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (15) dne 5. prosince 2015. |
| --- | --- |

(11)

Komise rovněž zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (15) dne 5. prosince 2015.

Úředním věstníku Evropské unie

15

| (12) | Prováděcím nařízením (EU) 2016/115 (16) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(12)

Prováděcím nařízením (EU) 2016/115 (16) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce.

16

| (13) | Konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1238/2013 na dovoz dotčených výrobků pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/185 (17) dále rozšířila na dovoz dotčeného výrobku odesílaného z Malajsie a Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie a Tchaj-wanu, či nikoli. |
| --- | --- |

(13)

Konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1238/2013 na dovoz dotčených výrobků pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/185 (17) dále rozšířila na dovoz dotčeného výrobku odesílaného z Malajsie a Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie a Tchaj-wanu, či nikoli.

17

| (14) | Konečné vyrovnávací clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2013 na dovoz dotčených výrobků pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/184 (18) dále rozšířila na dovoz dotčeného výrobku odesílaného z Malajsie a Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie a Tchaj-wanu, či nikoli. |
| --- | --- |

(14)

Konečné vyrovnávací clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2013 na dovoz dotčených výrobků pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/184 (18) dále rozšířila na dovoz dotčeného výrobku odesílaného z Malajsie a Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Malajsie a Tchaj-wanu, či nikoli.

18

| (15) | Prováděcím nařízením (EU) 2016/1045 (19) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(15)

Prováděcím nařízením (EU) 2016/1045 (19) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce.

19

| (16) | Prováděcím nařízením (EU) 2016/1382 (20) Komise odvolala přijetí závazku dalších pěti vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(16)

Prováděcím nařízením (EU) 2016/1382 (20) Komise odvolala přijetí závazku dalších pěti vyvážejících výrobců.

20

| (17) | Prováděcím nařízením (EU) 2016/1402 (21) Komise odvolala přijetí závazku dalších tří vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(17)

Prováděcím nařízením (EU) 2016/1402 (21) Komise odvolala přijetí závazku dalších tří vyvážejících výrobců.

21

| (18) | Prováděcím nařízením (EU) 2016/1998 (22) Komise odvolala přijetí závazku dalších pěti vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(18)

Prováděcím nařízením (EU) 2016/1998 (22) Komise odvolala přijetí závazku dalších pěti vyvážejících výrobců.

22

| (19) | Prováděcím nařízením (EU) 2016/2146 (23) Komise odvolala přijetí závazku dalších dvou vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(19)

Prováděcím nařízením (EU) 2016/2146 (23) Komise odvolala přijetí závazku dalších dvou vyvážejících výrobců.

23

| (20) | Na základě přezkumů před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu uvedených v 9. až 11. bodě odůvodnění Komise prováděcím nařízením (EU) 2017/366 (24) a prováděcím nařízením (EU) 2017/367 (25) opatření zachovala. |
| --- | --- |

(20)

Na základě přezkumů před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu uvedených v 9. až 11. bodě odůvodnění Komise prováděcím nařízením (EU) 2017/366 (24) a prováděcím nařízením (EU) 2017/367 (25) opatření zachovala.

24

25

| (21) | Komise rovněž zahájila částečný prozatímní přezkum podoby opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (26) dne 3. března 2017. |
| --- | --- |

(21)

Komise rovněž zahájila částečný prozatímní přezkum podoby opatření zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (26) dne 3. března 2017.

Úředním věstníku Evropské unie

26

| (22) | Prováděcím nařízením (EU) 2017/454 (27) Komise odvolala přijetí závazku čtyř vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(22)

Prováděcím nařízením (EU) 2017/454 (27) Komise odvolala přijetí závazku čtyř vyvážejících výrobců.

27

| (23) | Prováděcím rozhodnutím (EU) 2017/615 (28) Komise přijala návrh skupiny vyvážejících výrobců a komory CCCME, jenž se týkal plnění závazku. |
| --- | --- |

(23)

Prováděcím rozhodnutím (EU) 2017/615 (28) Komise přijala návrh skupiny vyvážejících výrobců a komory CCCME, jenž se týkal plnění závazku.

28

| (24) | Prováděcím nařízením (EU) 2017/941 (29) Komise odvolala přijetí závazku dvou vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(24)

Prováděcím nařízením (EU) 2017/941 (29) Komise odvolala přijetí závazku dvou vyvážejících výrobců.

29

| (25) | Prováděcím nařízením (EU) 2017/1408 (30) Komise odvolala přijetí závazku dvou vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(25)

Prováděcím nařízením (EU) 2017/1408 (30) Komise odvolala přijetí závazku dvou vyvážejících výrobců.

30

B.   PODMÍNKY ZÁVAZKU A DOBROVOLNÉHO ODVOLÁNÍ ZÁVAZKU SPOLEČNOSTÍ SHANGHAI SHENZHOU

PODMÍNKY ZÁVAZKU A DOBROVOLNÉHO ODVOLÁNÍ ZÁVAZKU SPOLEČNOSTÍ SHANGHAI SHENZHOU

| (26) | Podle znění podmínek závazku může jakýkoli vyvážející výrobce svůj souhlas se závazkem dobrovolně odvolat kdykoli během jeho uplatňování. |
| --- | --- |

(26)

Podle znění podmínek závazku může jakýkoli vyvážející výrobce svůj souhlas se závazkem dobrovolně odvolat kdykoli během jeho uplatňování.

| (27) | Společnost Shanghai Shenzhou v červnu 2017 oznámila Komisi, že si přeje odvolat svůj souhlas se závazkem vlastním jménem, jakož i jménem společností ve spojení uvedených ve 4. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(27)

Společnost Shanghai Shenzhou v červnu 2017 oznámila Komisi, že si přeje odvolat svůj souhlas se závazkem vlastním jménem, jakož i jménem společností ve spojení uvedených ve 4. bodě odůvodnění výše.

C.   ODVOLÁNÍ PŘIJETÍ ZÁVAZKU A ULOŽENÍ KONEČNÉHO CLA

ODVOLÁNÍ PŘIJETÍ ZÁVAZKU A ULOŽENÍ KONEČNÉHO CLA

| (28) | Komise proto v souladu s čl. 8 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení a s podmínkami závazku dospěla k závěru, že přijetí závazku pro Shanghai Shenzhou a společností ve spojení uvedených ve 4. bodě odůvodnění by mělo být odvoláno. |
| --- | --- |

(28)

Komise proto v souladu s čl. 8 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení a s podmínkami závazku dospěla k závěru, že přijetí závazku pro Shanghai Shenzhou a společností ve spojení uvedených ve 4. bodě odůvodnění by mělo být odvoláno.

| (29) | V důsledku toho se v souladu s čl. 8 odst. 9 základního antidumpingového nařízení a čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR a vyrobeného společností Shanghai Shenzhou a společnostmi ve spojení uvedenými ve 4. bodě odůvodnění výše (pod společným doplňkovým kódem TARIC B875) automaticky uplatní konečné antidumpingové clo uložené článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/367 a konečné vyrovnávací clo uložené článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/366, a to ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(29)

V důsledku toho se v souladu s čl. 8 odst. 9 základního antidumpingového nařízení a čl. 13 odst. 9 základního antisubvenčního nařízení na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR a vyrobeného společností Shanghai Shenzhou a společnostmi ve spojení uvedenými ve 4. bodě odůvodnění výše (pod společným doplňkovým kódem TARIC B875) automaticky uplatní konečné antidumpingové clo uložené článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/367 a konečné vyrovnávací clo uložené článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/366, a to ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (30) | U tohoto dovozu procleného před vstupem tohoto nařízení v platnost by měla být dodržována pravidla vztahující se na závazek. V důsledku toho Komise připomíná, že pokud celní orgány členských států mají informace o tom, že cena předložená na závazkové faktuře neodpovídá ceně skutečně zaplacené, měly by vyšetřit, zda byl porušen požadavek na zahrnutí jakýchkoli rabatů na závazkové faktury či zda nebyla dodržena minimální dovozní cena. Pokud celní orgány členského státu dospějí k závěru, že došlo k takovému porušení nebo že minimální dovozní cena nebyla dodržena, měly by v důsledku toho vybírat cla. Komise by s cílem usnadnit na základě čl. 4 odst. 3 Smlouvy práci celních orgánů členských států měla v takových situacích sdílet důvěrné znění a další informace o závazku výhradně pro účely vnitrostátního řízení. |
| --- | --- |

(30)

U tohoto dovozu procleného před vstupem tohoto nařízení v platnost by měla být dodržována pravidla vztahující se na závazek. V důsledku toho Komise připomíná, že pokud celní orgány členských států mají informace o tom, že cena předložená na závazkové faktuře neodpovídá ceně skutečně zaplacené, měly by vyšetřit, zda byl porušen požadavek na zahrnutí jakýchkoli rabatů na závazkové faktury či zda nebyla dodržena minimální dovozní cena. Pokud celní orgány členského státu dospějí k závěru, že došlo k takovému porušení nebo že minimální dovozní cena nebyla dodržena, měly by v důsledku toho vybírat cla. Komise by s cílem usnadnit na základě čl. 4 odst. 3 Smlouvy práci celních orgánů členských států měla v takových situacích sdílet důvěrné znění a další informace o závazku výhradně pro účely vnitrostátního řízení.

| (31) | Kromě toho Komise uvádí, že přijetím dobrovolného odvolání není dotčena pravomoc svěřená Komisi prostřednictvím ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1238/2013, čl. 2 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2017/367, čl. 2 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1239/2013 a čl. 2 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2017/366 zrušit závazkové faktury vystavené před přijetím dobrovolného odvolání, pokud Komise zjistí skutečnosti, které takové zrušení odůvodňují. |
| --- | --- |

(31)

Kromě toho Komise uvádí, že přijetím dobrovolného odvolání není dotčena pravomoc svěřená Komisi prostřednictvím ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1238/2013, čl. 2 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2017/367, čl. 2 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1239/2013 a čl. 2 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2017/366 zrušit závazkové faktury vystavené před přijetím dobrovolného odvolání, pokud Komise zjistí skutečnosti, které takové zrušení odůvodňují.

| (32) | V tabulce v příloze tohoto nařízení jsou pro informaci uvedeni vyvážející výrobci, u nichž přijetí závazku prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU není dotčeno, |
| --- | --- |

(32)

V tabulce v příloze tohoto nařízení jsou pro informaci uvedeni vyvážející výrobci, u nichž přijetí závazku prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU není dotčeno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přijetí závazku týkající se těchto společností se tímto odvolává:

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Článek 2

1.   Pokud celní orgány členských států mají informace o tom, že cena předložená na závazkové faktuře podle čl. 3 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1238/2013, čl. 2 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2017/367, čl. 2 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1239/2013 a čl. 2 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2017/366 vystavené jednou ze společností, od nichž byl závazek původně přijat prostřednictvím prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, neodpovídá zaplacené ceně, a že proto uvedené společnosti mohly závazek porušit, mohou celní orgány v případě potřeby pro účely provádění vnitrostátního řízení požádat Komisi, aby jim předala kopie závazku a další informace za účelem kontroly použitelné minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“) v den, kdy byla vystavena závazková faktura.

2.   Pokud tato kontrola odhalí, že zaplacená cena je nižší než minimální dovozní cena, cla v důsledku toho splatná podle čl. 8 odst. 9 nařízení (EU) 2016/1036 a čl. 13 odst. 9 nařízení (EU) 2016/1037 se vyberou. Pokud tato kontrola odhalí, že slevy a rabaty nebyly do obchodní faktury zahrnuty, cla v důsledku toho splatná podle čl. 3 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1238/2013, čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) 2017/367, čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1239/2013 a čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) 2017/366 se vyberou.

3.   Informace podle odstavce 1 mohou být použity pouze pro účely vymáhání cel splatných podle čl. 3 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1238/2013, čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) 2017/367, čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1239/2013 a čl. 2 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) 2017/366. V této souvislosti mohou celní orgány členských států poskytnout dlužníkovi těchto cel tyto informace pouze za účelem zachování jeho práva na obhajobu. Tyto informace nesmí být za žádných okolností sdělovány třetím osobám.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

2

(3)  
  Úř. věst. L 152, 5.6.2013, s. 5.

3

(4)  
  Úř. věst. L 209, 3.8.2013, s. 26.

4

(5)  
  Úř. věst. L 209, 3.8.2013, s. 1.

5

(6)  
  Úř. věst. L 325, 5.12.2013, s. 1.

6

(7)  
  Úř. věst. L 325, 5.12.2013, s. 66.

7

(8)  
  Úř. věst. L 325, 5.12.2013, s. 214.

8

(9)  
  Úř. věst. L 270, 11.9.2014, s. 6.

9

(10)  
  Úř. věst. L 139, 5.6.2015, s. 30.

10

(11)  
  Úř. věst. L 218, 19.8.2015, s. 1.

11

(12)  
  Úř. věst. L 295, 12.11.2015, s. 23.

12

(13)  
  Úř. věst. C 405, 5.12.2015, s. 8.

13

(14)  
  Úř. věst. C 405, 5.12.2015, s. 20.

14

(15)  
  Úř. věst. C 405, 5.12.2015, s. 33.

15

(16)  
  Úř. věst. L 23, 29.1.2016, s. 47.

16

(17)  
  Úř. věst. L 37, 12.2.2016, s. 76.

17

(18)  
  Úř. věst. L 37, 12.2.2016, s. 56.

18

(19)  
  Úř. věst. L 170, 29.6.2016, s. 5.

19

(20)  
  Úř. věst. L 222, 17.8.2016, s. 10.

20

(21)  
  Úř. věst. L 228, 23.8.2016, s. 16.

21

(22)  
  Úř. věst. L 308, 16.11.2016, s. 8.

22

(23)  
  Úř. věst. L 333, 8.12.2016, s. 4.

23

(24)  
  Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1.

24

(25)  
  Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 131.

25

(26)  
  Úř. věst. C 67, 3.3.2017, s. 16.

26

(27)  
  Úř. věst. L 71, 16.3.2017, s. 5.

27

(28)  
  Úř. věst. L 86, 31.3.2017, s. 14.

28

(29)  
  Úř. věst. L 142, 2.6.2017, s. 43.

29

(30)  
  Úř. věst. L 201, 2.8.2017, s. 3.

30

---

PŘÍLOHA

Seznam společností:

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Zheijiang Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd | B878 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Zheijiang Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

B878

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 24.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 218/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 218/19

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 61/16/COL

ze dne 16. března 2016

o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci domnělé státní podpory ve formě nájmu optického vlákna, které bylo původně provozováno jménem organizace NATO (Island) [2017/1498]

Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 a protokol 26 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

S OHLEDEM na protokol 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na část I čl. 1 a část II čl. 7 odst. 2,

POTÉ, co vyzval zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

SKUTEČNOSTI

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 16. července 2010 (dokument č. 565828) podnik Míla ehf. (dále jen „podnik Míla“ nebo „stěžovatel“) podal Kontrolnímu úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) stížnost, která se týkala údajné protiprávní státní podpory poskytnuté ministerstvem zahraničních věcí Islandu ve formě nájmu za účelem používání a provozování dvou optických vláken, která byla původně provozována jménem Organizace Severoatlantické smlouvy („NATO“). Na základě svého šetření Kontrolní úřad dne 21. listopadu 2012 přijal rozhodnutí č. 410/12/KOL, v němž dospěl k závěru, že nájem sjednaný dne 1. února 2010 mezi Obrannou agenturou Ministerstva zahraničních věcí Islandské republiky a podnikem Og fjarskipti hf. (v současné době Fjarskipti hf., dále též „Vodafone Iceland“ nebo „Vodafone“) (2) za účelem používání a provozu optického vlákna nezahrnuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP (3). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 16. července 2010 (dokument č. 565828) podnik Míla ehf. (dále jen „podnik Míla“ nebo „stěžovatel“) podal Kontrolnímu úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) stížnost, která se týkala údajné protiprávní státní podpory poskytnuté ministerstvem zahraničních věcí Islandu ve formě nájmu za účelem používání a provozování dvou optických vláken, která byla původně provozována jménem Organizace Severoatlantické smlouvy („NATO“). Na základě svého šetření Kontrolní úřad dne 21. listopadu 2012 přijal rozhodnutí č. 410/12/KOL, v němž dospěl k závěru, že nájem sjednaný dne 1. února 2010 mezi Obrannou agenturou Ministerstva zahraničních věcí Islandské republiky a podnikem Og fjarskipti hf. (v současné době Fjarskipti hf., dále též „Vodafone Iceland“ nebo „Vodafone“) (2) za účelem používání a provozu optického vlákna nezahrnuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP (3).

2

3

| (2) | Dne 19. února 2013 podal podnik Míla k Soudnímu dvoru ESVO žalobu na neplatnost rozhodnutí č. 410/12/KOL. Soudní dvůr ESVO rozsudkem ze dne 27. ledna 2014 ve věci E-1/13 rozhodnutí Kontrolního úřadu zrušil (4). |
| --- | --- |

(2)

Dne 19. února 2013 podal podnik Míla k Soudnímu dvoru ESVO žalobu na neplatnost rozhodnutí č. 410/12/KOL. Soudní dvůr ESVO rozsudkem ze dne 27. ledna 2014 ve věci E-1/13 rozhodnutí Kontrolního úřadu zrušil (4).

4

| (3) | Dne 16. července 2014 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 299/14/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle části I čl. 1 odst. 2 protokolu 3 a vyzval islandské orgány a zainteresované strany, aby předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dne 16. července 2014 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 299/14/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle části I čl. 1 odst. 2 protokolu 3 a vyzval islandské orgány a zainteresované strany, aby předložily své připomínky.

| (4) | Kontrolní úřad obdržel připomínky od islandských orgánů (dokumenty č. 722921–722923), jakož i připomínky třetích stran, a to od podniku Míla (dokument č. 729699), podniku Vodafone (dokument č. 723556) a soukromé osoby (dokument č. 729917). Připomínky třetích stran byly předány islandským orgánům, které se k nim vyjádřily (dokumenty č. 744468–744471 a 753302–753303). |
| --- | --- |

(4)

Kontrolní úřad obdržel připomínky od islandských orgánů (dokumenty č. 722921–722923), jakož i připomínky třetích stran, a to od podniku Míla (dokument č. 729699), podniku Vodafone (dokument č. 723556) a soukromé osoby (dokument č. 729917). Připomínky třetích stran byly předány islandským orgánům, které se k nim vyjádřily (dokumenty č. 744468–744471 a 753302–753303).

2.   POPIS OPATŘENÍ

POPIS OPATŘENÍ

2.1.   SOUVISLOSTI – VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY OHLEDNĚ NÁJMU DVOU OPTICKÝCH VLÁKEN PROVOZOVANÝCH JMÉNEM NATO

| (5) | Dne 15. srpna 2007 islandská vláda plně převzala činnost Radarové agentury (Ratsjárstofnun) (5), která byla do té doby provozována pod záštitou orgánů USA. Radarová agentura dříve provozovala tři optická vlákna v optickém kabelu dlouhém přibližně 1 850 km, složeném z osmi vláken a vedeném kolem Islandu a jeho severozápadního regionu (6). Tím se islandské vládě naskytla příležitost využít jedno nebo více z těchto tří vláken jinak. |
| --- | --- |

(5)

Dne 15. srpna 2007 islandská vláda plně převzala činnost Radarové agentury (Ratsjárstofnun) (5), která byla do té doby provozována pod záštitou orgánů USA. Radarová agentura dříve provozovala tři optická vlákna v optickém kabelu dlouhém přibližně 1 850 km, složeném z osmi vláken a vedeném kolem Islandu a jeho severozápadního regionu (6). Tím se islandské vládě naskytla příležitost využít jedno nebo více z těchto tří vláken jinak.

Ratsjárstofnun

5

6

| (6) | Islandské orgány se rozhodly využít jedno z vláken pro islandský systém protivzdušné obrany a pro zabezpečené vládní telekomunikace. Dále rozhodly, že státní obchodní centrum (Ríkiskaup) by mělo uspořádat nabídkové řízení na používání a provozování zbývajících dvou vláken (7). |
| --- | --- |

(6)

Islandské orgány se rozhodly využít jedno z vláken pro islandský systém protivzdušné obrany a pro zabezpečené vládní telekomunikace. Dále rozhodly, že státní obchodní centrum (Ríkiskaup) by mělo uspořádat nabídkové řízení na používání a provozování zbývajících dvou vláken (7).

Ríkiskaup

7

| (7) | Podrobnosti ohledně výzvy k podání nabídky byly stanoveny v popisu projektu, který vypracovalo státní obchodní centrum (8). Podle tohoto dokumentu státní obchodní centrum jménem oddělení obrany Ministerstva zahraničních věcí vyzvalo k podání nabídky na používání a provoz dvou ze tří optických vláken, která měla být pronajata dvěma nespřízněným stranám, se záměrem sjednat nájem na dobu deseti let. |
| --- | --- |

(7)

Podrobnosti ohledně výzvy k podání nabídky byly stanoveny v popisu projektu, který vypracovalo státní obchodní centrum (8). Podle tohoto dokumentu státní obchodní centrum jménem oddělení obrany Ministerstva zahraničních věcí vyzvalo k podání nabídky na používání a provoz dvou ze tří optických vláken, která měla být pronajata dvěma nespřízněným stranám, se záměrem sjednat nájem na dobu deseti let.

8

| (8) | Podle dokumentace k nabídkovému řízení je optický kabel přibližně 1 850 km dlouhý, leží neporušený mezi stávajícími 16 koncovými body (k datu nabídkového řízení) a na cestě kolem Islandu prochází telefonními ústřednami a jinými telekomunikačními zařízeními. Telefonní ústředny a jiná telekomunikační zařízení jsou většinou ve vlastnictví a pod dohledem podniku Míla. Podle bodu 2.3 dokumentace k nabídkovému řízení nebude navrhovaný nájem zahrnovat žádné prostředky pro vybavení nájemce. Nájemce bude odpovědný za získání nezbytných prostředků pro své vybavení nebo jakýchkoli jiných prostředků potřebných pro používání vláken. Nájemce je tedy odpovědný za zajištění přístupu k prostředkům a koncovým bodům, kde hodlá k vláknu připojit své vybavení. V případě, že nájemce potřebuje získat nebo si pronajmout prostředky pro své vybavení, další spoje nebo jiné položky, ponese příslušné náklady. Nájemce je odpovědný za veškerou komunikaci s vlastníky prostředků, pronajímatel není zprostředkovatelem ani poskytovatelem žádných prostředků a nezaručuje, že nájemce bude mít přístup k prostředkům ve sdružovacích bodech či jinde. Nájemce může přidat nové koncové body optického vlákna, to však musí být učiněno po konzultaci s pronajímatelem a ostatními spoluvlastníky vlákna. Nájemce ponese veškeré náklady spojené s přidáním nových koncových bodů. Jsou stanoveny podrobné požadavky na zajištění, aby jakýkoli přístup ke kabelu ze strany nájemce a doplňování koncových bodů byly pečlivě připraveny a odborně provedeny, aby bylo zajištěno nepřerušené užívání kabelu ostatními uživateli. |
| --- | --- |

(8)

Podle dokumentace k nabídkovému řízení je optický kabel přibližně 1 850 km dlouhý, leží neporušený mezi stávajícími 16 koncovými body (k datu nabídkového řízení) a na cestě kolem Islandu prochází telefonními ústřednami a jinými telekomunikačními zařízeními. Telefonní ústředny a jiná telekomunikační zařízení jsou většinou ve vlastnictví a pod dohledem podniku Míla. Podle bodu 2.3 dokumentace k nabídkovému řízení nebude navrhovaný nájem zahrnovat žádné prostředky pro vybavení nájemce. Nájemce bude odpovědný za získání nezbytných prostředků pro své vybavení nebo jakýchkoli jiných prostředků potřebných pro používání vláken. Nájemce je tedy odpovědný za zajištění přístupu k prostředkům a koncovým bodům, kde hodlá k vláknu připojit své vybavení. V případě, že nájemce potřebuje získat nebo si pronajmout prostředky pro své vybavení, další spoje nebo jiné položky, ponese příslušné náklady. Nájemce je odpovědný za veškerou komunikaci s vlastníky prostředků, pronajímatel není zprostředkovatelem ani poskytovatelem žádných prostředků a nezaručuje, že nájemce bude mít přístup k prostředkům ve sdružovacích bodech či jinde. Nájemce může přidat nové koncové body optického vlákna, to však musí být učiněno po konzultaci s pronajímatelem a ostatními spoluvlastníky vlákna. Nájemce ponese veškeré náklady spojené s přidáním nových koncových bodů. Jsou stanoveny podrobné požadavky na zajištění, aby jakýkoli přístup ke kabelu ze strany nájemce a doplňování koncových bodů byly pečlivě připraveny a odborně provedeny, aby bylo zajištěno nepřerušené užívání kabelu ostatními uživateli.

| (9) | Pokud jde o nájemné, výzva k podání nabídky stanovila minimální nájemné ve výši 19 000 000 ISK ročně za každé vlákno, aby bylo zajištěno pokrytí nákladů na provoz a údržbu optických vláken (9). Datum uzavírky pro podávání nabídek a pro otevření nabídek bylo stanoveno na den 19. června 2008. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o nájemné, výzva k podání nabídky stanovila minimální nájemné ve výši 19 000 000 ISK ročně za každé vlákno, aby bylo zajištěno pokrytí nákladů na provoz a údržbu optických vláken (9). Datum uzavírky pro podávání nabídek a pro otevření nabídek bylo stanoveno na den 19. června 2008.

9

| (10) | Posouzení nabídek bylo založeno na těchto kritériích:

  Tabulka č. 1


  Kritéria v nabídkovém řízení







  Předmět posouzení | Procentní body |
| --- | --- | --- |
| Stimulace hospodářské soutěže | 40 |
| Nájemné | 15 |
| Zahájení služeb | 10 |
| Poskytování služeb | 10 |
| Počet koncových bodů sítě | 15 |
| Jedna sazba v celé zemi | 10 |

(10)

Posouzení nabídek bylo založeno na těchto kritériích:

Tabulka č. 1

Tabulka č. 1

Kritéria v nabídkovém řízení

Kritéria v nabídkovém řízení

Předmět posouzení

Procentní body

Stimulace hospodářské soutěže

40

Nájemné

15

Zahájení služeb

10

Poskytování služeb

10

Počet koncových bodů sítě

15

Jedna sazba v celé zemi

10

| (11) | Výsledkem nabídkového řízení bylo pět nabídek od čtyř nezávislých podniků, jak je shrnuto v tabulce č. 2. Dvě nabídky byly variantní:

  Tabulka č. 2


  Nabídky obdržené v nabídkovém řízení









  Název podniku | Nabídnuté nájemné
  (ISK) | Kritéria pro výběr: celkem bodů |
| --- | --- | --- | --- |
| Hlavní nabídka | Variantní nabídka (10) |
| Fjarski ehf. | 20 000 000 | 92,18 | |
| Vodafone | 19 150 000 | 89,67 | 84,67 |
| Hringiðan ehf. | 24 006 900 | 88,60 | |
| Gagnaveita Reykjavíkur | 19 500 000 | | 59,34 |

(11)

Výsledkem nabídkového řízení bylo pět nabídek od čtyř nezávislých podniků, jak je shrnuto v tabulce č. 2. Dvě nabídky byly variantní:

Tabulka č. 2

Tabulka č. 2

Nabídky obdržené v nabídkovém řízení

Nabídky obdržené v nabídkovém řízení

Název podniku

Nabídnuté nájemné

(ISK)

Kritéria pro výběr: celkem bodů

Hlavní nabídka

Variantní nabídka (10)

10

Fjarski ehf.

20 000 000

92,18

Vodafone

19 150 000

89,67

84,67

Hringiðan ehf.

24 006 900

88,60

Gagnaveita Reykjavíkur

19 500 000

59,34

| (12) | Hodnocení obdržených nabídek provedlo státní obchodní centrum na základě posouzení provedeného nezávislou poradenskou společností Mannvit. Podle informací poskytnutých státním obchodním centrem a společností Mannvit bylo zjištěno, že všechny čtyři podniky, které podaly nabídky, splňují požadavky na technickou kapacitu k realizaci projektu, jakož i obecné požadavky stanovené ve výzvě k podání nabídky ohledně osobní a finanční situace uchazečů o projekt. Společnost Mannvit nicméně vyjádřila výhradu k návrhu podniku Hringiðan. Podle tohoto návrhu by projekt měl být realizován podnikem, který Hringiðan založí. Společnost Mannvit nepovažovala za možné posoudit kapacitu – finanční i technickou – tohoto podniku, který v té době nebyl založen. Podle podmínek nabídkového řízení proto mohla být nabídka podniku Hringiðan vyloučena. Společnost Mannvit provedla simulaci účinku vyloučení nabídky podniku Hringiðan na výsledek nabídkového řízení, nezjistila však žádný dopad, neboť nabídka podniku Hringiðan nebyla mezi dvěma nejlépe hodnocenými nabídkami, a proto byla v každém případě neúspěšná. |
| --- | --- |

(12)

Hodnocení obdržených nabídek provedlo státní obchodní centrum na základě posouzení provedeného nezávislou poradenskou společností Mannvit. Podle informací poskytnutých státním obchodním centrem a společností Mannvit bylo zjištěno, že všechny čtyři podniky, které podaly nabídky, splňují požadavky na technickou kapacitu k realizaci projektu, jakož i obecné požadavky stanovené ve výzvě k podání nabídky ohledně osobní a finanční situace uchazečů o projekt. Společnost Mannvit nicméně vyjádřila výhradu k návrhu podniku Hringiðan. Podle tohoto návrhu by projekt měl být realizován podnikem, který Hringiðan založí. Společnost Mannvit nepovažovala za možné posoudit kapacitu – finanční i technickou – tohoto podniku, který v té době nebyl založen. Podle podmínek nabídkového řízení proto mohla být nabídka podniku Hringiðan vyloučena. Společnost Mannvit provedla simulaci účinku vyloučení nabídky podniku Hringiðan na výsledek nabídkového řízení, nezjistila však žádný dopad, neboť nabídka podniku Hringiðan nebyla mezi dvěma nejlépe hodnocenými nabídkami, a proto byla v každém případě neúspěšná.

Mannvit

| (13) | Jak je uvedeno v tabulce č. 2, dva podniky, které na základě kritérií pro výběr získaly nejvyšší hodnocení, byly Fjarski ehf. (92,18 bodu) a Vodafone (89,67 bodu). S těmito dvěma podniky byla zahájena jednání. Kvůli finanční krizi na Islandu, která se začala projevovat na podzim roku 2008, byla jednání zahájena až ke konci roku 2009 a byla dokončena počátkem roku 2010. Podnik Fjarski ehf. se však rozhodl od projektu odstoupit. Nájemní smlouva byla tedy sjednána s podnikem Vodafone a pouze pro jedno ze dvou vláken. |
| --- | --- |

(13)

Jak je uvedeno v tabulce č. 2, dva podniky, které na základě kritérií pro výběr získaly nejvyšší hodnocení, byly Fjarski ehf. (92,18 bodu) a Vodafone (89,67 bodu). S těmito dvěma podniky byla zahájena jednání. Kvůli finanční krizi na Islandu, která se začala projevovat na podzim roku 2008, byla jednání zahájena až ke konci roku 2009 a byla dokončena počátkem roku 2010. Podnik Fjarski ehf. se však rozhodl od projektu odstoupit. Nájemní smlouva byla tedy sjednána s podnikem Vodafone a pouze pro jedno ze dvou vláken.

2.2.   SMLOUVA MEZI ISLANDSKOU OBRANNOU AGENTUROU A PODNIKEM VODAFONE

| (14) | Smlouva, která byla uzavřena dne 1. února 2010 mezi podnikem Vodafone a islandskou Obrannou agenturou („Varnarmálastofnun“), se týká používání jednoho optického vlákna z osmivláknového optického kabelu, který je dlouhý přibližně 1 850 km a vede kolem Islandu. Roční nájemné je stanoveno na 19 150 000 ISK (bez DPH) a je indexováno podle indexu stavebních nákladů od června 2008. Doba platnosti smlouvy je deset let. |
| --- | --- |

(14)

Smlouva, která byla uzavřena dne 1. února 2010 mezi podnikem Vodafone a islandskou Obrannou agenturou („Varnarmálastofnun“), se týká používání jednoho optického vlákna z osmivláknového optického kabelu, který je dlouhý přibližně 1 850 km a vede kolem Islandu. Roční nájemné je stanoveno na 19 150 000 ISK (bez DPH) a je indexováno podle indexu stavebních nákladů od června 2008. Doba platnosti smlouvy je deset let.

Varnarmálastofnun

| (15) | Smlouva uvádí, že dotčené vlákno bylo evidováno v inventárním soupisu NATO. Podle článku 16 zákona č. 34/2008 o obraně byl pronajímatel oprávněn jménem státu a NATO uzavřít smlouvu o pronájmu týkající se používání těchto prostředků. Nicméně s ohledem na mezinárodní závazky Islandu bylo nutno do smlouvy zapracovat ustanovení, které umožňuje pronajímateli převzít uvedené prostředky bez výpovědní doby v době války. Příslušná ustanovení jsou obsažena v článku 8 smlouvy. |
| --- | --- |

(15)

Smlouva uvádí, že dotčené vlákno bylo evidováno v inventárním soupisu NATO. Podle článku 16 zákona č. 34/2008 o obraně byl pronajímatel oprávněn jménem státu a NATO uzavřít smlouvu o pronájmu týkající se používání těchto prostředků. Nicméně s ohledem na mezinárodní závazky Islandu bylo nutno do smlouvy zapracovat ustanovení, které umožňuje pronajímateli převzít uvedené prostředky bez výpovědní doby v době války. Příslušná ustanovení jsou obsažena v článku 8 smlouvy.

| (16) | Smlouva přebírá ustanovení z dokumentace k nabídkovému řízení v tom smyslu, že nezahrnuje žádné prostředky pro vybavení nájemce. Nájemce bude odpovědný za získání nezbytných prostředků pro své vybavení nebo jakýchkoli jiných prostředků potřebných k tomu, aby mohl vlákna využívat. Nájemce je tedy odpovědný za zajištění přístupu k prostředkům a sdružovacím bodům, kde hodlá k vláknu připojit své vybavení. V případě, že nájemce potřebuje získat nebo si pronajmout prostředky pro své vybavení, další spoje nebo jiné položky, ponese příslušné náklady. Nájemce odpovídá za veškerou komunikaci s vlastníky kabelu nebo prostředků. |
| --- | --- |

(16)

Smlouva přebírá ustanovení z dokumentace k nabídkovému řízení v tom smyslu, že nezahrnuje žádné prostředky pro vybavení nájemce. Nájemce bude odpovědný za získání nezbytných prostředků pro své vybavení nebo jakýchkoli jiných prostředků potřebných k tomu, aby mohl vlákna využívat. Nájemce je tedy odpovědný za zajištění přístupu k prostředkům a sdružovacím bodům, kde hodlá k vláknu připojit své vybavení. V případě, že nájemce potřebuje získat nebo si pronajmout prostředky pro své vybavení, další spoje nebo jiné položky, ponese příslušné náklady. Nájemce odpovídá za veškerou komunikaci s vlastníky kabelu nebo prostředků.

3.   STÍŽNOST

STÍŽNOST

| (17) | Stížnost podniku Míla se vztahuje k výše uvedené smlouvě, která byla uzavřena dne 1. února 2010 na základě nabídkového řízení mezi islandskou Obrannou agenturou a telekomunikačním operátorem Vodafone. Stěžovatel tvrdí, že uzavřená smlouva zahrnuje státní podporu ve formě nájemného za používání optického vlákna, které je podstatně nižší než úroveň, kterou by považoval za přijatelnou investor v tržním prostředí. |
| --- | --- |

(17)

Stížnost podniku Míla se vztahuje k výše uvedené smlouvě, která byla uzavřena dne 1. února 2010 na základě nabídkového řízení mezi islandskou Obrannou agenturou a telekomunikačním operátorem Vodafone. Stěžovatel tvrdí, že uzavřená smlouva zahrnuje státní podporu ve formě nájemného za používání optického vlákna, které je podstatně nižší než úroveň, kterou by považoval za přijatelnou investor v tržním prostředí.

| (18) | Na podporu tohoto tvrzení podnik Míla uvádí v zásadě tyto argumenty (11):






  — | V době nabídkového řízení byl podnik Míla jediným účastníkem trhu, a proto z definice nemohl získat 40 % bodů použitých v kritériích pro výběr, tj. body udělené za stimulaci hospodářské soutěže. Metoda hodnocení předložených nabídek, jak je shrnuta v tabulce č. 1, tedy ve svém důsledku vyloučila podnik Míla z nabídkového řízení. Podnik Míla však neměl k účasti v nabídkovém řízení žádný hospodářský důvod, neboť měl již zajištěnu dostatečnou přenosovou kapacitu svými vlastními vlákny. Žádnou nabídku proto nepředložil. |
| --- | --- | --- |

(18)

Na podporu tohoto tvrzení podnik Míla uvádí v zásadě tyto argumenty (11):

11

—

V době nabídkového řízení byl podnik Míla jediným účastníkem trhu, a proto z definice nemohl získat 40 % bodů použitých v kritériích pro výběr, tj. body udělené za stimulaci hospodářské soutěže. Metoda hodnocení předložených nabídek, jak je shrnuta v tabulce č. 1, tedy ve svém důsledku vyloučila podnik Míla z nabídkového řízení. Podnik Míla však neměl k účasti v nabídkovém řízení žádný hospodářský důvod, neboť měl již zajištěnu dostatečnou přenosovou kapacitu svými vlastními vlákny. Žádnou nabídku proto nepředložil.

| — | Ceny nájemného nabízené v nabídkovém řízení byly pod úrovní, kterou by investor v tržním prostředí považoval za přijatelné nájemné. Tyto ceny zejména nezajišťovaly přiměřený příspěvek na fixní náklady (tj. náklady na výstavbu, obnovu a odpisy kabelu) a přiměřenou návratnost kapitálové investice pro islandský stát jakožto vlastníka vláken. |
| --- | --- |

—

Ceny nájemného nabízené v nabídkovém řízení byly pod úrovní, kterou by investor v tržním prostředí považoval za přijatelné nájemné. Tyto ceny zejména nezajišťovaly přiměřený příspěvek na fixní náklady (tj. náklady na výstavbu, obnovu a odpisy kabelu) a přiměřenou návratnost kapitálové investice pro islandský stát jakožto vlastníka vláken.

| — | Podnik Míla odhadl tržní cenu za právo nájmu na více než 85 milionů ISK ročně; na základě nájemného ve výši 19,15–20 milionů ISK ročně by tak každý z dotčených dvou podniků za odhadovaných dvacet let životnosti vlákna údajně získal podporu v celkové výši 464,2 milionu ISK (12). |
| --- | --- |

—

Podnik Míla odhadl tržní cenu za právo nájmu na více než 85 milionů ISK ročně; na základě nájemného ve výši 19,15–20 milionů ISK ročně by tak každý z dotčených dvou podniků za odhadovaných dvacet let životnosti vlákna údajně získal podporu v celkové výši 464,2 milionu ISK (12).

12

| (19) | Dopisem ze dne 19. září 2012 podal stěžovatel další informace týkající se jeho tvrzení o státní podpoře pro podnik Vodafone. Stěžovatel zejména upozornil na nový sazebník podniku Orkufjarskipti (13) za pronájem optického kabelu (14). Sazebník stanoví nájemné za každé vlákno v šestivláknovém optickém kabelu jako měsíční nájemné v ISK za kilometr v kabelu (15). Vynásobením sazby délkou kabelu, která podle nájemní smlouvy s podnikem Vodafone činí přibližně 1 850 km, dochází stěžovatel k závěru, že nájemné za vlákno uvedené délky by podle uvedené sazby mělo činit 107 137 200 ISK ročně. |
| --- | --- |

(19)

Dopisem ze dne 19. září 2012 podal stěžovatel další informace týkající se jeho tvrzení o státní podpoře pro podnik Vodafone. Stěžovatel zejména upozornil na nový sazebník podniku Orkufjarskipti (13) za pronájem optického kabelu (14). Sazebník stanoví nájemné za každé vlákno v šestivláknovém optickém kabelu jako měsíční nájemné v ISK za kilometr v kabelu (15). Vynásobením sazby délkou kabelu, která podle nájemní smlouvy s podnikem Vodafone činí přibližně 1 850 km, dochází stěžovatel k závěru, že nájemné za vlákno uvedené délky by podle uvedené sazby mělo činit 107 137 200 ISK ročně.

Orkufjarskipti

13

14

15

4.   STANOVISKO ISLANDSKÝCH ORGÁNŮ K STÍŽNOSTI

STANOVISKO ISLANDSKÝCH ORGÁNŮ K STÍŽNOSTI

| (20) | Islandské orgány v reakci na stížnost uvedly, že pronájem optických vláken organizace NATO nepředstavuje státní podporu, protože uzavření smlouvy neposkytuje nájemci hospodářskou výhodu jdoucí nad rámec tržních podmínek, nezahrnuje použití státních prostředků a nenarušuje ani nemůže narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(20)

Islandské orgány v reakci na stížnost uvedly, že pronájem optických vláken organizace NATO nepředstavuje státní podporu, protože uzavření smlouvy neposkytuje nájemci hospodářskou výhodu jdoucí nad rámec tržních podmínek, nezahrnuje použití státních prostředků a nenarušuje ani nemůže narušit hospodářskou soutěž.

| (21) | V tomto ohledu islandské orgány odkazují na memorandum Ministerstva zahraničních věcí ze dne 7. května 2008 o navrhovaném pronájmu optických vláken organizace NATO. Memorandum obecně objasňuje navrhované nabídkové řízení, včetně podmínek výzvy k podání nabídky a kritérií pro výběr způsobilých nájemců z řad uchazečů. Cílem projektu bylo snížit náklady na údržbu a provoz optických vláken organizace NATO, zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám a podpořit hospodářskou soutěž v oblasti přenosu dat na domácím trhu. Islandské orgány se domnívají, že pronájem dvou vláken je opatření, které není podporou. Dále uvádějí, že projekt by byl přínosem k provádění vládních politik týkajících se služeb elektronických komunikací a informační společnosti. Rovněž by umožnil soutěž infrastruktur na trhu pronajatých okruhů v oblastech, kde v té době hospodářská soutěž neexistovala, což by pak mělo za následek větší hospodářskou soutěž na navazujících trzích, jako je trh vysokorychlostního širokopásmového připojení. |
| --- | --- |

(21)

V tomto ohledu islandské orgány odkazují na memorandum Ministerstva zahraničních věcí ze dne 7. května 2008 o navrhovaném pronájmu optických vláken organizace NATO. Memorandum obecně objasňuje navrhované nabídkové řízení, včetně podmínek výzvy k podání nabídky a kritérií pro výběr způsobilých nájemců z řad uchazečů. Cílem projektu bylo snížit náklady na údržbu a provoz optických vláken organizace NATO, zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám a podpořit hospodářskou soutěž v oblasti přenosu dat na domácím trhu. Islandské orgány se domnívají, že pronájem dvou vláken je opatření, které není podporou. Dále uvádějí, že projekt by byl přínosem k provádění vládních politik týkajících se služeb elektronických komunikací a informační společnosti. Rovněž by umožnil soutěž infrastruktur na trhu pronajatých okruhů v oblastech, kde v té době hospodářská soutěž neexistovala, což by pak mělo za následek větší hospodářskou soutěž na navazujících trzích, jako je trh vysokorychlostního širokopásmového připojení.

| (22) | Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že vlákno bylo ve vlastnictví islandského státu a že výše nájemného měla zahrnovat fixní náklady související s výstavbou, obnovou a odpisy kabelu, poskytly islandské orgány vysvětlení ohledně vlastnictví a nákladů na výstavbu. Uvádějí, že instalaci kabelu financovala organizace NATO, nikoli islandský stát. Kromě toho byl kabel evidován v inventárním soupisu NATO a tři z osmi vláken byla vyhrazena pro použití související s operacemi amerických sil na Islandu. Po odchodu amerických sil z Islandu v letech 2006 a 2007 převzal provozování těchto tří vláken na základě písemného ujednání s organizací NATO islandský stát jako „hostitelská a uživatelská země“. Ačkoli provozní správu vláken převzaly islandské orgány, vlákna zůstávají předmětem řady výlučných práv NATO. Islandský stát dotčená tři vlákna nevlastní. Po dobu platnosti smlouvy o obraně mezi Islandem a USA jsou dotčená tři vlákna majetkem organizace NATO, která má přednostní právo k jejich využívání. Veškeré příjmy z pronájmu vláken lze použít pouze na provoz a údržbu majetku NATO (16). To zejména znamená, že veškeré příjmy nad rámec těchto nákladů si Island nemůže ponechat, ale musí být převedeny organizaci NATO. |
| --- | --- |

(22)

Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že vlákno bylo ve vlastnictví islandského státu a že výše nájemného měla zahrnovat fixní náklady související s výstavbou, obnovou a odpisy kabelu, poskytly islandské orgány vysvětlení ohledně vlastnictví a nákladů na výstavbu. Uvádějí, že instalaci kabelu financovala organizace NATO, nikoli islandský stát. Kromě toho byl kabel evidován v inventárním soupisu NATO a tři z osmi vláken byla vyhrazena pro použití související s operacemi amerických sil na Islandu. Po odchodu amerických sil z Islandu v letech 2006 a 2007 převzal provozování těchto tří vláken na základě písemného ujednání s organizací NATO islandský stát jako „hostitelská a uživatelská země“. Ačkoli provozní správu vláken převzaly islandské orgány, vlákna zůstávají předmětem řady výlučných práv NATO. Islandský stát dotčená tři vlákna nevlastní. Po dobu platnosti smlouvy o obraně mezi Islandem a USA jsou dotčená tři vlákna majetkem organizace NATO, která má přednostní právo k jejich využívání. Veškeré příjmy z pronájmu vláken lze použít pouze na provoz a údržbu majetku NATO (16). To zejména znamená, že veškeré příjmy nad rámec těchto nákladů si Island nemůže ponechat, ale musí být převedeny organizaci NATO.

16

| (23) | Organizace NATO původně do optického kabelu investovala a uhradila náklady na jeho instalaci. Údržba a provoz vláken jsou součástí závazků Islandu jako člena NATO a nejsou nepovinné. Podle islandských orgánů se stěžovatel mýlí, když tvrdí, že jelikož se dvě vlákna aktivně využívala pro islandský systém protivzdušné obrany, musel stát investovat 250 milionů ISK, aby jedno z vláken zpřístupnil a uvolnil pro použití úspěšným uchazečem. Záměrem bylo původně pronajmout dvě vlákna. Náklady na uvolnění obou vláken pro komerční využití byly vyčísleny na 20–65 milionů ISK. Vzhledem k tomu, že jeden ze dvou úspěšných uchazečů svou nabídku stáhl, bylo třeba uvolnit pouze jedno vlákno. Náklady byly tudíž mnohem nižší, než se původně odhadovalo, a výrazně nižší než nájemné za dotčené vlákno účtované podniku Vodafone. Je třeba připomenout, že podle bodu 1.2.4 výzvy k podání nabídky z dubna 2008 se náklady islandského státu na provoz a údržbu každého z obou vláken, která měla být pronajata, odhadovaly na cca 19 000 000 ISK ročně (17). |
| --- | --- |

(23)

Organizace NATO původně do optického kabelu investovala a uhradila náklady na jeho instalaci. Údržba a provoz vláken jsou součástí závazků Islandu jako člena NATO a nejsou nepovinné. Podle islandských orgánů se stěžovatel mýlí, když tvrdí, že jelikož se dvě vlákna aktivně využívala pro islandský systém protivzdušné obrany, musel stát investovat 250 milionů ISK, aby jedno z vláken zpřístupnil a uvolnil pro použití úspěšným uchazečem. Záměrem bylo původně pronajmout dvě vlákna. Náklady na uvolnění obou vláken pro komerční využití byly vyčísleny na 20–65 milionů ISK. Vzhledem k tomu, že jeden ze dvou úspěšných uchazečů svou nabídku stáhl, bylo třeba uvolnit pouze jedno vlákno. Náklady byly tudíž mnohem nižší, než se původně odhadovalo, a výrazně nižší než nájemné za dotčené vlákno účtované podniku Vodafone. Je třeba připomenout, že podle bodu 1.2.4 výzvy k podání nabídky z dubna 2008 se náklady islandského státu na provoz a údržbu každého z obou vláken, která měla být pronajata, odhadovaly na cca 19 000 000 ISK ročně (17).

17

| (24) | Podle názoru islandských orgánů opatření nezahrnuje žádný druh státního financování, neboť je výsledkem úspěšné výzvy k podávání nabídek. Z opatření naopak plyne státu příjem z pronájmu vláken, která by stát jinak musel nadále udržovat ze státních prostředků. Islandské orgány kromě toho zdůrazňují, že omezení vyplývající z vlastnictví NATO a z přednostního práva NATO na využívání v době války znamenají, že cena mohla být nižší, než kdyby žádná taková omezení neexistovala. Tento faktor by ovlivnil všechny uchazeče stejným způsobem a tržní cena se musela této skutečnosti přizpůsobit (18). |
| --- | --- |

(24)

Podle názoru islandských orgánů opatření nezahrnuje žádný druh státního financování, neboť je výsledkem úspěšné výzvy k podávání nabídek. Z opatření naopak plyne státu příjem z pronájmu vláken, která by stát jinak musel nadále udržovat ze státních prostředků. Islandské orgány kromě toho zdůrazňují, že omezení vyplývající z vlastnictví NATO a z přednostního práva NATO na využívání v době války znamenají, že cena mohla být nižší, než kdyby žádná taková omezení neexistovala. Tento faktor by ovlivnil všechny uchazeče stejným způsobem a tržní cena se musela této skutečnosti přizpůsobit (18).

18

| (25) | Islandské orgány byly názoru, že použití kritéria pro výběr spočívajícího ve stimulaci hospodářské soutěže ani údajné faktické vyloučení podniku, který má monopolní postavení na trhu, nemohou samy o sobě vést k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo přináší výhody nějakému podniku. Podle islandských orgánů byla vláda plně oprávněna použít více kritérií pro výběr. Kromě toho byla tato kritéria legitimní a sledovala důležité cíle zaměřené na posílení hospodářské soutěže a na zajištění dobrých služeb široké veřejnosti. |
| --- | --- |

(25)

Islandské orgány byly názoru, že použití kritéria pro výběr spočívajícího ve stimulaci hospodářské soutěže ani údajné faktické vyloučení podniku, který má monopolní postavení na trhu, nemohou samy o sobě vést k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo přináší výhody nějakému podniku. Podle islandských orgánů byla vláda plně oprávněna použít více kritérií pro výběr. Kromě toho byla tato kritéria legitimní a sledovala důležité cíle zaměřené na posílení hospodářské soutěže a na zajištění dobrých služeb široké veřejnosti.

| (26) | Islandské orgány také uvedly, že pokud by měl Kontrolní úřad za to, že dané opatření představuje státní podporu, mohla by být takováto podpora považována za slučitelnou s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP vzhledem k cílům opatření, včetně cíle zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám v podporovaných oblastech. V tomto ohledu islandské orgány rovněž vyzvaly Kontrolní úřad, aby posoudil, zda by se taková podpora měla považovat za financování služeb obecného hospodářského zájmu podle kapitoly 2.2.2 pokynů Kontrolního úřadu pro širokopásmové sítě (19). |
| --- | --- |

(26)

Islandské orgány také uvedly, že pokud by měl Kontrolní úřad za to, že dané opatření představuje státní podporu, mohla by být takováto podpora považována za slučitelnou s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP vzhledem k cílům opatření, včetně cíle zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám v podporovaných oblastech. V tomto ohledu islandské orgány rovněž vyzvaly Kontrolní úřad, aby posoudil, zda by se taková podpora měla považovat za financování služeb obecného hospodářského zájmu podle kapitoly 2.2.2 pokynů Kontrolního úřadu pro širokopásmové sítě (19).

19

5.   ROZHODNUTÍ č. 410/12/KOL A ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA ESVO VE VĚCI E-1/13

ROZHODNUTÍ č. 410/12/KOL A ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA ESVO VE VĚCI E-1/13

| (27) | Dne 21. listopadu 2012 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 410/12/KOL, v němž dospěl k závěru, že dotčené opatření nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad měl za to, že nájem za účelem využívání a provozování optického vlákna nezahrnuje státní podporu, jelikož nájemní smlouva byla sjednána prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení schopného stanovit tržní podmínky, a proto neposkytuje podniku Vodafone hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(27)

Dne 21. listopadu 2012 přijal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 410/12/KOL, v němž dospěl k závěru, že dotčené opatření nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad měl za to, že nájem za účelem využívání a provozování optického vlákna nezahrnuje státní podporu, jelikož nájemní smlouva byla sjednána prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení schopného stanovit tržní podmínky, a proto neposkytuje podniku Vodafone hospodářskou výhodu.

| (28) | Dne 27. ledna 2014 Soudní dvůr ESVO rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 410/12/KOL zrušil. Soudní dvůr dospěl k závěru, že Kontrolní úřad měl zahájit formální vyšetřovací řízení, neboť měl k dispozici informace a důkazy, které měly objektivně vyvolat pochybnosti nebo představovat závažné obtíže, pokud jde o to, zda smlouva o nájmu poskytuje podniku Vodafone hospodářskou výhodu (20). |
| --- | --- |

(28)

Dne 27. ledna 2014 Soudní dvůr ESVO rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 410/12/KOL zrušil. Soudní dvůr dospěl k závěru, že Kontrolní úřad měl zahájit formální vyšetřovací řízení, neboť měl k dispozici informace a důkazy, které měly objektivně vyvolat pochybnosti nebo představovat závažné obtíže, pokud jde o to, zda smlouva o nájmu poskytuje podniku Vodafone hospodářskou výhodu (20).

20

| (29) | Soudní dvůr měl za to, že Kontrolní úřad měl mít pochybnosti, zda cena dohodnutá jako výsledek nabídkového řízení odrážela skutečnou tržní cenu za pronájem dotčeného aktiva. Soudní dvůr zejména rozhodl, že kritéria pro výběr v nabídkovém řízení neodrážela to, co by v nabídkovém řízení na pronájem považoval za významné soukromý investor, a že Kontrolní úřad zjevně neposoudil všechny okolnosti a důsledky pro použití kritéria investora v tržním hospodářství. Necenová kritéria pro výběr odrážela patrně aspekty veřejné politiky a regulační aspekty, které by soukromý investor nepovažoval za relevantní. V nabídkovém řízení nebyly cena nebo poplatek za leasing použity jako jediné nebo hlavní kritérium pro výběr. Soudní dvůr ESVO měl dále za to, že Kontrolní úřad neposoudil pravděpodobnost toho, že NATO využije svého přednostního práva na používání vlákna, a pravděpodobnost, že NATO využije svého práva na převzetí. |
| --- | --- |

(29)

Soudní dvůr měl za to, že Kontrolní úřad měl mít pochybnosti, zda cena dohodnutá jako výsledek nabídkového řízení odrážela skutečnou tržní cenu za pronájem dotčeného aktiva. Soudní dvůr zejména rozhodl, že kritéria pro výběr v nabídkovém řízení neodrážela to, co by v nabídkovém řízení na pronájem považoval za významné soukromý investor, a že Kontrolní úřad zjevně neposoudil všechny okolnosti a důsledky pro použití kritéria investora v tržním hospodářství. Necenová kritéria pro výběr odrážela patrně aspekty veřejné politiky a regulační aspekty, které by soukromý investor nepovažoval za relevantní. V nabídkovém řízení nebyly cena nebo poplatek za leasing použity jako jediné nebo hlavní kritérium pro výběr. Soudní dvůr ESVO měl dále za to, že Kontrolní úřad neposoudil pravděpodobnost toho, že NATO využije svého přednostního práva na používání vlákna, a pravděpodobnost, že NATO využije svého práva na převzetí.

| (30) | Mimo jiné na základě výše uvedeného dospěl Soudní dvůr k závěru, že existují konzistentní a objektivní důkazy, že Kontrolní úřad nepřezkoumal vyčerpávajícím a dostatečným způsobem, zda nájemní smlouva zahrnuje státní podporu, a pokud ano, zda je tato podpora slučitelná s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(30)

Mimo jiné na základě výše uvedeného dospěl Soudní dvůr k závěru, že existují konzistentní a objektivní důkazy, že Kontrolní úřad nepřezkoumal vyčerpávajícím a dostatečným způsobem, zda nájemní smlouva zahrnuje státní podporu, a pokud ano, zda je tato podpora slučitelná s Dohodou o EHP.

6.   ROZHODNUTÍ č. 299/12/KOL O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

ROZHODNUTÍ č. 299/12/KOL O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (31) | Dne 16. července 2014 Kontrolní úřad rozhodl o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně možné státní podpory poskytnuté prostřednictvím nájmu optického vlákna organizace NATO. Ve svém rozhodnutí Kontrolní úřad uvedl, že na základě informací poskytnutých stěžovatelem a islandskými orgány nemůže vyloučit možnost, že smlouva uzavřená dne 1. února 2010 islandskou Obrannou agenturou s podnikem Vodafone Iceland může zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad dále uvedl, že na základě dostupných informací má také pochybnosti o slučitelnosti případné podpory s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(31)

Dne 16. července 2014 Kontrolní úřad rozhodl o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně možné státní podpory poskytnuté prostřednictvím nájmu optického vlákna organizace NATO. Ve svém rozhodnutí Kontrolní úřad uvedl, že na základě informací poskytnutých stěžovatelem a islandskými orgány nemůže vyloučit možnost, že smlouva uzavřená dne 1. února 2010 islandskou Obrannou agenturou s podnikem Vodafone Iceland může zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad dále uvedl, že na základě dostupných informací má také pochybnosti o slučitelnosti případné podpory s fungováním Dohody o EHP.

7.   PŘIPOMÍNKY ISLANDSKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ (21)

PŘIPOMÍNKY ISLANDSKÝCH ORGÁNŮ K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

21

| (32) | Islandské orgány ve své odpovědi na zahájení formálního vyšetřovacího řízení argumentují, že v posuzované věci jde o otevření odvětví, kde dříve panoval monopol státního podniku a později (po privatizaci a prodeji) podniku Míla. Nezbytnou síť a infrastrukturu, tj. optické vlákno, by žádný z konkurentů podniku Míla nemohl realisticky duplikovat. Toto odvětví je velmi důležité pro širokou veřejnost a její přístup k informacím. Projednávaná věc se rovněž týká přístupu ke službám a jejich poskytování ve venkovských a řídce osídlených oblastech Islandu. Jedinečné rysy této věci spočívají ve složitých otázkách vlastnictví a významu omezení vzhledem k úloze optického vlákna v mechanismu obrany a krizovém řízení Islandu a dalších členů NATO. |
| --- | --- |

(32)

Islandské orgány ve své odpovědi na zahájení formálního vyšetřovacího řízení argumentují, že v posuzované věci jde o otevření odvětví, kde dříve panoval monopol státního podniku a později (po privatizaci a prodeji) podniku Míla. Nezbytnou síť a infrastrukturu, tj. optické vlákno, by žádný z konkurentů podniku Míla nemohl realisticky duplikovat. Toto odvětví je velmi důležité pro širokou veřejnost a její přístup k informacím. Projednávaná věc se rovněž týká přístupu ke službám a jejich poskytování ve venkovských a řídce osídlených oblastech Islandu. Jedinečné rysy této věci spočívají ve složitých otázkách vlastnictví a významu omezení vzhledem k úloze optického vlákna v mechanismu obrany a krizovém řízení Islandu a dalších členů NATO.

| (33) | Hlavním cílem opatření islandských orgánů bylo omezit veřejné výdaje související s provozem vlákna. Jinak měly všechny učiněné kroky za cíl přispět k posílení hospodářské soutěže v daném odvětví. Opatření byla úspěšná a široká veřejnost, jakož i soukromé a veřejné subjekty, které jsou silně závislé na telekomunikacích na celém území Islandu, mají nyní prospěch z větší hospodářské soutěže a lepších služeb. Byla zavedena určitá omezení s cílem podpořit hospodářskou soutěž za rovných podmínek a vždy se záměrem v konečném důsledku zajistit, aby se veřejnosti dostávalo co možná nejlepších a nejlevnějších služeb. |
| --- | --- |

(33)

Hlavním cílem opatření islandských orgánů bylo omezit veřejné výdaje související s provozem vlákna. Jinak měly všechny učiněné kroky za cíl přispět k posílení hospodářské soutěže v daném odvětví. Opatření byla úspěšná a široká veřejnost, jakož i soukromé a veřejné subjekty, které jsou silně závislé na telekomunikacích na celém území Islandu, mají nyní prospěch z větší hospodářské soutěže a lepších služeb. Byla zavedena určitá omezení s cílem podpořit hospodářskou soutěž za rovných podmínek a vždy se záměrem v konečném důsledku zajistit, aby se veřejnosti dostávalo co možná nejlepších a nejlevnějších služeb.

| (34) | Islandské orgány opakují stanovisko vyjádřené již dříve, že opatření nezahrnuje státní podporu. Kromě toho předkládají argumenty, které jsou shrnuty níže. |
| --- | --- |

(34)

Islandské orgány opakují stanovisko vyjádřené již dříve, že opatření nezahrnuje státní podporu. Kromě toho předkládají argumenty, které jsou shrnuty níže.

Státní prostředky, vliv vlastnictví kabelu a důsledky pro poskytnutí výhody

Státní prostředky, vliv vlastnictví kabelu a důsledky pro poskytnutí výhody

| (35) | Island nezpochybňuje, že státní prostředky lze považovat za převedené jiným způsobem než přímou distribucí státních financí samotným státem jiným subjektům; zdůrazňuje však, že to musí být posuzováno případ od případu. |
| --- | --- |

(35)

Island nezpochybňuje, že státní prostředky lze považovat za převedené jiným způsobem než přímou distribucí státních financí samotným státem jiným subjektům; zdůrazňuje však, že to musí být posuzováno případ od případu.

| (36) | V této souvislosti islandské orgány žádají Kontrolní úřad, aby zejména zvážil, že „prostředek“ (tj. vlákno) není ve vlastnictví islandského státu ani kteréhokoli z jeho subjektů. Prostředek byl financován a vybudován třetí stranou, tj. organizací NATO, a je trvale v jejím vlastnictví. Ujednání mezi NATO a islandskými orgány jsou založena na zásadě nulových nákladů a zisků. To znamená, že veškeré výnosy z pronájmu vlákna budou nejprve použity na úhradu provozních nákladů a malých oprav. Článek 16 islandského zákona č. 34/2008 o obraně odráží toto ujednání a dále vysvětluje, že na veškerá aktiva spadající do této kategorie se vztahují bezpečnostní předpisy a přednostní práva NATO. Pokud jsou navíc příjmy vyšší než uvedené náklady, veškerý zůstatek musí být vrácen vlastníkovi vlákna, tj. organizaci NATO. Pokud jsou výdaje vyšší než příjmy nebo v případě významných oprav nebo výměn v důsledku mimořádných událostí způsobených vyšší mocí, nenesou islandské orgány příslušné náklady. Náklady na opravy kabelu naopak společně nesou vlastníci kabelu v poměru k počtu svých vláken, tj. podnik Míla (5/8) a NATO (3/8). Z toho vyplývá, že kritérium soukromého prodávajícího není v projednávané věci přímo použitelné, jelikož islandské orgány nemají žádný hospodářský zájem na dosažení příjmů z pronájmu převyšujících náklady na provoz a údržbu vlákna. |
| --- | --- |

(36)

V této souvislosti islandské orgány žádají Kontrolní úřad, aby zejména zvážil, že „prostředek“ (tj. vlákno) není ve vlastnictví islandského státu ani kteréhokoli z jeho subjektů. Prostředek byl financován a vybudován třetí stranou, tj. organizací NATO, a je trvale v jejím vlastnictví. Ujednání mezi NATO a islandskými orgány jsou založena na zásadě nulových nákladů a zisků. To znamená, že veškeré výnosy z pronájmu vlákna budou nejprve použity na úhradu provozních nákladů a malých oprav. Článek 16 islandského zákona č. 34/2008 o obraně odráží toto ujednání a dále vysvětluje, že na veškerá aktiva spadající do této kategorie se vztahují bezpečnostní předpisy a přednostní práva NATO. Pokud jsou navíc příjmy vyšší než uvedené náklady, veškerý zůstatek musí být vrácen vlastníkovi vlákna, tj. organizaci NATO. Pokud jsou výdaje vyšší než příjmy nebo v případě významných oprav nebo výměn v důsledku mimořádných událostí způsobených vyšší mocí, nenesou islandské orgány příslušné náklady. Náklady na opravy kabelu naopak společně nesou vlastníci kabelu v poměru k počtu svých vláken, tj. podnik Míla (5/8) a NATO (3/8). Z toho vyplývá, že kritérium soukromého prodávajícího není v projednávané věci přímo použitelné, jelikož islandské orgány nemají žádný hospodářský zájem na dosažení příjmů z pronájmu převyšujících náklady na provoz a údržbu vlákna.

| (37) | Dokumentace k nabídkovému řízení stanoví, že přístup k vláknu je podmíněn různými dalšími faktory, než je pronájem a nájemné. Podle bodu 2.3 je na nájemci, aby si v souvislosti s vláknem zajistil nezbytné prostředky a sdružovací body. Islandský stát ani nezaručil, že nájemce bude mít k takovým prostředkům přístup. Bod 2.7 navíc stanoví, že nájemce vrátí vlákno v zásadě ve stejném stavu, v jakém jej obdržel, ale pokud nájemce provede úpravy, pronajímatel tyto úpravy zdarma získá na konci smluvního období. Přístup k vláknu bylo třeba vyjednat s podnikem Míla, který vlastní prostředky potřebné k provozování vlákna. Islandská Správa pošt a telekomunikací nakonec vydala dvě rozhodnutí, kterými přikázala podniku Míla jakožto dominantnímu účastníkovi trhu poskytnout podniku Vodafone přístup k připojovacím bodům za přiměřený poplatek. |
| --- | --- |

(37)

Dokumentace k nabídkovému řízení stanoví, že přístup k vláknu je podmíněn různými dalšími faktory, než je pronájem a nájemné. Podle bodu 2.3 je na nájemci, aby si v souvislosti s vláknem zajistil nezbytné prostředky a sdružovací body. Islandský stát ani nezaručil, že nájemce bude mít k takovým prostředkům přístup. Bod 2.7 navíc stanoví, že nájemce vrátí vlákno v zásadě ve stejném stavu, v jakém jej obdržel, ale pokud nájemce provede úpravy, pronajímatel tyto úpravy zdarma získá na konci smluvního období. Přístup k vláknu bylo třeba vyjednat s podnikem Míla, který vlastní prostředky potřebné k provozování vlákna. Islandská Správa pošt a telekomunikací nakonec vydala dvě rozhodnutí, kterými přikázala podniku Míla jakožto dominantnímu účastníkovi trhu poskytnout podniku Vodafone přístup k připojovacím bodům za přiměřený poplatek.

| (38) | Islandské orgány předložily důkazy od podniku Vodafone týkající se jeho dodatečných nákladů na získání přístupu k vláknu (22). Investiční náklady podniku Vodafone vynaložené na vybavení, optické páteřní spoje a počáteční poplatky podniku Míla činily 130 milionů ISK. Kromě toho jsou účtovány roční licenční poplatky za vybavení ve výši 7,5 milionu ISK. Tyto výdaje jdou nad rámec ročního nájemného ve výši 19,15 milionu ISK, které je navázáno na cenový index. Podnik Vodafone dále platí islandské pobřežní stráži měsíční poplatek ve výši 15 000 ISK za každý připojovací bod, kromě těch, které jsou zakotveny ve stávající dohodě s pobřežní stráží. |
| --- | --- |

(38)

Islandské orgány předložily důkazy od podniku Vodafone týkající se jeho dodatečných nákladů na získání přístupu k vláknu (22). Investiční náklady podniku Vodafone vynaložené na vybavení, optické páteřní spoje a počáteční poplatky podniku Míla činily 130 milionů ISK. Kromě toho jsou účtovány roční licenční poplatky za vybavení ve výši 7,5 milionu ISK. Tyto výdaje jdou nad rámec ročního nájemného ve výši 19,15 milionu ISK, které je navázáno na cenový index. Podnik Vodafone dále platí islandské pobřežní stráži měsíční poplatek ve výši 15 000 ISK za každý připojovací bod, kromě těch, které jsou zakotveny ve stávající dohodě s pobřežní stráží.

22

| (39) | To dokazuje, že „prostředky“ v tomto případě nejsou ve vlastnictví státu, že finanční zisk z pronájmu je sdílen se skutečným vlastníkem podle zásady nulových nákladů a zisků a že islandské orgány nebyly oprávněny nabídnout potenciálním investorům plný přístup k vláknu. Tyto skutečnosti jsou důležité zaprvé pro posouzení, zda byly převedeny státní prostředky, zadruhé při zvažování nabídkového řízení a zatřetí proto, že ovlivňují obchodní faktory, které se odrážejí v příslušném nájemném. Tyto skutečnosti rovněž dokazují, že je téměř nemožné porovnat hypotetický obchodní subjekt na trhu se státem, neboť žádný účastník trhu by nemohl být ve srovnatelné situaci. Omezení NATO, o nichž se pojednává níže, a složité vlastnictví a rozdělování příjmů by pro běžného účastníka trhu byla naprosto cizí. |
| --- | --- |

(39)

To dokazuje, že „prostředky“ v tomto případě nejsou ve vlastnictví státu, že finanční zisk z pronájmu je sdílen se skutečným vlastníkem podle zásady nulových nákladů a zisků a že islandské orgány nebyly oprávněny nabídnout potenciálním investorům plný přístup k vláknu. Tyto skutečnosti jsou důležité zaprvé pro posouzení, zda byly převedeny státní prostředky, zadruhé při zvažování nabídkového řízení a zatřetí proto, že ovlivňují obchodní faktory, které se odrážejí v příslušném nájemném. Tyto skutečnosti rovněž dokazují, že je téměř nemožné porovnat hypotetický obchodní subjekt na trhu se státem, neboť žádný účastník trhu by nemohl být ve srovnatelné situaci. Omezení NATO, o nichž se pojednává níže, a složité vlastnictví a rozdělování příjmů by pro běžného účastníka trhu byla naprosto cizí.

Omezení NATO a pravděpodobnost jejich uplatnění

Omezení NATO a pravděpodobnost jejich uplatnění

| (40) | Islandské orgány uvedly, že pravděpodobnost použití nebo odebrání vlákna ze strany NATO se může v průběhu trvání nájemní smlouvy měnit a vymyká se kontrole Islandu i NATO. Nicméně omezení NATO mají ze své podstaty významný a negativní dopad na využití vlákna pro komerční účely. Dopad na tržní nájemné je záporný a islandské orgány odhadují negativní účinek na cenu na 15–25 %. Na vlákna provozovaná podnikem Míla se žádná taková omezení nevztahují. |
| --- | --- |

(40)

Islandské orgány uvedly, že pravděpodobnost použití nebo odebrání vlákna ze strany NATO se může v průběhu trvání nájemní smlouvy měnit a vymyká se kontrole Islandu i NATO. Nicméně omezení NATO mají ze své podstaty významný a negativní dopad na využití vlákna pro komerční účely. Dopad na tržní nájemné je záporný a islandské orgány odhadují negativní účinek na cenu na 15–25 %. Na vlákna provozovaná podnikem Míla se žádná taková omezení nevztahují.

Nabídkové řízení

Nabídkové řízení

| (41) | Islandské orgány trvají na tom, že nabídkové řízení uspořádané v roce 2008 se ukázalo být vhodnou metodou pro stanovení tržní ceny. Zejména vzhledem k vlastnické struktuře, omezením týkajícím se obranné funkce NATO a povaze dotčeného aktiva by žádný soukromý prodávající, který by musel vzít v úvahu všechny tyto relevantní faktory, neuvažoval o řízení, v němž by jediným kritériem bylo nájemné. |
| --- | --- |

(41)

Islandské orgány trvají na tom, že nabídkové řízení uspořádané v roce 2008 se ukázalo být vhodnou metodou pro stanovení tržní ceny. Zejména vzhledem k vlastnické struktuře, omezením týkajícím se obranné funkce NATO a povaze dotčeného aktiva by žádný soukromý prodávající, který by musel vzít v úvahu všechny tyto relevantní faktory, neuvažoval o řízení, v němž by jediným kritériem bylo nájemné.

| (42) | Islandské orgány tvrdí, že šest různých kritérií pro výběr v nabídkovém řízení je plně opodstatněných, a nesouhlasí se stanoviskem, které Kontrolní úřad uvedl v rozhodnutí o zahájení řízení, že kritérium stimulace hospodářské soutěže může být na úkor zavedeného provozovatele. Uvádějí zejména, že podnik Míla neměl o vlákno NATO žádný obchodní zájem. Proto je třeba odmítnout veškerou argumentaci podniku Míla, že hypoteticky mohl předložit vyšší nabídku. Jakákoli nabídka podniku Míla by nebyla obchodní nabídkou učiněnou v dobré víře. Islandské orgány tvrdí, že v souladu s rozsudkem ve věci Konsum Nord v. Komise, T-244/08 (23) by měly právo takovou nabídku odmítnout. |
| --- | --- |

(42)

Islandské orgány tvrdí, že šest různých kritérií pro výběr v nabídkovém řízení je plně opodstatněných, a nesouhlasí se stanoviskem, které Kontrolní úřad uvedl v rozhodnutí o zahájení řízení, že kritérium stimulace hospodářské soutěže může být na úkor zavedeného provozovatele. Uvádějí zejména, že podnik Míla neměl o vlákno NATO žádný obchodní zájem. Proto je třeba odmítnout veškerou argumentaci podniku Míla, že hypoteticky mohl předložit vyšší nabídku. Jakákoli nabídka podniku Míla by nebyla obchodní nabídkou učiněnou v dobré víře. Islandské orgány tvrdí, že v souladu s rozsudkem ve věci Konsum Nord v. Komise, T-244/08 (23) by měly právo takovou nabídku odmítnout.

23

| (43) | Islandské orgány rozporují stanovisko stěžovatele, že stanovením minimální ceny v nabídkovém řízení byli uchazeči odrazeni od cenové konkurence. Kritérium minimální ceny neomezuje cenovou konkurenci. Uchazeči by nabídli tak vysokou cenu, jakou by považovali za komerčně životaschopnou. Odstranění minimální ceny by pouze motivovalo k nižším nabídkám, než jaké byly v řízení skutečně dosaženy, a cenové rozpětí by se rozšířilo pouze směrem dolů. Skutečnost, že většina nabídek se pohybovala v úzkém cenovém rozmezí, může pouze naznačovat nechuť trhu jít nad rámec minimální ceny z obchodních důvodů. |
| --- | --- |

(43)

Islandské orgány rozporují stanovisko stěžovatele, že stanovením minimální ceny v nabídkovém řízení byli uchazeči odrazeni od cenové konkurence. Kritérium minimální ceny neomezuje cenovou konkurenci. Uchazeči by nabídli tak vysokou cenu, jakou by považovali za komerčně životaschopnou. Odstranění minimální ceny by pouze motivovalo k nižším nabídkám, než jaké byly v řízení skutečně dosaženy, a cenové rozpětí by se rozšířilo pouze směrem dolů. Skutečnost, že většina nabídek se pohybovala v úzkém cenovém rozmezí, může pouze naznačovat nechuť trhu jít nad rámec minimální ceny z obchodních důvodů.

| (44) | Islandské orgány zdůrazňují, že nabídkové řízení ve skutečnosti nezahrnovalo jednu, ale dvě samostatné cenové složky. Kromě výše nájemného uchazeči rovněž soutěžili v počtu koncových bodů sítě, které se zavázali instalovat. Každý takový koncový bod vyžaduje značné investice, které nájemce na konci nájmu nezíská zpět, ale které zhodnotí vlákno NATO. |
| --- | --- |

(44)

Islandské orgány zdůrazňují, že nabídkové řízení ve skutečnosti nezahrnovalo jednu, ale dvě samostatné cenové složky. Kromě výše nájemného uchazeči rovněž soutěžili v počtu koncových bodů sítě, které se zavázali instalovat. Každý takový koncový bod vyžaduje značné investice, které nájemce na konci nájmu nezíská zpět, ale které zhodnotí vlákno NATO.

Znalecké ocenění společností Mannvit

Znalecké ocenění společností Mannvit

| (45) | V bodě 87 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 410/12/KOL o zahájení řízení byly islandské orgány požádány, aby předložily nezávislý znalecký odhad tržního nájemného. Islandské orgány tento požadavek původně chápaly tak, že je podmíněn tím, že islandské orgány stáhnou argumenty týkající se toho, že nabídkové řízení a skutečné nájemné jsou vhodným zástupným indikátorem tohoto tržního nájemného. Vzhledem k tomu, že tyto argumenty podle názoru islandských orgánů obstály, součástí prvotních připomínek islandských orgánů žádné ocenění nebylo. V reakci na připomínky třetích stran, a zejména na argumenty předložené podnikem Míla ohledně údajné tržní hodnoty dotčeného práva nájmu, si islandské orgány vyžádaly ocenění od odborné poradenské společnosti Mannvit a toto ocenění předložily (24). Společnost Mannvit je mezinárodní poradenská společnost v oboru inženýrství, technických služeb a inovací a v projednávané věci již islandským orgánům poskytovala poradenství ohledně nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(45)

V bodě 87 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 410/12/KOL o zahájení řízení byly islandské orgány požádány, aby předložily nezávislý znalecký odhad tržního nájemného. Islandské orgány tento požadavek původně chápaly tak, že je podmíněn tím, že islandské orgány stáhnou argumenty týkající se toho, že nabídkové řízení a skutečné nájemné jsou vhodným zástupným indikátorem tohoto tržního nájemného. Vzhledem k tomu, že tyto argumenty podle názoru islandských orgánů obstály, součástí prvotních připomínek islandských orgánů žádné ocenění nebylo. V reakci na připomínky třetích stran, a zejména na argumenty předložené podnikem Míla ohledně údajné tržní hodnoty dotčeného práva nájmu, si islandské orgány vyžádaly ocenění od odborné poradenské společnosti Mannvit a toto ocenění předložily (24). Společnost Mannvit je mezinárodní poradenská společnost v oboru inženýrství, technických služeb a inovací a v projednávané věci již islandským orgánům poskytovala poradenství ohledně nabídkového řízení.

24

| (46) | Společnost Mannvit vyšla ze srovnání vlákna NATO, které si pronajal podnik Vodafone, s nabídkou produktu (páteřních pronajatých okruhů) citovanou podnikem Míla ve stížnosti (nejnovější výpočet viz 56. bod odůvodnění). Společnost Mannvit vysvětluje řadu významných rozdílů:






  — | Regulovaná sazba podniku Míla za služby pronajatých okruhů se vztahuje pouze na poskytování služeb mezi stávajícími koncovými body se stávajícím přenosovým zařízením. Vlákno pronajaté podnikem Vodafone však vyžadovalo instalaci přenosového zařízení na 30 místech. Společnost Mannvit odhaduje průměrné náklady na instalaci tohoto zařízení na 4 miliony ISK na připojovací bod s odpisy ve výši 15 % ročně, odhadovanými provozními výdaji („Opex“) ve výši 20 % kapitálových výdajů („Capex“) a váženými průměrnými náklady na kapitál („WACC“) ve výši 8,5 % kapitálových výdajů (25). Celkem společnost Mannvit spočetla, že roční náklady na investice potřebné k tomu, aby nájemné hrazené podnikem Vodafone bylo srovnatelné s nabídkou podniku Míla, by činily 52 milionů ISK. |
| --- | --- | --- |

(46)

Společnost Mannvit vyšla ze srovnání vlákna NATO, které si pronajal podnik Vodafone, s nabídkou produktu (páteřních pronajatých okruhů) citovanou podnikem Míla ve stížnosti (nejnovější výpočet viz 56. bod odůvodnění). Společnost Mannvit vysvětluje řadu významných rozdílů:

—

Regulovaná sazba podniku Míla za služby pronajatých okruhů se vztahuje pouze na poskytování služeb mezi stávajícími koncovými body se stávajícím přenosovým zařízením. Vlákno pronajaté podnikem Vodafone však vyžadovalo instalaci přenosového zařízení na 30 místech. Společnost Mannvit odhaduje průměrné náklady na instalaci tohoto zařízení na 4 miliony ISK na připojovací bod s odpisy ve výši 15 % ročně, odhadovanými provozními výdaji („Opex“) ve výši 20 % kapitálových výdajů („Capex“) a váženými průměrnými náklady na kapitál („WACC“) ve výši 8,5 % kapitálových výdajů (25). Celkem společnost Mannvit spočetla, že roční náklady na investice potřebné k tomu, aby nájemné hrazené podnikem Vodafone bylo srovnatelné s nabídkou podniku Míla, by činily 52 milionů ISK.

25

| — | Výpočet podniku Míla vychází ze skutečné délky vlákna NATO, tedy 1 850 km. Svou vlastní nabídku však podnik počítá na dvoubodovém základě, tj. jako přímé spoje mezi příslušnými koncovými body. Při použití na koncové body vlákna NATO v době transakce by tato dvoubodová metoda měla za výsledek celkovou délku jen 1 283 km. |
| --- | --- |

—

Výpočet podniku Míla vychází ze skutečné délky vlákna NATO, tedy 1 850 km. Svou vlastní nabídku však podnik počítá na dvoubodovém základě, tj. jako přímé spoje mezi příslušnými koncovými body. Při použití na koncové body vlákna NATO v době transakce by tato dvoubodová metoda měla za výsledek celkovou délku jen 1 283 km.

| — | Výpočet podniku Míla předpokládá slevu ve výši 15 %, což je maximum, které může podnik Míla nabídnout v rámci své regulované nabídky při uzavření smlouvy na dobu tří let. V době uzavření nájemní smlouvy však podnik Míla nabízel zákazníkům, kteří si pronajímali vlákno podobné délky, slevu ve výši 25 %. Doba trvání 10 let by kromě toho měla rovněž vést k vyšší slevě než 15 %, která se vztahuje na tříletou smlouvu. Společnost Mannvit tedy předpokládá slevu ve výši 25 %. |
| --- | --- |

—

Výpočet podniku Míla předpokládá slevu ve výši 15 %, což je maximum, které může podnik Míla nabídnout v rámci své regulované nabídky při uzavření smlouvy na dobu tří let. V době uzavření nájemní smlouvy však podnik Míla nabízel zákazníkům, kteří si pronajímali vlákno podobné délky, slevu ve výši 25 %. Doba trvání 10 let by kromě toho měla rovněž vést k vyšší slevě než 15 %, která se vztahuje na tříletou smlouvu. Společnost Mannvit tedy předpokládá slevu ve výši 25 %.

| — | Společnost Mannvit dále zpochybňuje, zda stávající regulovaná sazba podniku Míla (7 609 ISK na km a měsíc, která vstoupila v platnost dne 1. srpna 2011) poskytuje dobrou referenční úroveň pro určení tržní ceny. Regulovanou sazbu stanovuje islandská Správa pošt a telekomunikací na základě analýzy historických nákladů na celou optickou síť podniku Míla, včetně všech relevantních koncových bodů podniku Míla, provozních výdajů podniku Míla v každém z těchto míst, obecné míry využití v podniku Míla apod. Některé z těchto nákladových faktorů se v souvislosti s dotčeným vláknem NATO, které je mnohem jednodušší a má méně připojovacích bodů, neuplatní. Sazba podniku Míla je tedy založena na nákladech a je relevantní pouze pro situaci podniku Míla, která se značně liší od situace ostatních účastníků trhu. Společnost Mannvit rovněž poukazuje na to, že v době nabídkového řízení neměli účastníci trhu možnost pronajmout si optická vlákna od podniku Míla, až na výjimečné případy. Těm, kdo o ně požádali, bylo jednoduše řečeno, že žádná optická vlákna nejsou k dispozici. Za těchto okolností není vhodné považovat ceny podniku Míla za tržní ceny. Společnost Mannvit proto navrhuje jako základ pro výpočet tržní ceny použít raději nejnovější velkoobchodní sazbu (5 020 ISK na km a měsíc, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014) jiného operátora – podniku Orkufjarskipti. Tento operátor rovněž poskytuje slevu 15 % pro tříleté smlouvy. |
| --- | --- |

—

Společnost Mannvit dále zpochybňuje, zda stávající regulovaná sazba podniku Míla (7 609 ISK na km a měsíc, která vstoupila v platnost dne 1. srpna 2011) poskytuje dobrou referenční úroveň pro určení tržní ceny. Regulovanou sazbu stanovuje islandská Správa pošt a telekomunikací na základě analýzy historických nákladů na celou optickou síť podniku Míla, včetně všech relevantních koncových bodů podniku Míla, provozních výdajů podniku Míla v každém z těchto míst, obecné míry využití v podniku Míla apod. Některé z těchto nákladových faktorů se v souvislosti s dotčeným vláknem NATO, které je mnohem jednodušší a má méně připojovacích bodů, neuplatní. Sazba podniku Míla je tedy založena na nákladech a je relevantní pouze pro situaci podniku Míla, která se značně liší od situace ostatních účastníků trhu. Společnost Mannvit rovněž poukazuje na to, že v době nabídkového řízení neměli účastníci trhu možnost pronajmout si optická vlákna od podniku Míla, až na výjimečné případy. Těm, kdo o ně požádali, bylo jednoduše řečeno, že žádná optická vlákna nejsou k dispozici. Za těchto okolností není vhodné považovat ceny podniku Míla za tržní ceny. Společnost Mannvit proto navrhuje jako základ pro výpočet tržní ceny použít raději nejnovější velkoobchodní sazbu (5 020 ISK na km a měsíc, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014) jiného operátora – podniku Orkufjarskipti. Tento operátor rovněž poskytuje slevu 15 % pro tříleté smlouvy.

Orkufjarskipti

| — | Cenový odhad předložený podnikem Míla, jakož i výše uvedená sazba podniku Orkufjarskipti se vztahují k dnešním cenám. Aby měly smysl, je třeba je porovnat s nájemným, které podnik Vodafone platí v současné době, tedy 28 milionů ISK ročně. |
| --- | --- |

—

Cenový odhad předložený podnikem Míla, jakož i výše uvedená sazba podniku Orkufjarskipti se vztahují k dnešním cenám. Aby měly smysl, je třeba je porovnat s nájemným, které podnik Vodafone platí v současné době, tedy 28 milionů ISK ročně.

Orkufjarskipti

| (47) | Společnost Mannvit tedy vychází z odhadu, že tržní nájemné za vlákno NATO (před investicemi) by mělo být vypočteno na základě přímé vzdálenosti 1 283 km a sazby podniku Orkufjarskipti ve výši 5 020 ISK za km a měsíc se slevou 25 %, což celkem znamená částku 57 965 940 ISK ročně. |
| --- | --- |

(47)

Společnost Mannvit tedy vychází z odhadu, že tržní nájemné za vlákno NATO (před investicemi) by mělo být vypočteno na základě přímé vzdálenosti 1 283 km a sazby podniku Orkufjarskipti ve výši 5 020 ISK za km a měsíc se slevou 25 %, což celkem znamená částku 57 965 940 ISK ročně.

Orkufjarskipti

| (48) | Aby bylo možné porovnat výše uvedenou částku s nájemným, které hradí podnik Vodafone, je třeba zohlednit skutečnost, že podnik Vodafone musel vynaložit různé náklady, aby vlákno zprovoznil a splnil své povinnosti podle nájemní smlouvy. Tyto náklady společnost Mannvit odhaduje na 52 milionů ISK ročně. Po přičtení k nájemnému hrazenému podnikem Vodafone, které v současnosti činí 28 milionů ISK ročně, činí celková částka 80 milionů ISK ročně, neboli podstatně více, než je částka přibližně 58 milionů ISK odhadnutá na základě sazby podniku Orkufjarskipti. Společnost Mannvit proto vyvozuje závěr, že nájemné za vlákno NATO ve skutečnosti překračuje tržní hodnotu. |
| --- | --- |

(48)

Aby bylo možné porovnat výše uvedenou částku s nájemným, které hradí podnik Vodafone, je třeba zohlednit skutečnost, že podnik Vodafone musel vynaložit různé náklady, aby vlákno zprovoznil a splnil své povinnosti podle nájemní smlouvy. Tyto náklady společnost Mannvit odhaduje na 52 milionů ISK ročně. Po přičtení k nájemnému hrazenému podnikem Vodafone, které v současnosti činí 28 milionů ISK ročně, činí celková částka 80 milionů ISK ročně, neboli podstatně více, než je částka přibližně 58 milionů ISK odhadnutá na základě sazby podniku Orkufjarskipti. Společnost Mannvit proto vyvozuje závěr, že nájemné za vlákno NATO ve skutečnosti překračuje tržní hodnotu.

| (49) | Společnost Mannvit neposoudila dopad omezení, která jsou dána úlohou vlákna v mechanismu obrany a krizovém řízení Islandu a ostatních členů NATO, na tržní hodnotu. Islandské orgány však odhadují, že tato omezení by mohla cenu negativně ovlivnit o 15 až 25 %. |
| --- | --- |

(49)

Společnost Mannvit neposoudila dopad omezení, která jsou dána úlohou vlákna v mechanismu obrany a krizovém řízení Islandu a ostatních členů NATO, na tržní hodnotu. Islandské orgány však odhadují, že tato omezení by mohla cenu negativně ovlivnit o 15 až 25 %.

Slučitelnost možné státní podpory

Slučitelnost možné státní podpory

| (50) | Islandské orgány uvedly, že v případě, že by opatření bylo považováno za státní podporu, měla by tato podpora být považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP s odkazem na čl. 59 odst. 2 a/nebo čl. 61 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(50)

Islandské orgány uvedly, že v případě, že by opatření bylo považováno za státní podporu, měla by tato podpora být považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP s odkazem na čl. 59 odst. 2 a/nebo čl. 61 odst. 3 písm. c).

| (51) | Islandské orgány již dříve zdůraznily, že opatření lze považovat za financování služby obecného hospodářského zájmu v souladu se zásadami, které jsou zakotveny v kapitole 2.2.2 pokynů Kontrolního úřadu pro širokopásmové sítě platných v době, kdy bylo opatření posuzováno. |
| --- | --- |

(51)

Islandské orgány již dříve zdůraznily, že opatření lze považovat za financování služby obecného hospodářského zájmu v souladu se zásadami, které jsou zakotveny v kapitole 2.2.2 pokynů Kontrolního úřadu pro širokopásmové sítě platných v době, kdy bylo opatření posuzováno.

| (52) | Islandské orgány také argumentují, že opatření by mohlo být případně prohlášeno za slučitelné na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Islandské orgány poznamenávají, že již dříve prokázaly, že cíle opatření, včetně cíle zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám v podporovaných oblastech, jsou ve společném zájmu. Navrhují uplatnit na posuzované opatření zásady aktuálních pokynů pro širokopásmové sítě a argumentují, že opatření splňuje všechny věcné podmínky slučitelnosti. |
| --- | --- |

(52)

Islandské orgány také argumentují, že opatření by mohlo být případně prohlášeno za slučitelné na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. Islandské orgány poznamenávají, že již dříve prokázaly, že cíle opatření, včetně cíle zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám v podporovaných oblastech, jsou ve společném zájmu. Navrhují uplatnit na posuzované opatření zásady aktuálních pokynů pro širokopásmové sítě a argumentují, že opatření splňuje všechny věcné podmínky slučitelnosti.

8.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

8.1.   PODNIK MÍLA (26)

26

| (53) | Podnik Míla ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení opakuje a rozebírá svá podání, která již učinil ve stížnosti a v žalobě k Soudnímu dvoru ESVO. |
| --- | --- |

(53)

Podnik Míla ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení opakuje a rozebírá svá podání, která již učinil ve stížnosti a v žalobě k Soudnímu dvoru ESVO.

| (54) | V otázce státních prostředků a vlastnictví vlákna podnik Míla v zásadě trvá na tom, že vlastníkem je islandská vláda. Na podporu tohoto tvrzení podnik Míla odkazuje zaprvé na zprávu zvláštního výboru pro privatizaci státem vlastněného telekomunikačního operátora Landssími Íslands hf. (později Síminn hf. a Míla ehf.) z roku 2001. Zadruhé podnik Míla odkazuje na dohodu mezi islandskou vládou a podnikem Síminn hf. ze dne 27. března 2001, která se týká vlastnictví, provozování a údržby vláken. Podle podniku Míla oba dokumenty potvrzují, že vlastníkem vláken je islandská vláda. Podnik Míla však také uvádí, že bez ohledu na to, zda je formálně vlastníkem vlákna islandská vláda, nebo NATO, bylo opatření poskytnuto ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(54)

V otázce státních prostředků a vlastnictví vlákna podnik Míla v zásadě trvá na tom, že vlastníkem je islandská vláda. Na podporu tohoto tvrzení podnik Míla odkazuje zaprvé na zprávu zvláštního výboru pro privatizaci státem vlastněného telekomunikačního operátora Landssími Íslands hf. (později Síminn hf. a Míla ehf.) z roku 2001. Zadruhé podnik Míla odkazuje na dohodu mezi islandskou vládou a podnikem Síminn hf. ze dne 27. března 2001, která se týká vlastnictví, provozování a údržby vláken. Podle podniku Míla oba dokumenty potvrzují, že vlastníkem vláken je islandská vláda. Podnik Míla však také uvádí, že bez ohledu na to, zda je formálně vlastníkem vlákna islandská vláda, nebo NATO, bylo opatření poskytnuto ze státních prostředků.

| (55) | Podnik Míla tvrdí, že nabídkové řízení na pronájem vláken nestanovilo tržní cenu a umožnilo podniku Vodafone platil nižší nájemné, než jaké považuje za tržní hodnotu; v důsledku toho podnik Vodafone získává výhodu oproti svým konkurentům. Smlouva s podnikem Vodafone tedy zahrnuje státní podporu. |
| --- | --- |

(55)

Podnik Míla tvrdí, že nabídkové řízení na pronájem vláken nestanovilo tržní cenu a umožnilo podniku Vodafone platil nižší nájemné, než jaké považuje za tržní hodnotu; v důsledku toho podnik Vodafone získává výhodu oproti svým konkurentům. Smlouva s podnikem Vodafone tedy zahrnuje státní podporu.

| (56) | Podnik Míla rovněž poskytl aktualizovaný odhad tržní ceny za vlákno NATO. Na základě regulované sazby (v platnosti od 1. srpna 2011) za přístup k jednomu vláknu ve výši 7 609 ISK na km a měsíc se slevou 15 % a smlouvou na dobu tří let by tržní cena za vlákno o délce 1 850 km měla činit 143 589 600 ISK ročně. |
| --- | --- |

(56)

Podnik Míla rovněž poskytl aktualizovaný odhad tržní ceny za vlákno NATO. Na základě regulované sazby (v platnosti od 1. srpna 2011) za přístup k jednomu vláknu ve výši 7 609 ISK na km a měsíc se slevou 15 % a smlouvou na dobu tří let by tržní cena za vlákno o délce 1 850 km měla činit 143 589 600 ISK ročně.

| (57) | Pokud jde o otázku slučitelnosti, podnik Míla uvádí, že Kontrolní úřad by měl dospět k závěru, že opatření nesplňuje příslušná kritéria stanovená v pokynech pro širokopásmové sítě, a proto není slučitelné s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o otázku slučitelnosti, podnik Míla uvádí, že Kontrolní úřad by měl dospět k závěru, že opatření nesplňuje příslušná kritéria stanovená v pokynech pro širokopásmové sítě, a proto není slučitelné s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

| (58) | Pokud jde o možnou slučitelnost podle čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP jako vyrovnávací platby za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, uvádí podnik Míla, že státy ESVO nemohou připojit specifické závazky veřejné služby ke službám, které již poskytují podniky, jež provozují svou činnost za běžných tržních podmínek. Jelikož podnik Míla již na Islandu poskytoval tutéž službu pronájmu optických vláken ještě předtím, než byla uzavřena smlouva s podnikem Vodafone, měl by Kontrolní úřad dospět k závěru, že opatření islandské vlády nelze označit za službu obecného hospodářského zájmu. Proto v projednávané věci nelze poskytnout státní podporu s odkazem na čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o možnou slučitelnost podle čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP jako vyrovnávací platby za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, uvádí podnik Míla, že státy ESVO nemohou připojit specifické závazky veřejné služby ke službám, které již poskytují podniky, jež provozují svou činnost za běžných tržních podmínek. Jelikož podnik Míla již na Islandu poskytoval tutéž službu pronájmu optických vláken ještě předtím, než byla uzavřena smlouva s podnikem Vodafone, měl by Kontrolní úřad dospět k závěru, že opatření islandské vlády nelze označit za službu obecného hospodářského zájmu. Proto v projednávané věci nelze poskytnout státní podporu s odkazem na čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP.

8.2.   PODNIK VODAFONE (27)

27

| (59) | Podnik Vodafone je především toho názoru, že jeho smlouva s islandskými orgány nezahrnuje státní podporu. V každém případě by smlouva byla v souladu se zásadami poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, které jsou uvedeny v rozsudku ve věci Altmark. Zadruhé, pokud by v projednávané věci byl identifikován prvek podpory, podnik Vodafone uvádí, že se použije výjimka stanovená v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(59)

Podnik Vodafone je především toho názoru, že jeho smlouva s islandskými orgány nezahrnuje státní podporu. V každém případě by smlouva byla v souladu se zásadami poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, které jsou uvedeny v rozsudku ve věci Altmark. Zadruhé, pokud by v projednávané věci byl identifikován prvek podpory, podnik Vodafone uvádí, že se použije výjimka stanovená v čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

Altmark

| (60) | Pokud jde o slučitelnost, podnik Vodafone se domnívá, že pro posouzení dotčeného opatření jsou relevantní pokyny pro širokopásmové sítě. Podnik Vodafone zdůrazňuje, že z existence provozovatele sítě v dané oblasti nutně nevyplývá, že neexistuje selhání trhu nebo problémy soudržnosti. Naopak monopolní postavení podniku Míla na relevantním trhu ovlivnilo jak kvalitu služeb, tak cenu, za kterou jsou služby nabízeny občanům. Vyhlídky na to, že třetí strany vybudují alternativní infrastrukturu, byly omezené či žádné. Pronájem optického kabelu NATO byl tudíž dobrou cestou, jak napravit chybějící soutěž infrastruktur a zmírnit současné problémy vyplývající z monopolního postavení podniku Míla. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde o slučitelnost, podnik Vodafone se domnívá, že pro posouzení dotčeného opatření jsou relevantní pokyny pro širokopásmové sítě. Podnik Vodafone zdůrazňuje, že z existence provozovatele sítě v dané oblasti nutně nevyplývá, že neexistuje selhání trhu nebo problémy soudržnosti. Naopak monopolní postavení podniku Míla na relevantním trhu ovlivnilo jak kvalitu služeb, tak cenu, za kterou jsou služby nabízeny občanům. Vyhlídky na to, že třetí strany vybudují alternativní infrastrukturu, byly omezené či žádné. Pronájem optického kabelu NATO byl tudíž dobrou cestou, jak napravit chybějící soutěž infrastruktur a zmírnit současné problémy vyplývající z monopolního postavení podniku Míla.

| (61) | Předchozí uplatňování regulačních opatření nebylo úspěšné, pokud jde o zajištění rovných podmínek na trhu. V důsledku toho zůstala hospodářská soutěž na tomto trhu neúčinná. Zejména je třeba poznamenat, že podnik Míla úspěšně zabránil podniku Vodafone ve vstupu na relevantní trh, neboť odmítl poskytnout přístup k nezbytným prostředkům. |
| --- | --- |

(61)

Předchozí uplatňování regulačních opatření nebylo úspěšné, pokud jde o zajištění rovných podmínek na trhu. V důsledku toho zůstala hospodářská soutěž na tomto trhu neúčinná. Zejména je třeba poznamenat, že podnik Míla úspěšně zabránil podniku Vodafone ve vstupu na relevantní trh, neboť odmítl poskytnout přístup k nezbytným prostředkům.

| (62) | Uzavření napadené smlouvy vedlo k významnému zlepšení hospodářské soutěže, zejména ve venkovských oblastech, a tudíž zvýšilo blahobyt spotřebitelů. Například v obci Öræfasveit mohl podnik Vodafone zajistit připojení k internetu v odlehlé a venkovské oblasti, v souvislosti s níž stěžovatel dříve prohlásil, že žádné takové služby poskytovat nebude. |
| --- | --- |

(62)

Uzavření napadené smlouvy vedlo k významnému zlepšení hospodářské soutěže, zejména ve venkovských oblastech, a tudíž zvýšilo blahobyt spotřebitelů. Například v obci Öræfasveit mohl podnik Vodafone zajistit připojení k internetu v odlehlé a venkovské oblasti, v souvislosti s níž stěžovatel dříve prohlásil, že žádné takové služby poskytovat nebude.

Öræfasveit

| (63) | Nájemní smlouva byla pro podnik Vodafone zásadním prvkem, který mu umožnil vybudovat a začít poskytovat služby v této části země. Podnik Míla nasadil zdržovací taktiku a odmítl poskytnout podniku Vodafone přístup ke kolokačním prostředkům. Podnik Vodafone musel v otázce přístupu požádat islandskou Správu pošt a telekomunikací o formální rozhodnutí, které bylo zveřejněno dne 1. listopadu 2010. Díky napadené nájemní smlouvě mohl podnik Vodafone rozšířit velkoobchodní nabídky na více než 30 různých služeb. |
| --- | --- |

(63)

Nájemní smlouva byla pro podnik Vodafone zásadním prvkem, který mu umožnil vybudovat a začít poskytovat služby v této části země. Podnik Míla nasadil zdržovací taktiku a odmítl poskytnout podniku Vodafone přístup ke kolokačním prostředkům. Podnik Vodafone musel v otázce přístupu požádat islandskou Správu pošt a telekomunikací o formální rozhodnutí, které bylo zveřejněno dne 1. listopadu 2010. Díky napadené nájemní smlouvě mohl podnik Vodafone rozšířit velkoobchodní nabídky na více než 30 různých služeb.

8.3.   SOUKROMÁ OSOBA (28)

28

| (64) | Soukromá osoba v připomínkách uvádí zkušenosti z práce na zavádění optické širokopásmové infrastruktury ve třech malých a odlehlých obcích: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri a Mýrdal. Všechny tři systémy jsou spojeny s provozováním optického kabelu podnikem Vodafone. Pouze podnik Vodafone byl na požádání připraven zajistit poskytování služeb obyvatelům a podnikům v těchto obcích. Ostatní telekomunikační operátoři na dotaz obyvatel neodpověděli. Jakmile se širokopásmová infrastruktura v obci Öræfasveit stala skutečností, rozhodly se do položení optického kabelu ke všem obyvatelům investovat dvě další obce, konkrétně Skeiða- og gnúpverjahreppur a Hvalfjarðarstrandarhreppur. Soukromá osoba zastává názor, že bez pronájmu optického vlákna NATO podniku Vodafone by v poskytování telekomunikačních služeb v odlehlých oblastech Islandu bylo dosaženo mnohem menšího pokroku. |
| --- | --- |

(64)

Soukromá osoba v připomínkách uvádí zkušenosti z práce na zavádění optické širokopásmové infrastruktury ve třech malých a odlehlých obcích: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri a Mýrdal. Všechny tři systémy jsou spojeny s provozováním optického kabelu podnikem Vodafone. Pouze podnik Vodafone byl na požádání připraven zajistit poskytování služeb obyvatelům a podnikům v těchto obcích. Ostatní telekomunikační operátoři na dotaz obyvatel neodpověděli. Jakmile se širokopásmová infrastruktura v obci Öræfasveit stala skutečností, rozhodly se do položení optického kabelu ke všem obyvatelům investovat dvě další obce, konkrétně Skeiða- og gnúpverjahreppur a Hvalfjarðarstrandarhreppur. Soukromá osoba zastává názor, že bez pronájmu optického vlákna NATO podniku Vodafone by v poskytování telekomunikačních služeb v odlehlých oblastech Islandu bylo dosaženo mnohem menšího pokroku.

Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri

Mýrdal

Öræfasveit

Skeiða- og gnúpverjahreppur

Hvalfjarðarstrandarhreppur

II.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

1.1.   ÚVOD

| (65) | V následujících kapitolách Kontrolní úřad posoudí, zda smlouva mezi islandskou Obrannou agenturou a podnikem Vodafone o pronájmu optického vlákna, které bylo původně provozováno jménem organizace NATO, podniku Vodafone zahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(65)

V následujících kapitolách Kontrolní úřad posoudí, zda smlouva mezi islandskou Obrannou agenturou a podnikem Vodafone o pronájmu optického vlákna, které bylo původně provozováno jménem organizace NATO, podniku Vodafone zahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

| (66) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytuje hospodářské zvýhodnění určitému podniku; iii) je selektivní a a iv) může narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi smluvními stranami. |
| --- | --- |

(66)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytuje hospodářské zvýhodnění určitému podniku; iii) je selektivní a a iv) může narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi smluvními stranami.

1.2.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (67) | Podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP musí být opatření poskytnuto státem nebo ze státních prostředků, aby představovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(67)

Podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP musí být opatření poskytnuto státem nebo ze státních prostředků, aby představovalo státní podporu.

| (68) | Hlavní stanovisko podniku Míla je takové, že vlastníkem vlákna je islandská vláda. Avšak bez ohledu na to, zda je formálně vlastníkem vlákna islandská vláda, nebo NATO, bylo opatření poskytnuto ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(68)

Hlavní stanovisko podniku Míla je takové, že vlastníkem vlákna je islandská vláda. Avšak bez ohledu na to, zda je formálně vlastníkem vlákna islandská vláda, nebo NATO, bylo opatření poskytnuto ze státních prostředků.

| (69) | Islandské orgány objasnily, že vlastníkem vláken zůstává NATO, viz oddíly I.4 a I.7 výše. Prostředky (tj. tři vlákna) nejsou ve vlastnictví islandského státu ani kteréhokoli z jeho subjektů. Prostředky byly financovány a vybudovány organizací NATO a jsou trvale v jejím vlastnictví. Ujednání mezi NATO a islandskými orgány vycházejí ze zásady nulových nákladů a zisků, jak potvrzuje islandský zákon č. 34/2008 o obraně, viz jeho články 5, 15 a 16. Islandská vláda má nicméně rozsáhlé užívací právo, včetně práva vlákna pronajmout a výnosy použít na úhradu jejich údržby a dalších běžných nákladů (29). Užívací právo je však s výhradou bezpečnostních předpisů a přednostních práv organizace NATO. Organizaci NATO navíc náležejí všechny příjmy převyšující provozní náklady na vlákna. NATO rovněž hradí veškeré významné opravy nebo náhrady v důsledku zásahů vyšší moci (30). |
| --- | --- |

(69)

Islandské orgány objasnily, že vlastníkem vláken zůstává NATO, viz oddíly I.4 a I.7 výše. Prostředky (tj. tři vlákna) nejsou ve vlastnictví islandského státu ani kteréhokoli z jeho subjektů. Prostředky byly financovány a vybudovány organizací NATO a jsou trvale v jejím vlastnictví. Ujednání mezi NATO a islandskými orgány vycházejí ze zásady nulových nákladů a zisků, jak potvrzuje islandský zákon č. 34/2008 o obraně, viz jeho články 5, 15 a 16. Islandská vláda má nicméně rozsáhlé užívací právo, včetně práva vlákna pronajmout a výnosy použít na úhradu jejich údržby a dalších běžných nákladů (29). Užívací právo je však s výhradou bezpečnostních předpisů a přednostních práv organizace NATO. Organizaci NATO navíc náležejí všechny příjmy převyšující provozní náklady na vlákna. NATO rovněž hradí veškeré významné opravy nebo náhrady v důsledku zásahů vyšší moci (30).

29

30

| (70) | S odkazem na podání islandských orgánů má Kontrolní úřad za to, že dotčené vlákno není vlastnictvím islandského státu. Nicméně otázka vlastnictví vlákna není pro posouzení Kontrolního úřadu určující. Je nesporné, že islandský stát požívá práv na kontrolu, která mu umožňují využívat právo pronájmu. Aby se jednalo o státní prostředky, postačuje, jak správně uvedl podnik Míla, aby dotčené prostředky, tj. právo pronájmu, byly pod veřejnou kontrolou a k dispozici vnitrostátním orgánům (31), i když nejsou ve vlastnictví orgánu veřejné moci (32). |
| --- | --- |

(70)

S odkazem na podání islandských orgánů má Kontrolní úřad za to, že dotčené vlákno není vlastnictvím islandského státu. Nicméně otázka vlastnictví vlákna není pro posouzení Kontrolního úřadu určující. Je nesporné, že islandský stát požívá práv na kontrolu, která mu umožňují využívat právo pronájmu. Aby se jednalo o státní prostředky, postačuje, jak správně uvedl podnik Míla, aby dotčené prostředky, tj. právo pronájmu, byly pod veřejnou kontrolou a k dispozici vnitrostátním orgánům (31), i když nejsou ve vlastnictví orgánu veřejné moci (32).

31

32

| (71) | Pokud jde o státní prostředky, cílem nabídkového řízení a pronájmu vlákna, jak popisuje oddíl I.2, nebylo poskytnout dotace nájemcům, kteří projeví zájem, ale naopak zmírnit náklady islandského státu, k jejichž úhradě se zavázal v souvislosti s provozem a údržbou vláken NATO, které má k dispozici. Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, islandské orgány objasnily, že jejich ujednání s NATO vycházejí ze zásady nulových nákladů a zisků. To znamená, že veškeré výnosy z pronájmu vlákna budou nejprve použity na úhradu provozních nákladů a malých oprav. Budou-li příjmy vyšší než uvedené náklady, veškerý zůstatek musí být vrácen vlastníkovi vlákna, tj. organizaci NATO. Pokud jsou výdaje vyšší než příjmy nebo v případě významných oprav nebo výměn v důsledku mimořádných událostí způsobených vyšší mocí, nenesou islandské orgány příslušné náklady. Náklady na opravy kabelu naopak společně nesou vlastníci kabelu v poměru podle počtu svých vláken. S ohledem na tato ujednání byla v nabídkovém řízení stanovena minimální výchozí cena odpovídající platebnímu závazku Islandu na provoz a údržbu. Nabídkové řízení bylo tedy koncipováno tak, aby se předešlo jakémukoli vynakládání státních prostředků v důsledku práva nájmu, na které bylo nabídkové řízení vypsáno. Podle názoru Kontrolního úřadu je relevantní zvážit, zda za konkrétních okolností projednávané věci lze mít za to, že takové ujednání, jehož cílem je předejít vynakládání státních prostředků v situaci, kdy veškeré další příjmy by musely být předány třetí osobě na základě mezinárodního závazku, splňuje požadavek podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, totiž že opatření je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Avšak vzhledem k závěru, že opatření nemělo za výsledek hospodářské zvýhodnění (viz oddíl 1.3 níže), nemusí Kontrolní úřad tento bod dále posuzovat. |
| --- | --- |

(71)

Pokud jde o státní prostředky, cílem nabídkového řízení a pronájmu vlákna, jak popisuje oddíl I.2, nebylo poskytnout dotace nájemcům, kteří projeví zájem, ale naopak zmírnit náklady islandského státu, k jejichž úhradě se zavázal v souvislosti s provozem a údržbou vláken NATO, které má k dispozici. Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, islandské orgány objasnily, že jejich ujednání s NATO vycházejí ze zásady nulových nákladů a zisků. To znamená, že veškeré výnosy z pronájmu vlákna budou nejprve použity na úhradu provozních nákladů a malých oprav. Budou-li příjmy vyšší než uvedené náklady, veškerý zůstatek musí být vrácen vlastníkovi vlákna, tj. organizaci NATO. Pokud jsou výdaje vyšší než příjmy nebo v případě významných oprav nebo výměn v důsledku mimořádných událostí způsobených vyšší mocí, nenesou islandské orgány příslušné náklady. Náklady na opravy kabelu naopak společně nesou vlastníci kabelu v poměru podle počtu svých vláken. S ohledem na tato ujednání byla v nabídkovém řízení stanovena minimální výchozí cena odpovídající platebnímu závazku Islandu na provoz a údržbu. Nabídkové řízení bylo tedy koncipováno tak, aby se předešlo jakémukoli vynakládání státních prostředků v důsledku práva nájmu, na které bylo nabídkové řízení vypsáno. Podle názoru Kontrolního úřadu je relevantní zvážit, zda za konkrétních okolností projednávané věci lze mít za to, že takové ujednání, jehož cílem je předejít vynakládání státních prostředků v situaci, kdy veškeré další příjmy by musely být předány třetí osobě na základě mezinárodního závazku, splňuje požadavek podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, totiž že opatření je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Avšak vzhledem k závěru, že opatření nemělo za výsledek hospodářské zvýhodnění (viz oddíl 1.3 níže), nemusí Kontrolní úřad tento bod dále posuzovat.

1.3.   ZVÝHODNĚNÍ

1.3.1.   Obecně

Obecně

| (72) | Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí zvýhodňovat určitý podnik. |
| --- | --- |

(72)

Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí zvýhodňovat určitý podnik.

| (73) | Podniky jsou subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování. Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu. Údajným příjemcem opatření je podnik Vodafone Iceland. Podnik působí na trhu elektronických komunikací a poskytuje služby pevné telefonie, mobilní služby a služby přenosu dat na Islandu. Z toho vyplývá, že případná podpora zahrnutá v pronájmu optického vlákna NATO státem by byla poskytnuta určitému podniku. |
| --- | --- |

(73)

Podniky jsou subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování. Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu. Údajným příjemcem opatření je podnik Vodafone Iceland. Podnik působí na trhu elektronických komunikací a poskytuje služby pevné telefonie, mobilní služby a služby přenosu dat na Islandu. Z toho vyplývá, že případná podpora zahrnutá v pronájmu optického vlákna NATO státem by byla poskytnuta určitému podniku.

| (74) | Zvýhodněním ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek nezískal a díky které získává lepší postavení, než mají jeho konkurenti. Aby opatření představovalo podporu, musí pro podnik Vodafone představovat zvýhodnění, které jej zbavuje nákladů, jež by obvykle hradil ze svého rozpočtu. Pokud by transakce byla provedena za výhodných podmínek v tom smyslu, že by podnik Vodafone platil nižší než tržní nájemné, byl by tento podnik zvýhodněn ve smyslu pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(74)

Zvýhodněním ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek nezískal a díky které získává lepší postavení, než mají jeho konkurenti. Aby opatření představovalo podporu, musí pro podnik Vodafone představovat zvýhodnění, které jej zbavuje nákladů, jež by obvykle hradil ze svého rozpočtu. Pokud by transakce byla provedena za výhodných podmínek v tom smyslu, že by podnik Vodafone platil nižší než tržní nájemné, byl by tento podnik zvýhodněn ve smyslu pravidel státní podpory.

| (75) | K posouzení této otázky používá Kontrolní úřad „kritérium soukromého prodávajícího“ (33), podle nějž je jednání států nebo orgánů veřejné moci při prodeji nebo pronájmu aktiv porovnáváno s jednáním soukromých hospodářských subjektů. Kontrolní úřad se domnívá, že na rozdíl od názoru islandských orgánů lze toto kritérium v projednávané věci použít, přestože Island nevlastní dotčené vlákno, a to proto, že smlouva se společností Vodafone se týká práva nájmu, které má Island právo využít. Při posouzení je však třeba zohlednit zvláštní podmínky týkající se tohoto práva nájmu, zejména skutečnost, že islandské orgány mohly vlákno nabídnout k pronájmu pouze ve stavu, v jakém bylo využíváno pro účely obrany, pouze s několika málo připojovacími body, které jsou k dispozici pro obchodní účely, jakož i zvláštní práva NATO ukončit smlouvu v případě války. Kontrolní úřad bere rovněž na vědomí, že na právo nájmu, kterým je Island oprávněn disponovat, se vztahuje smluvní závazek, podle nějž musí být veškeré příjmy z pronájmu, které převyšují náklady na provoz a údržbu vlákna, převedeny organizaci NATO. |
| --- | --- |

(75)

K posouzení této otázky používá Kontrolní úřad „kritérium soukromého prodávajícího“ (33), podle nějž je jednání států nebo orgánů veřejné moci při prodeji nebo pronájmu aktiv porovnáváno s jednáním soukromých hospodářských subjektů. Kontrolní úřad se domnívá, že na rozdíl od názoru islandských orgánů lze toto kritérium v projednávané věci použít, přestože Island nevlastní dotčené vlákno, a to proto, že smlouva se společností Vodafone se týká práva nájmu, které má Island právo využít. Při posouzení je však třeba zohlednit zvláštní podmínky týkající se tohoto práva nájmu, zejména skutečnost, že islandské orgány mohly vlákno nabídnout k pronájmu pouze ve stavu, v jakém bylo využíváno pro účely obrany, pouze s několika málo připojovacími body, které jsou k dispozici pro obchodní účely, jakož i zvláštní práva NATO ukončit smlouvu v případě války. Kontrolní úřad bere rovněž na vědomí, že na právo nájmu, kterým je Island oprávněn disponovat, se vztahuje smluvní závazek, podle nějž musí být veškeré příjmy z pronájmu, které převyšují náklady na provoz a údržbu vlákna, převedeny organizaci NATO.

33

| (76) | Účelem kritéria soukromého prodávajícího je posoudit, zda prodej nebo pronájem aktiv uskutečněný veřejnoprávním subjektem zahrnuje státní podporu, a to přezkoumáním, zda by soukromý prodávající za běžných tržních podmínek jednal stejně. Orgán veřejné moci nesmí hledět na cíle veřejné politiky, ale naopak se musí zaměřit na jediný cíl, kterým je získat tržní návratnost nebo zisk ze svých investic a tržní cenu za prodej nebo pronájem aktiv (34). Kontrolní úřad však bere na vědomí, že při tomto posouzení je obvykle třeba zohlednit případná zvláštní práva nebo povinnosti spojené s dotčeným aktivem, zejména takové, které by mohly ovlivnit tržní cenu. |
| --- | --- |

(76)

Účelem kritéria soukromého prodávajícího je posoudit, zda prodej nebo pronájem aktiv uskutečněný veřejnoprávním subjektem zahrnuje státní podporu, a to přezkoumáním, zda by soukromý prodávající za běžných tržních podmínek jednal stejně. Orgán veřejné moci nesmí hledět na cíle veřejné politiky, ale naopak se musí zaměřit na jediný cíl, kterým je získat tržní návratnost nebo zisk ze svých investic a tržní cenu za prodej nebo pronájem aktiv (34). Kontrolní úřad však bere na vědomí, že při tomto posouzení je obvykle třeba zohlednit případná zvláštní práva nebo povinnosti spojené s dotčeným aktivem, zejména takové, které by mohly ovlivnit tržní cenu.

34

| (77) | Soulad s tržními podmínkami a to, zda dohodnutá cena v rámci transakce odpovídá tržní ceně, lze zjistit pomocí určitých zástupných indikátorů. Pořádání otevřeného a transparentního nabídkového řízení bez podmínek je obvykle vhodným prostředkem k zajištění toho, aby prodej nebo pronájem aktiv ze strany vnitrostátních orgánů byl v souladu s kritériem soukromého prodávajícího a aby za dotčené zboží nebo služby byla uhrazena spravedlivá tržní hodnota. To však automaticky neznamená, že neexistence řádného nabídkového řízení či jeho případná vada odůvodňují domněnku státní podpory. Právní předpisy o zadávání veřejných zakázek a státní podpoře existují souběžně a není důvod, proč by například porušení pravidla týkajícího se zadávání veřejných zakázek mělo automaticky znamenat, že byla porušena pravidla státní podpory (35). |
| --- | --- |

(77)

Soulad s tržními podmínkami a to, zda dohodnutá cena v rámci transakce odpovídá tržní ceně, lze zjistit pomocí určitých zástupných indikátorů. Pořádání otevřeného a transparentního nabídkového řízení bez podmínek je obvykle vhodným prostředkem k zajištění toho, aby prodej nebo pronájem aktiv ze strany vnitrostátních orgánů byl v souladu s kritériem soukromého prodávajícího a aby za dotčené zboží nebo služby byla uhrazena spravedlivá tržní hodnota. To však automaticky neznamená, že neexistence řádného nabídkového řízení či jeho případná vada odůvodňují domněnku státní podpory. Právní předpisy o zadávání veřejných zakázek a státní podpoře existují souběžně a není důvod, proč by například porušení pravidla týkajícího se zadávání veřejných zakázek mělo automaticky znamenat, že byla porušena pravidla státní podpory (35).

35

| (78) | Na druhé straně, jak je uvedeno v rozsudku ve věci Land Burgenland citovaném v bodě 97 rozsudku Soudního dvora ESVO ve věci E-1/13, „pokud veřejný orgán zamýšlí prodat podnik, který mu patří, a učiní tak prostřednictvím otevřeného a transparentního nabídkového řízení bez podmínek, je možno předpokládat, že tržní cena odpovídá nejvyšší nabídce, musí ovšem být prokázáno, zaprvé že tato nabídka má sílu závazku a že je věrohodná a zadruhé že zohlednění jiných hospodářských faktorů než faktoru ceny není odůvodněné“ (36). Tutéž zásadu je třeba použít v případě pronájmu aktiv. Soukromý subjekt, který pronajímá svá aktiva, obvykle usiluje o získání nejlepší nabídky s důrazem na cenu a nezohledňuje například aspekty, které se týkají zamýšleného použití těchto aktiv, ledaže by mohly ovlivnit hodnotu aktiv po uplynutí doby nájmu. Proto za předpokladu, že uvedené podmínky jsou splněny, lze předpokládat, že tržní cena odpovídá nejvyšší ceně, kterou je soukromý subjekt jednající za obvyklých podmínek hospodářské soutěže ochoten zaplatit za užití dotčených aktiv (37). |
| --- | --- |

(78)

Na druhé straně, jak je uvedeno v rozsudku ve věci Land Burgenland citovaném v bodě 97 rozsudku Soudního dvora ESVO ve věci E-1/13, „pokud veřejný orgán zamýšlí prodat podnik, který mu patří, a učiní tak prostřednictvím otevřeného a transparentního nabídkového řízení bez podmínek, je možno předpokládat, že tržní cena odpovídá nejvyšší nabídce, musí ovšem být prokázáno, zaprvé že tato nabídka má sílu závazku a že je věrohodná a zadruhé že zohlednění jiných hospodářských faktorů než faktoru ceny není odůvodněné“ (36). Tutéž zásadu je třeba použít v případě pronájmu aktiv. Soukromý subjekt, který pronajímá svá aktiva, obvykle usiluje o získání nejlepší nabídky s důrazem na cenu a nezohledňuje například aspekty, které se týkají zamýšleného použití těchto aktiv, ledaže by mohly ovlivnit hodnotu aktiv po uplynutí doby nájmu. Proto za předpokladu, že uvedené podmínky jsou splněny, lze předpokládat, že tržní cena odpovídá nejvyšší ceně, kterou je soukromý subjekt jednající za obvyklých podmínek hospodářské soutěže ochoten zaplatit za užití dotčených aktiv (37).

36

37

| (79) | Z výše uvedeného vyplývá, že prodej nebo pronájem aktiv může zahrnovat státní podporu, i když se uskutečňuje prostřednictvím výběrového řízení. K tomu může dojít zejména v případě, kdy povinnosti uložené kupujícímu vedou k nižší ceně. Povinnosti, které mají takový účinek, jsou ty, které jsou uloženy za účelem sledování cílů veřejné politiky a snižují očekávaný zisk kupujícího. Soukromý subjekt by takové povinnosti za normálních okolností neukládal, neboť snižují maximální výši příjmů, kterou lze prodejem či pronájmem aktiva získat. |
| --- | --- |

(79)

Z výše uvedeného vyplývá, že prodej nebo pronájem aktiv může zahrnovat státní podporu, i když se uskutečňuje prostřednictvím výběrového řízení. K tomu může dojít zejména v případě, kdy povinnosti uložené kupujícímu vedou k nižší ceně. Povinnosti, které mají takový účinek, jsou ty, které jsou uloženy za účelem sledování cílů veřejné politiky a snižují očekávaný zisk kupujícího. Soukromý subjekt by takové povinnosti za normálních okolností neukládal, neboť snižují maximální výši příjmů, kterou lze prodejem či pronájmem aktiva získat.

1.3.2.   Nabídkové řízení a kritéria pro výběr

Nabídkové řízení a kritéria pro výběr

| (80) | Ve světle výše uvedených úvah musí Kontrolní úřad přezkoumat, zda nabídkové řízení a kritéria pro výběr byly přiměřené a vhodné pro stanovení tržní ceny. Aby to ověřil, musí Kontrolní úřad posoudit, zda stát při přípravě nabídkového řízení a stanovení kritérií pro výběr jednal jako soukromý hospodářský subjekt, nebo zda převažovaly aspekty veřejné politiky a regulační aspekty. |
| --- | --- |

(80)

Ve světle výše uvedených úvah musí Kontrolní úřad přezkoumat, zda nabídkové řízení a kritéria pro výběr byly přiměřené a vhodné pro stanovení tržní ceny. Aby to ověřil, musí Kontrolní úřad posoudit, zda stát při přípravě nabídkového řízení a stanovení kritérií pro výběr jednal jako soukromý hospodářský subjekt, nebo zda převažovaly aspekty veřejné politiky a regulační aspekty.

| (81) | Nabídkové řízení a přednesené argumenty k použití zvolených kritérií pro výběr jsou podrobně popsány v oddíle I.2.1 a v rozhodnutí č. 299/14/KOL. Jak je uvedeno v tabulce č. 1, kritéria pro výběr sestávala ze šesti samostatných položek, které bylo třeba posoudit, každá s váhou 10 % nebo 15 %, s výjimkou kritéria stimulace hospodářské soutěže, které mělo váhu 40 %. |
| --- | --- |

(81)

Nabídkové řízení a přednesené argumenty k použití zvolených kritérií pro výběr jsou podrobně popsány v oddíle I.2.1 a v rozhodnutí č. 299/14/KOL. Jak je uvedeno v tabulce č. 1, kritéria pro výběr sestávala ze šesti samostatných položek, které bylo třeba posoudit, každá s váhou 10 % nebo 15 %, s výjimkou kritéria stimulace hospodářské soutěže, které mělo váhu 40 %.

| (82) | Islandské orgány nyní objasnily, že kromě nájemného (které představuje 15 % kritérií pro výběr) by za cenovou složku mělo být považováno i kritérium týkající se počtu koncových bodů sítě (dalších 15 % kritérií), neboť koncové body jsou pro službu nepostradatelné a hodnota služby se s vyšším počtem koncových bodů rovněž zvyšuje. Každý koncový bod vyžaduje značné investice do vybavení (viz odhad v ocenění společnosti Mannvit v oddíle I.7), které po skončení nájmu připadne pronajímateli, což ovlivňuje hodnotu dotčeného práva nájmu po skončení doby nájmu (38). Kontrolní úřad je proto názoru, že kritéria nabídkového řízení, která se týkají ceny, celkem tvořila 30 % kritérií pro výběr. Nicméně necenové aspekty týkající se stimulace hospodářské soutěže (40 %), jednotné sazby v celé zemi (10 %) a poskytování (10 %) a zahájení služeb (10 %) stále převažují nad cenovými složkami. |
| --- | --- |

(82)

Islandské orgány nyní objasnily, že kromě nájemného (které představuje 15 % kritérií pro výběr) by za cenovou složku mělo být považováno i kritérium týkající se počtu koncových bodů sítě (dalších 15 % kritérií), neboť koncové body jsou pro službu nepostradatelné a hodnota služby se s vyšším počtem koncových bodů rovněž zvyšuje. Každý koncový bod vyžaduje značné investice do vybavení (viz odhad v ocenění společnosti Mannvit v oddíle I.7), které po skončení nájmu připadne pronajímateli, což ovlivňuje hodnotu dotčeného práva nájmu po skončení doby nájmu (38). Kontrolní úřad je proto názoru, že kritéria nabídkového řízení, která se týkají ceny, celkem tvořila 30 % kritérií pro výběr. Nicméně necenové aspekty týkající se stimulace hospodářské soutěže (40 %), jednotné sazby v celé zemi (10 %) a poskytování (10 %) a zahájení služeb (10 %) stále převažují nad cenovými složkami.

38

| (83) | V době nabídkového řízení většinu telekomunikačních prostředků v různých oblastech Islandu vlastnil a provozoval podnik Míla. Aby mohla být vlákna NATO zprovozněna, museli by provozovatelé těchto vláken investovat do sdružovacích bodů. Podle názoru Kontrolního úřadu jsou tedy kritéria týkající se zahájení služeb (10 %) a poskytování služeb (10 %) zřejmě výhodná pro podnik Míla. Jinými slovy, kritéria pro výběr sestávala ze dvou složek souvisejících s cenou a čtyř složek nesouvisejících s cenou. Pokud jde o složky nesouvisející z cenou, jedna z nich – s nejvyšší váhou – pravděpodobně znevýhodňovala zavedeného provozovatele sítě, tj. podnik Míla, zatímco dvě složky pravděpodobně byly příznivé pro podnik Míla a nepříznivé pro potenciální nové účastníky trhu. |
| --- | --- |

(83)

V době nabídkového řízení většinu telekomunikačních prostředků v různých oblastech Islandu vlastnil a provozoval podnik Míla. Aby mohla být vlákna NATO zprovozněna, museli by provozovatelé těchto vláken investovat do sdružovacích bodů. Podle názoru Kontrolního úřadu jsou tedy kritéria týkající se zahájení služeb (10 %) a poskytování služeb (10 %) zřejmě výhodná pro podnik Míla. Jinými slovy, kritéria pro výběr sestávala ze dvou složek souvisejících s cenou a čtyř složek nesouvisejících s cenou. Pokud jde o složky nesouvisející z cenou, jedna z nich – s nejvyšší váhou – pravděpodobně znevýhodňovala zavedeného provozovatele sítě, tj. podnik Míla, zatímco dvě složky pravděpodobně byly příznivé pro podnik Míla a nepříznivé pro potenciální nové účastníky trhu.

| (84) | Kritérium soukromého prodávajícího stanoví zásadu, že tržní cena v zásadě odpovídá nejvyšší ceně, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý subjekt jednající za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Tato zásada však není bez výjimek. Výjimky se týkají zaprvé případů, kdy lze prokázat, že dotčená nabídka není závazná nebo věrohodná nebo není srovnatelná s nižší nabídkou. Zadruhé, jak je uvedeno v bodě 94 rozsudku ve věci Land Burgenland, tento předpoklad je podmíněn tím, že „zohlednění jiných hospodářských faktorů než faktoru ceny není odůvodněné“. Příklad takového odůvodnění lze nalézt v rozsudku ve věci Konsum Nord v Komise, T-244/08 (39). V uvedené věci švédská obec prodala řetězci supermarketů pozemkovou parcelu za cenu nižší, než jakou nabídl uchazeč s nejvyšší nabídkou. Tribunál rozhodl, že tržní prodejní cenu dotčeného pozemku nelze stanovit výhradně na základě existence vyšší nabídky, aniž by byly vzaty v úvahu zvláštní okolnosti, na něž se odvolaly švédské orgány. Dále Soudní dvůr ve věci BVVG, C-39/14, rozhodl, že pravidlo vnitrostátního práva, které orgánu veřejné moci umožňuje v nabídkovém řízení vyloučit nabídku na zemědělskou půdu, která je nepřiměřeně vysoká a spekulativní povahy, nepředstavuje státní podporu, pokud umožní dospět k ceně, která se co nejvíce blíží tržní hodnotě dotčeného pozemku (40). |
| --- | --- |

(84)

Kritérium soukromého prodávajícího stanoví zásadu, že tržní cena v zásadě odpovídá nejvyšší ceně, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý subjekt jednající za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Tato zásada však není bez výjimek. Výjimky se týkají zaprvé případů, kdy lze prokázat, že dotčená nabídka není závazná nebo věrohodná nebo není srovnatelná s nižší nabídkou. Zadruhé, jak je uvedeno v bodě 94 rozsudku ve věci Land Burgenland, tento předpoklad je podmíněn tím, že „zohlednění jiných hospodářských faktorů než faktoru ceny není odůvodněné“. Příklad takového odůvodnění lze nalézt v rozsudku ve věci Konsum Nord v Komise, T-244/08 (39). V uvedené věci švédská obec prodala řetězci supermarketů pozemkovou parcelu za cenu nižší, než jakou nabídl uchazeč s nejvyšší nabídkou. Tribunál rozhodl, že tržní prodejní cenu dotčeného pozemku nelze stanovit výhradně na základě existence vyšší nabídky, aniž by byly vzaty v úvahu zvláštní okolnosti, na něž se odvolaly švédské orgány. Dále Soudní dvůr ve věci BVVG, C-39/14, rozhodl, že pravidlo vnitrostátního práva, které orgánu veřejné moci umožňuje v nabídkovém řízení vyloučit nabídku na zemědělskou půdu, která je nepřiměřeně vysoká a spekulativní povahy, nepředstavuje státní podporu, pokud umožní dospět k ceně, která se co nejvíce blíží tržní hodnotě dotčeného pozemku (40).

39

40

| (85) | Uvedená judikatura není v projednávané věci přímo použitelná, neboť podnik Míla žádnou nabídku nepředložil. Islandské orgány nicméně tvrdí, že jejich volba kritérií pro výběr byla v projednávané věci odůvodněná. Tvrdí, že zejména sporné kritérium podpory hospodářské soutěže bylo koncipováno tak, aby řešilo domnělé monopolní rysy na relevantním trhu, kde má dominantní postavení zavedený poskytovatel – podnik Míla. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že sám podnik Míla uvedl, že neměl hospodářský důvod účastnit se nabídkového řízení, neboť již disponoval dostatkem přenosové kapacity po svých vlastních vláknech. |
| --- | --- |

(85)

Uvedená judikatura není v projednávané věci přímo použitelná, neboť podnik Míla žádnou nabídku nepředložil. Islandské orgány nicméně tvrdí, že jejich volba kritérií pro výběr byla v projednávané věci odůvodněná. Tvrdí, že zejména sporné kritérium podpory hospodářské soutěže bylo koncipováno tak, aby řešilo domnělé monopolní rysy na relevantním trhu, kde má dominantní postavení zavedený poskytovatel – podnik Míla. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že sám podnik Míla uvedl, že neměl hospodářský důvod účastnit se nabídkového řízení, neboť již disponoval dostatkem přenosové kapacity po svých vlastních vláknech.

| (86) | Nicméně zvláštní okolnosti, na které se odvolávají islandské orgány, nepostačují v projednávané věci k prokázání, že soukromý prodávající by v téže situaci koncipoval nabídkové řízení podobně. Soudní dvůr ESVO ve věci E-1/13 rozhodl, že necenová kritéria pro výběr odrážela patrně aspekty veřejné politiky nebo regulační aspekty, které by soukromý investor nepovažoval za relevantní. Kontrolní úřad je rovněž toho názoru, že necenová kritéria v nabídkovém řízení částečně odrážela aspekty veřejné politiky nebo regulační aspekty, jako je podpora hospodářské soutěže, zlepšení přístupu veřejnosti k širokopásmovým službám a regionální soudržnost, které by soukromý investor nepovažoval za relevantní. Tato kritéria pro výběr převažují nad kritérii, která souvisí s cenou. |
| --- | --- |

(86)

Nicméně zvláštní okolnosti, na které se odvolávají islandské orgány, nepostačují v projednávané věci k prokázání, že soukromý prodávající by v téže situaci koncipoval nabídkové řízení podobně. Soudní dvůr ESVO ve věci E-1/13 rozhodl, že necenová kritéria pro výběr odrážela patrně aspekty veřejné politiky nebo regulační aspekty, které by soukromý investor nepovažoval za relevantní. Kontrolní úřad je rovněž toho názoru, že necenová kritéria v nabídkovém řízení částečně odrážela aspekty veřejné politiky nebo regulační aspekty, jako je podpora hospodářské soutěže, zlepšení přístupu veřejnosti k širokopásmovým službám a regionální soudržnost, které by soukromý investor nepovažoval za relevantní. Tato kritéria pro výběr převažují nad kritérii, která souvisí s cenou.

| (87) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že kritéria pro výběr nabídky v nabídkovém řízení nesplňují kritérium soukromého prodávajícího. V důsledku toho tedy výsledek nabídkového řízení nemůže sloužit jako spolehlivý zástupný indikátor pro stanovení tržní ceny za dotčené právo nájmu. |
| --- | --- |

(87)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že kritéria pro výběr nabídky v nabídkovém řízení nesplňují kritérium soukromého prodávajícího. V důsledku toho tedy výsledek nabídkového řízení nemůže sloužit jako spolehlivý zástupný indikátor pro stanovení tržní ceny za dotčené právo nájmu.

1.3.3.   Znalecké ocenění práva nájmu

Znalecké ocenění práva nájmu

| (88) | Jak je uvedeno výše, neexistencí dostatečného výběrového řízení není vyloučena možnost, aby Kontrolní úřad použil kritérium soukromého prodávajícího. Kontrolní úřad však bude muset přezkoumat podstatu dotčené transakce, a zejména porovnat dohodnutou cenu s tržní cenou. Za tímto účelem se Kontrolní úřad obvykle odvolává na nezávislé znalecké ocenění jako na zástupný indikátor tržní ceny. Takové ocenění by ideálně mělo být vypracováno v době transakce. Kontrolní úřad však může ve svém posouzení vycházet i z ocenění ex post (41). |
| --- | --- |

(88)

Jak je uvedeno výše, neexistencí dostatečného výběrového řízení není vyloučena možnost, aby Kontrolní úřad použil kritérium soukromého prodávajícího. Kontrolní úřad však bude muset přezkoumat podstatu dotčené transakce, a zejména porovnat dohodnutou cenu s tržní cenou. Za tímto účelem se Kontrolní úřad obvykle odvolává na nezávislé znalecké ocenění jako na zástupný indikátor tržní ceny. Takové ocenění by ideálně mělo být vypracováno v době transakce. Kontrolní úřad však může ve svém posouzení vycházet i z ocenění ex post (41).

ex post

41

| (89) | Islandské orgány předložily ocenění vypracované společností Mannvit – mezinárodní poradenskou společností, která se zaměřuje na Island a pravidelně poskytuje odborné poradenství k projektům v oblasti infrastruktury. Ocenění je ze dne 30. ledna 2015. |
| --- | --- |

(89)

Islandské orgány předložily ocenění vypracované společností Mannvit – mezinárodní poradenskou společností, která se zaměřuje na Island a pravidelně poskytuje odborné poradenství k projektům v oblasti infrastruktury. Ocenění je ze dne 30. ledna 2015.

| (90) | Kontrolní úřad podotýká, že společnost Mannvit již islandským orgánům poskytla poradenství k nabídkovému řízení. Ocenění bylo navíc vyžádáno islandskými orgány v reakci na cenový odhad předložený stěžovatelem. Kontrolní úřad neshledal žádné známky toho, že by tyto okolnosti ovlivnily objektivitu odborných poradců. Za těchto okolností však Kontrolní úřad považuje za nutné ocenění podrobně prověřit. |
| --- | --- |

(90)

Kontrolní úřad podotýká, že společnost Mannvit již islandským orgánům poskytla poradenství k nabídkovému řízení. Ocenění bylo navíc vyžádáno islandskými orgány v reakci na cenový odhad předložený stěžovatelem. Kontrolní úřad neshledal žádné známky toho, že by tyto okolnosti ovlivnily objektivitu odborných poradců. Za těchto okolností však Kontrolní úřad považuje za nutné ocenění podrobně prověřit.

| (91) | V tomto směru Kontrolní úřad zaprvé poznamenává, že posouzení tržní hodnoty dotčeného práva nájmu je obzvláště složité vzhledem ke zvláštní povaze dotčeného aktiva (včetně práv NATO na ukončení smlouvy) a existenci regulace v daném odvětví. Krom toho je třeba zohlednit existenci dvou cenových prvků, a sice nájemného a investic do koncových bodů. |
| --- | --- |

(91)

V tomto směru Kontrolní úřad zaprvé poznamenává, že posouzení tržní hodnoty dotčeného práva nájmu je obzvláště složité vzhledem ke zvláštní povaze dotčeného aktiva (včetně práv NATO na ukončení smlouvy) a existenci regulace v daném odvětví. Krom toho je třeba zohlednit existenci dvou cenových prvků, a sice nájemného a investic do koncových bodů.

| (92) | Ocenění společnosti Mannvit se zakládá na srovnání dvou různých scénářů, jak získat přístup k optickému kabelu vedoucímu kolem Islandu: provozovatel si mohl buď pronajmout vlákno NATO (což učinil podnik Vodafone), nebo zakoupit přístup od podniku Míla, který nabízí regulovaný velkoobchodní produkt (pronajaté páteřní okruhy) za regulovanou cenu. Vzhledem k této volbě by účastník trhu usilující o přístup k optickému kabelu nebyl ochoten zaplatit více, než je cena za regulovaný produkt velkoobchodního přístupu nabízený podnikem Míla. Regulovaná velkoobchodní cena tak funguje jako cenový strop pro stanovení ceny za nájem vlákna NATO, i když nemusí přímo odrážet tržní cenu práva nájmu vzhledem k prvkům popsaným v následujících bodech. Vzhledem k existenci dvou alternativních způsobů získání přístupu k souběžným vláknům v témže kabelu považuje Kontrolní úřad tento přístup založený na srovnání cen za racionální (42). |
| --- | --- |

(92)

Ocenění společnosti Mannvit se zakládá na srovnání dvou různých scénářů, jak získat přístup k optickému kabelu vedoucímu kolem Islandu: provozovatel si mohl buď pronajmout vlákno NATO (což učinil podnik Vodafone), nebo zakoupit přístup od podniku Míla, který nabízí regulovaný velkoobchodní produkt (pronajaté páteřní okruhy) za regulovanou cenu. Vzhledem k této volbě by účastník trhu usilující o přístup k optickému kabelu nebyl ochoten zaplatit více, než je cena za regulovaný produkt velkoobchodního přístupu nabízený podnikem Míla. Regulovaná velkoobchodní cena tak funguje jako cenový strop pro stanovení ceny za nájem vlákna NATO, i když nemusí přímo odrážet tržní cenu práva nájmu vzhledem k prvkům popsaným v následujících bodech. Vzhledem k existenci dvou alternativních způsobů získání přístupu k souběžným vláknům v témže kabelu považuje Kontrolní úřad tento přístup založený na srovnání cen za racionální (42).

42

| (93) | Cenové srovnání v ocenění společnosti Mannvit, jakož i nejnovější srovnání poskytnuté stěžovatelem nevycházejí z cen v době nabídkového řízení. Kontrolní úřad je však toho názoru, že vzhledem ke zvláštním okolnostem projednávané věci jsou předložené odkazy na ceny i přesto dobrým zástupným indikátorem tržní ceny v době transakce. |
| --- | --- |

(93)

Cenové srovnání v ocenění společnosti Mannvit, jakož i nejnovější srovnání poskytnuté stěžovatelem nevycházejí z cen v době nabídkového řízení. Kontrolní úřad je však toho názoru, že vzhledem ke zvláštním okolnostem projednávané věci jsou předložené odkazy na ceny i přesto dobrým zástupným indikátorem tržní ceny v době transakce.

| (94) | Regulované velkoobchodní ceny použité ke srovnání vycházejí z historických nákladů a obvykle se po řadu let nemění (43). Například regulovaná sazba podniku Míla ve výši 7 609 ISK na km a měsíc vychází z analýzy nákladů vypracované v roce 2010 a dokončené v květnu 2011 (44). Sazba byla v platnosti beze změn od 1. srpna 2011 až do roku 2015. To prokazuje, že regulované velkoobchodní sazby použité ve srovnání cen obvykle zůstávají v čase stabilní a že konkrétně sazba podniku Míla vychází z analýzy nákladů provedené přibližně v tutéž dobu, kdy byla uzavřena smlouva ze dne 1. února 2010 s podnikem Vodafone. Mimoto je nájemné placené podnikem Vodafone od června 2008 (tj. od doby nabídkového řízení) upravováno podle indexu stavebních nákladů. Po zohlednění této indexace tak výpočet na základě dnešních cen může poskytnout dobrou indikaci toho, zda bylo právo nájmu v době transakce poskytnuto za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(94)

Regulované velkoobchodní ceny použité ke srovnání vycházejí z historických nákladů a obvykle se po řadu let nemění (43). Například regulovaná sazba podniku Míla ve výši 7 609 ISK na km a měsíc vychází z analýzy nákladů vypracované v roce 2010 a dokončené v květnu 2011 (44). Sazba byla v platnosti beze změn od 1. srpna 2011 až do roku 2015. To prokazuje, že regulované velkoobchodní sazby použité ve srovnání cen obvykle zůstávají v čase stabilní a že konkrétně sazba podniku Míla vychází z analýzy nákladů provedené přibližně v tutéž dobu, kdy byla uzavřena smlouva ze dne 1. února 2010 s podnikem Vodafone. Mimoto je nájemné placené podnikem Vodafone od června 2008 (tj. od doby nabídkového řízení) upravováno podle indexu stavebních nákladů. Po zohlednění této indexace tak výpočet na základě dnešních cen může poskytnout dobrou indikaci toho, zda bylo právo nájmu v době transakce poskytnuto za tržních podmínek.

43

44

| (95) | Jak je vysvětleno výše v oddíle I.7, společnost Mannvit poukazuje na mnohé rozdíly mezi regulovaným velkoobchodním produktem nabízeným podnikem Míla a vláknem NATO, které by měly být zohledněny při srovnávání cen. |
| --- | --- |

(95)

Jak je vysvětleno výše v oddíle I.7, společnost Mannvit poukazuje na mnohé rozdíly mezi regulovaným velkoobchodním produktem nabízeným podnikem Míla a vláknem NATO, které by měly být zohledněny při srovnávání cen.

| (96) | Kontrolní úřad zaprvé považuje za rozumné, že společnost Mannvit upravila délku vlákna NATO, která se vezme v úvahu pro výpočet ceny, neboť ceny se zpravidla počítají mezi dvěma body (tj. jako přímé spoje mezi příslušnými koncovými body). Při použití na existující koncové body vlákna NATO v době transakce dochází společnost Mannvit ve svém ocenění k závěru, že celková délka, která by se měla vzít v úvahu, činí 1 283 km. |
| --- | --- |

(96)

Kontrolní úřad zaprvé považuje za rozumné, že společnost Mannvit upravila délku vlákna NATO, která se vezme v úvahu pro výpočet ceny, neboť ceny se zpravidla počítají mezi dvěma body (tj. jako přímé spoje mezi příslušnými koncovými body). Při použití na existující koncové body vlákna NATO v době transakce dochází společnost Mannvit ve svém ocenění k závěru, že celková délka, která by se měla vzít v úvahu, činí 1 283 km.

| (97) | Poté společnost Mannvit posuzuje, která velkoobchodní cena a sleva by byla v posuzované věci nejvhodnější. |
| --- | --- |

(97)

Poté společnost Mannvit posuzuje, která velkoobchodní cena a sleva by byla v posuzované věci nejvhodnější.

| (98) | Ocenění zdůrazňuje, že regulovaná sazba podniku Míla (7 609 ISK na km a měsíc) nemusí být správnou referenční hodnotou k určení tržní ceny, neboť regulovaná sazba vychází z nákladů a míry využití platných pro celou optickou síť podniku Míla, včetně všech příslušných koncových bodů podniku Míla, nejen pro optickou síť srovnatelnou s vláknem NATO. Společnost Mannvit poukazuje na to, že vlákno NATO je jednodušší a má mnohem méně koncových bodů, což je indikací, že příslušné náklady by měly být nižší. Společnost Mannvit proto navrhuje při výpočtu tržní ceny raději vyjít z velkoobchodní sazby jiného operátora – podniku Orkufjarskipti. Sazba podniku Orkufjarskipti činí 5 020 ISK na km a měsíc. |
| --- | --- |

(98)

Ocenění zdůrazňuje, že regulovaná sazba podniku Míla (7 609 ISK na km a měsíc) nemusí být správnou referenční hodnotou k určení tržní ceny, neboť regulovaná sazba vychází z nákladů a míry využití platných pro celou optickou síť podniku Míla, včetně všech příslušných koncových bodů podniku Míla, nejen pro optickou síť srovnatelnou s vláknem NATO. Společnost Mannvit poukazuje na to, že vlákno NATO je jednodušší a má mnohem méně koncových bodů, což je indikací, že příslušné náklady by měly být nižší. Společnost Mannvit proto navrhuje při výpočtu tržní ceny raději vyjít z velkoobchodní sazby jiného operátora – podniku Orkufjarskipti. Sazba podniku Orkufjarskipti činí 5 020 ISK na km a měsíc.

| (99) | Ocenění společnosti Mannvit se rovněž zabývá slevami a dochází k závěru, že na velkoobchodní cenu by se měla použít sleva ve výši 25 % namísto maximální slevy 15 %, která je v současnosti dostupná pro tříleté smlouvy. Společnost Mannvit odůvodňuje tuto úpravu poukazem na to, že doba nájmu činí deset let, což je mnohem déle než doba uvažovaná v regulovaných sazbách podniků Míla a Orkufjarskipti. Dále ji odůvodňuje existencí 25 % slevy, kterou v době nabídkového řízení podnik Míla nabízel zákazníkům, kteří si pronajímali vlákna podobné délky jako vlákno NATO. |
| --- | --- |

(99)

Ocenění společnosti Mannvit se rovněž zabývá slevami a dochází k závěru, že na velkoobchodní cenu by se měla použít sleva ve výši 25 % namísto maximální slevy 15 %, která je v současnosti dostupná pro tříleté smlouvy. Společnost Mannvit odůvodňuje tuto úpravu poukazem na to, že doba nájmu činí deset let, což je mnohem déle než doba uvažovaná v regulovaných sazbách podniků Míla a Orkufjarskipti. Dále ji odůvodňuje existencí 25 % slevy, kterou v době nabídkového řízení podnik Míla nabízel zákazníkům, kteří si pronajímali vlákna podobné délky jako vlákno NATO.

| (100) | Kontrolní úřad souhlasí, že regulovaná sazba podniku Míla za páteřní pronajaté okruhy neposkytuje v projednávané věci vhodné srovnání s tržní cenou. Sazba podniku Míla především vychází nejen z investic a provozních nákladů na vlákna v témže kabelu jako vlákno NATO (a které již s největší pravděpodobností byly amortizovány), ale rovněž z novějších investic do jiných vláken. Kontrolní úřad však podotýká, že ani sazba podniku Orkufjarskipti předložená společností Mannvit nepředstavuje ideální referenční bod, neboť je založena na individuální struktuře nákladů tohoto operátora, který je podnikem veřejných služeb. Kontrolní úřad uznává, že zřejmě nelze provést dokonalé porovnání cen, neboť nejsou dostupné žádné tržní ceny, které by se vztahovaly konkrétně na vlákna NATO a souběžná vlákna v témže kabelu. |
| --- | --- |

(100)

Kontrolní úřad souhlasí, že regulovaná sazba podniku Míla za páteřní pronajaté okruhy neposkytuje v projednávané věci vhodné srovnání s tržní cenou. Sazba podniku Míla především vychází nejen z investic a provozních nákladů na vlákna v témže kabelu jako vlákno NATO (a které již s největší pravděpodobností byly amortizovány), ale rovněž z novějších investic do jiných vláken. Kontrolní úřad však podotýká, že ani sazba podniku Orkufjarskipti předložená společností Mannvit nepředstavuje ideální referenční bod, neboť je založena na individuální struktuře nákladů tohoto operátora, který je podnikem veřejných služeb. Kontrolní úřad uznává, že zřejmě nelze provést dokonalé porovnání cen, neboť nejsou dostupné žádné tržní ceny, které by se vztahovaly konkrétně na vlákna NATO a souběžná vlákna v témže kabelu.

| (101) | Kontrolní úřad má podobné obavy ohledně slevy, která se má uplatnit. Velkoobchodní nabídky dostupné v současné době předpokládají pouze 15 % slevu u tříletých smluv. Je však pravděpodobné, že účastník trhu by poskytl výraznější slevy za dlouhodobější smlouvu a velmi vysoká množství. Kontrolní úřad podotýká, že podnik Míla dříve nabízel slevu 25 % pro velmi podobný účel (45). |
| --- | --- |

(101)

Kontrolní úřad má podobné obavy ohledně slevy, která se má uplatnit. Velkoobchodní nabídky dostupné v současné době předpokládají pouze 15 % slevu u tříletých smluv. Je však pravděpodobné, že účastník trhu by poskytl výraznější slevy za dlouhodobější smlouvu a velmi vysoká množství. Kontrolní úřad podotýká, že podnik Míla dříve nabízel slevu 25 % pro velmi podobný účel (45).

45

| (102) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Kontrolní úřad domnívá, že je vhodné vyjádřit odhad tržní ceny za právo nájmu vlákna NATO jako cenové rozpětí, které vychází z ceny velkoobchodního přístupu a předpokladů o slevě uvedených výše.

  Tabulka č. 3


  Odhadované rozpětí tržních cen (ročního nájemného) vycházející z dostupných sazeb a předpokladů o slevě








  (ISK) |
| --- | --- |
| Cena za km a měsíc | Sleva – 15 %
  (×1 283  km×12) | Sleva – 25 %
  (×1 283  km×12) |
| Míla (7 609 ) | 99,6 mil. | 87,9 mil. |
| Orkufjarskipti (5 020 ) | 65,7 mil. | 58,0 mil. |
| Průměr pro jednotlivé slevy | 82,7 mil. | 73,0 mil. |
| Celkový průměr | 77,9 mil. |

(102)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Kontrolní úřad domnívá, že je vhodné vyjádřit odhad tržní ceny za právo nájmu vlákna NATO jako cenové rozpětí, které vychází z ceny velkoobchodního přístupu a předpokladů o slevě uvedených výše.

Tabulka č. 3

Tabulka č. 3

Odhadované rozpětí tržních cen (ročního nájemného) vycházející z dostupných sazeb a předpokladů o slevě

Odhadované rozpětí tržních cen (ročního nájemného) vycházející z dostupných sazeb a předpokladů o slevě

(ISK)

Cena za km a měsíc

Sleva – 15 %

(×1 283  km×12)

Sleva – 25 %

(×1 283  km×12)

Míla (7 609 )

99,6 mil.

87,9 mil.

Orkufjarskipti (5 020 )

65,7 mil.

58,0 mil.

Průměr pro jednotlivé slevy

Průměr pro jednotlivé slevy

82,7 mil.

82,7 mil.

73,0 mil.

73,0 mil.

Celkový průměr

Celkový průměr

77,9 mil.

77,9 mil.

| (103) | Tabulka č. 3 ukazuje cenové rozpětí od 58 milionů ISK, což je odhad tržní ceny v ocenění od společnosti Mannvit, po maximum ve výši přibližně 100 milionů ISK. Odhad průměrné tržní ceny je přibližně 78 milionů ISK. |
| --- | --- |

(103)

Tabulka č. 3 ukazuje cenové rozpětí od 58 milionů ISK, což je odhad tržní ceny v ocenění od společnosti Mannvit, po maximum ve výši přibližně 100 milionů ISK. Odhad průměrné tržní ceny je přibližně 78 milionů ISK.

| (104) | Podle smlouvy ze dne 1. února 2010 platí podnik Vodafone za právo nájmu nájemné ve výši 19 150 000 ISK (bez DPH), které je od 19. června 2008 indexováno podle indexu stavebních nákladů a je splatné každoročně ke dni 1. července. Kontrolní úřad podotýká, že sazby podniků Míla a Orkufjarskipti indexovány nejsou. Proto musí být účinek indexace v porovnání zohledněn. |
| --- | --- |

(104)

Podle smlouvy ze dne 1. února 2010 platí podnik Vodafone za právo nájmu nájemné ve výši 19 150 000 ISK (bez DPH), které je od 19. června 2008 indexováno podle indexu stavebních nákladů a je splatné každoročně ke dni 1. července. Kontrolní úřad podotýká, že sazby podniků Míla a Orkufjarskipti indexovány nejsou. Proto musí být účinek indexace v porovnání zohledněn.

| (105) | Nájemné placené podnikem Vodafone je indexováno podle indexu stavebních nákladů (46). Podle statistických údajů se stavební náklady po finanční krizi na podzim roku 2008 a během roku 2009 výrazně zvyšovaly až o 30 % ročně, avšak od té doby rostou mírně, až na malé skokové zvýšení na konci roku 2011 a začátku roku 2012. Od června 2008 do července 2010, kdy byla splatná první platba nájemného, se index již zvýšil o 20,5 %. |
| --- | --- |

(105)

Nájemné placené podnikem Vodafone je indexováno podle indexu stavebních nákladů (46). Podle statistických údajů se stavební náklady po finanční krizi na podzim roku 2008 a během roku 2009 výrazně zvyšovaly až o 30 % ročně, avšak od té doby rostou mírně, až na malé skokové zvýšení na konci roku 2011 a začátku roku 2012. Od června 2008 do července 2010, kdy byla splatná první platba nájemného, se index již zvýšil o 20,5 %.

46

| (106) | Pohyb indexu od ledna 2008 a procentní změny oproti předchozímu roku znázorňuje následující graf:

  Index stavebních nákladů od ledna 2008







  Zdroj: Statistics Iceland. |
| --- | --- |

(106)

Pohyb indexu od ledna 2008 a procentní změny oproti předchozímu roku znázorňuje následující graf:

Index stavebních nákladů od ledna 2008

Index stavebních nákladů od ledna 2008

Image 1

Zdroj: Statistics Iceland.

Zdroj:

| (107) | Smlouvou ze dne 1. února 2010 bylo stanoveno nájemné ve výši 19 150 000 ISK před indexací. Do poloviny roku 2010 se tato částka vlivem indexace zvýšila na cca 23 milionů ISK. Dnes platí podnik Vodafone nájemné ve výši přibližně 28 milionů ISK, což odpovídá přibližně polovině 10leté nájemní smlouvy. Za předpokladu, že index stavebních nákladů i nadále poroste, jak tomu bylo v průběhu posledních 4 až 5 let, představuje tato cena také přiměřený průměr ročního nájemného, je-li posuzováno za celou dobu trvání smlouvy. |
| --- | --- |

(107)

Smlouvou ze dne 1. února 2010 bylo stanoveno nájemné ve výši 19 150 000 ISK před indexací. Do poloviny roku 2010 se tato částka vlivem indexace zvýšila na cca 23 milionů ISK. Dnes platí podnik Vodafone nájemné ve výši přibližně 28 milionů ISK, což odpovídá přibližně polovině 10leté nájemní smlouvy. Za předpokladu, že index stavebních nákladů i nadále poroste, jak tomu bylo v průběhu posledních 4 až 5 let, představuje tato cena také přiměřený průměr ročního nájemného, je-li posuzováno za celou dobu trvání smlouvy.

| (108) | Kontrolní úřad se proto domnívá, že nájemné ve výši 28 milionů ISK, které použila společnost Mannvit, představuje v projednávané věci rozumný přístup ke srovnání cen. Nicméně nájemné za vlákno NATO lze srovnávat se sazbami za komerčně využívané prostředky pouze po řádném zohlednění značných investic do přenosového zařízení, které musel provozovatel vlákna NATO – podnik Vodafone – vynaložit, aby vlákno mohlo být komerčně využíváno. Společnost Mannvit odhaduje, že náklady na investice potřebné k tomu, aby bylo nájemné placené podnikem Vodafone srovnatelné s nabídkou podniku Míla a byly dodrženy podmínky nabídky, tj. požadované investice do nových koncových bodů, činí 52 milionů ISK ročně (47). Kontrolní úřad poznamenává, že částka odhadnutá společností Mannvit zohledňuje jak technické vybavení potřebné ke zprovoznění vlákna NATO, tak cenový prvek zjištěný v nabídkovém řízení, který se týká investic do nových koncových bodů. Kontrolní úřad provedl křížovou kontrolu znaleckého ocenění nákladů na investice do koncových bodů (v celkové výši 120 milionů ISK) vůči skutečným investicím, které má provést podnik Vodafone a které činí celkem 130 milionů ISK. Kontrolní úřad konstatuje, že podnik Vodafone musí nadto platit roční licenční poplatky za vybavení ve výši 7,5 milionu ISK, což společnost Mannvit nezohlednila. |
| --- | --- |

(108)

Kontrolní úřad se proto domnívá, že nájemné ve výši 28 milionů ISK, které použila společnost Mannvit, představuje v projednávané věci rozumný přístup ke srovnání cen. Nicméně nájemné za vlákno NATO lze srovnávat se sazbami za komerčně využívané prostředky pouze po řádném zohlednění značných investic do přenosového zařízení, které musel provozovatel vlákna NATO – podnik Vodafone – vynaložit, aby vlákno mohlo být komerčně využíváno. Společnost Mannvit odhaduje, že náklady na investice potřebné k tomu, aby bylo nájemné placené podnikem Vodafone srovnatelné s nabídkou podniku Míla a byly dodrženy podmínky nabídky, tj. požadované investice do nových koncových bodů, činí 52 milionů ISK ročně (47). Kontrolní úřad poznamenává, že částka odhadnutá společností Mannvit zohledňuje jak technické vybavení potřebné ke zprovoznění vlákna NATO, tak cenový prvek zjištěný v nabídkovém řízení, který se týká investic do nových koncových bodů. Kontrolní úřad provedl křížovou kontrolu znaleckého ocenění nákladů na investice do koncových bodů (v celkové výši 120 milionů ISK) vůči skutečným investicím, které má provést podnik Vodafone a které činí celkem 130 milionů ISK. Kontrolní úřad konstatuje, že podnik Vodafone musí nadto platit roční licenční poplatky za vybavení ve výši 7,5 milionu ISK, což společnost Mannvit nezohlednila.

47

| (109) | Na základě výše uvedeného činí celkový příspěvek podniku Vodafone ve formě nájemného a investičních nákladů přibližně 87,5 milionu ISK ročně (včetně ročního licenčního poplatku). V porovnání s odhady tržní ceny práva nájmu v tabulce č. 3 finanční příspěvky podniku Vodafone překračují odhad celkové průměrné tržní ceny ve výši 78 milionů ISK, jakož i průměrné ceny na základě 15 % a 25 % slevy. Rovněž jsou podstatně vyšší než odhad ceny založený na sazbě podniku Orkufjarskipti (ať už se slevou 15 %, nebo 25 %) a velmi se přibližují sazbě podniku Míla se slevou 15 %. |
| --- | --- |

(109)

Na základě výše uvedeného činí celkový příspěvek podniku Vodafone ve formě nájemného a investičních nákladů přibližně 87,5 milionu ISK ročně (včetně ročního licenčního poplatku). V porovnání s odhady tržní ceny práva nájmu v tabulce č. 3 finanční příspěvky podniku Vodafone překračují odhad celkové průměrné tržní ceny ve výši 78 milionů ISK, jakož i průměrné ceny na základě 15 % a 25 % slevy. Rovněž jsou podstatně vyšší než odhad ceny založený na sazbě podniku Orkufjarskipti (ať už se slevou 15 %, nebo 25 %) a velmi se přibližují sazbě podniku Míla se slevou 15 %.

| (110) | Kontrolní úřad podotýká, že výše uvedené srovnání tržní ceny nezohledňuje dopad zvláštních práv na zrušení smlouvy daných tím, že vlákno je ve vlastnictví NATO. Islandské orgány odhadly dopad těchto práv na cenu v rozmezí 15–25 %. Po použití tohoto rozsahu na finanční příspěvky podniku Vodafone by příslušná základní tržní hodnota příspěvků bez uvážení uvedených práv NATO činila 94 až 107 milionů ISK, což výrazně překračuje odhady průměrné tržní ceny uvedené v tabulce č. 3. |
| --- | --- |

(110)

Kontrolní úřad podotýká, že výše uvedené srovnání tržní ceny nezohledňuje dopad zvláštních práv na zrušení smlouvy daných tím, že vlákno je ve vlastnictví NATO. Islandské orgány odhadly dopad těchto práv na cenu v rozmezí 15–25 %. Po použití tohoto rozsahu na finanční příspěvky podniku Vodafone by příslušná základní tržní hodnota příspěvků bez uvážení uvedených práv NATO činila 94 až 107 milionů ISK, což výrazně překračuje odhady průměrné tržní ceny uvedené v tabulce č. 3.

| (111) | Kromě toho studie společnosti Mannvit nebere v úvahu povinnost Islandu převádět veškeré příjmy z pronájmu, které převyšují náklady na provoz a údržbu vlákna, organizaci NATO. Kontrolní úřad je názoru, že ačkoli tato povinnost může ovlivnit motivaci islandských orgánů nemaximalizovat příjmy z pronájmu (a například upřednostnit v nabídkovém řízení jiná kritéria, jak je uvedeno výše), neovlivňuje tržní hodnotu práva nájmu, která byla odhadnuta výše s odkazem na skutečné sazby telekomunikačních operátorů. Na rozdíl od zvláštních práv na zrušení smlouvy, o kterých pojednává předchozí bod odůvodnění, nemá smlouva mezi Islandem a NATO o způsobu rozdělení případných příjmů z práva nájmu žádný dopad na uživatele tohoto práva (tj. na podnik Vodafone). |
| --- | --- |

(111)

Kromě toho studie společnosti Mannvit nebere v úvahu povinnost Islandu převádět veškeré příjmy z pronájmu, které převyšují náklady na provoz a údržbu vlákna, organizaci NATO. Kontrolní úřad je názoru, že ačkoli tato povinnost může ovlivnit motivaci islandských orgánů nemaximalizovat příjmy z pronájmu (a například upřednostnit v nabídkovém řízení jiná kritéria, jak je uvedeno výše), neovlivňuje tržní hodnotu práva nájmu, která byla odhadnuta výše s odkazem na skutečné sazby telekomunikačních operátorů. Na rozdíl od zvláštních práv na zrušení smlouvy, o kterých pojednává předchozí bod odůvodnění, nemá smlouva mezi Islandem a NATO o způsobu rozdělení případných příjmů z práva nájmu žádný dopad na uživatele tohoto práva (tj. na podnik Vodafone).

| (112) | Pro úplnost Kontrolní úřad podotýká, že na toto posouzení nemá vliv tvrzení podniku Míla, že cenu ovlivnila koncepce nabídkového řízení. Kontrolnímu úřadu nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by stanovení výchozí ceny – což je v nabídkových řízeních běžný jev – mohlo snížit motivaci uchazečů konkurovat cenou. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že v nabídkovém řízení čtyři nezávislí uchazeči podali pět nabídek, přičemž všichni účastníci dosáhli plného hodnocení (40 %), pokud jde o kritérium stimulace hospodářské soutěže. Kritéria týkající se ceny proto pro uchazeče prakticky představovala 50 % (tj. 30 ze zbývajících 60 bodů). Stejně tak nebyl předložen žádný důkaz, že při neexistenci kritéria hospodářské soutěže v nabídkovém řízení by potenciální nabídka podniku Míla – který neměl zájem o další přenosovou kapacitu – mohla mít za následek vyšší nabídky skutečných uchazečů. Kontrolní úřad zejména podotýká, že kapacita podniku Míla v kabelu NATO byla veřejně známa a že jakákoli případná nabídka podniku Míla by pouze sloužila k ochraně jeho postavení na trhu před nově vstupujícím subjektem (48). |
| --- | --- |

(112)

Pro úplnost Kontrolní úřad podotýká, že na toto posouzení nemá vliv tvrzení podniku Míla, že cenu ovlivnila koncepce nabídkového řízení. Kontrolnímu úřadu nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by stanovení výchozí ceny – což je v nabídkových řízeních běžný jev – mohlo snížit motivaci uchazečů konkurovat cenou. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že v nabídkovém řízení čtyři nezávislí uchazeči podali pět nabídek, přičemž všichni účastníci dosáhli plného hodnocení (40 %), pokud jde o kritérium stimulace hospodářské soutěže. Kritéria týkající se ceny proto pro uchazeče prakticky představovala 50 % (tj. 30 ze zbývajících 60 bodů). Stejně tak nebyl předložen žádný důkaz, že při neexistenci kritéria hospodářské soutěže v nabídkovém řízení by potenciální nabídka podniku Míla – který neměl zájem o další přenosovou kapacitu – mohla mít za následek vyšší nabídky skutečných uchazečů. Kontrolní úřad zejména podotýká, že kapacita podniku Míla v kabelu NATO byla veřejně známa a že jakákoli případná nabídka podniku Míla by pouze sloužila k ochraně jeho postavení na trhu před nově vstupujícím subjektem (48).

48

| (113) | Na základě výše uvedených skutečností se Kontrolní úřad domnívá, že uzavření nájmu s podnikem Vodafone se neuskutečnilo za nižší než tržní cenu. |
| --- | --- |

(113)

Na základě výše uvedených skutečností se Kontrolní úřad domnívá, že uzavření nájmu s podnikem Vodafone se neuskutečnilo za nižší než tržní cenu.

| (114) | Kontrolní úřad rovněž podotýká, že nabídkové řízení proběhlo v červnu 2008, tedy krátce před propuknutím finanční krize na Islandu. Během finanční krize bylo řízení zastaveno. Smlouva s podnikem Vodafone byla dokončena až v únoru 2010, kdy podnik Fjarski (uchazeč, který v nabídkovém řízení podal nejlépe hodnocenou nabídku) nebyl schopen či ochoten pronajmout si druhé dostupné vlákno na základě své nabídky z června 2008. Na začátku roku 2010 nebylo podle islandských orgánů již možné přijmout nabídky od ostatních uchazečů obdržené v rámci řízení v roce 2008, neboť platnost jejich nabídek již vypršela a bylo zřejmé, že podmínky na trhu se po finanční krizi dramaticky zhoršily. Navzdory finanční krizi a z toho plynoucím změnám hospodářské situace na Islandu byl podnik Vodafone ochoten uzavřít nájemní smlouvu za podmínek dohodnutých po nabídkovém řízení v roce 2008. Kontrolní úřad neobdržel žádné informace, které by naznačovaly, že po finanční krizi měli ostatní operátoři nadále zájem získat právo nájmu některého ze dvou dostupných vláken. Kontrolní úřad má za to, že v podobné situaci by nájemní smlouvu s podnikem Vodafone uzavřel i soukromý prodávající, neboť šlo o jedinou příležitost, jak pokrýt provozní náklady na nevyužívané aktivum (tj. nevyužívané vlákno) a získat z něj hodnotu. |
| --- | --- |

(114)

Kontrolní úřad rovněž podotýká, že nabídkové řízení proběhlo v červnu 2008, tedy krátce před propuknutím finanční krize na Islandu. Během finanční krize bylo řízení zastaveno. Smlouva s podnikem Vodafone byla dokončena až v únoru 2010, kdy podnik Fjarski (uchazeč, který v nabídkovém řízení podal nejlépe hodnocenou nabídku) nebyl schopen či ochoten pronajmout si druhé dostupné vlákno na základě své nabídky z června 2008. Na začátku roku 2010 nebylo podle islandských orgánů již možné přijmout nabídky od ostatních uchazečů obdržené v rámci řízení v roce 2008, neboť platnost jejich nabídek již vypršela a bylo zřejmé, že podmínky na trhu se po finanční krizi dramaticky zhoršily. Navzdory finanční krizi a z toho plynoucím změnám hospodářské situace na Islandu byl podnik Vodafone ochoten uzavřít nájemní smlouvu za podmínek dohodnutých po nabídkovém řízení v roce 2008. Kontrolní úřad neobdržel žádné informace, které by naznačovaly, že po finanční krizi měli ostatní operátoři nadále zájem získat právo nájmu některého ze dvou dostupných vláken. Kontrolní úřad má za to, že v podobné situaci by nájemní smlouvu s podnikem Vodafone uzavřel i soukromý prodávající, neboť šlo o jedinou příležitost, jak pokrýt provozní náklady na nevyužívané aktivum (tj. nevyužívané vlákno) a získat z něj hodnotu.

| (115) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že podnik Vodafone nezískal z transakce hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(115)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že podnik Vodafone nezískal z transakce hospodářskou výhodu.

1.4.   SELEKTIVITA, NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI SMLUVNÍMI STRANAMI

| (116) | Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být selektivní a musí mít potenciál narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami dohody. Jelikož však v projednávané věci nebyla poskytnuta hospodářská výhoda, a kumulativní podmínky pro existenci státní podpory proto nejsou splněny, nemusí Kontrolní úřad v tomto směru provádět žádné další posouzení. |
| --- | --- |

(116)

Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být selektivní a musí mít potenciál narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami dohody. Jelikož však v projednávané věci nebyla poskytnuta hospodářská výhoda, a kumulativní podmínky pro existenci státní podpory proto nejsou splněny, nemusí Kontrolní úřad v tomto směru provádět žádné další posouzení.

2.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (117) | Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že opatření nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, |
| --- | --- |

(117)

Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že opatření nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nájemní smlouva sjednaná Obrannou agenturou Ministerstva zahraničních věcí Islandu s podnikem Og fjarskipti dne 1. února 2010 o využívání a provozování optického vlákna nezahrnuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Islandu.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 16. března 2016.

Za Kontrolní úřad ESVO

Sven Erik SVEDMAN

předseda

Helga JÓNSDÓTTIR

členka kolegia

---

(1)  Rozhodnutí č. 299/14/KOL ze dne 16. července 2014 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně možné podpory ve formě nájmu optického vlákna, které bylo dříve provozováno jménem organizace NATO, zveřejněno v Úř. věst. C 366, 16.10.2014, s. 4, a v dodatku EHP č. 59, 16.10.2014, s. 1.

1

(2)  Vodafone Iceland (Fjarskipti hf.) je islandský telekomunikační podnik, který na Islandu poskytuje služby pevné telefonie, mobilní služby a služby přenosu dat. Vodafone je v současnosti druhým největším telekomunikačním operátorem na Islandu po zavedeném podniku Skipti hf. a jeho dceřiných společnostech Síminn a Míla. Podnik používá značku a obchodní známku Vodafone. Skupina Vodafone však nemá v podniku žádný podíl, nýbrž poskytuje podniku Fjarskipti značku a související reklamní styly formou franšízy. Podnik Fjarskipti byl dříve ve vlastnictví islandské skupiny Teymi. Později se skupina Teymi rozdělila a podnik Fjarskipti prošel finanční restrukturalizací. V prosinci 2012 byl podnik Fjarskipti kotován na islandské burze cenných papírů.

2

(3)  Podrobný popis šetření a skutečností předcházejících sporu viz rozhodnutí č. 299/14/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

3

(4)  Věc E-1/13 Míla ehf. v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. ESVO 2014, s. 4.

4

(5)  Radarová agentura byla uzavřena vstupem v platnost zákona č. 34/2008 o obraně ze dne 31. května 2008. Některé funkce Radarové agentury převzala Obranná agentura (Varnarmálastofnun). Zákonem č. 98/2010, kterým se mění zákon o obraně, byla dne 1. ledna 2011 Obranná agentura uzavřena a některé funkce převzaly jiné státní orgány, včetně Ministerstva zahraničních věcí.

5

Varnarmálastofnun

(6)  Zbývajících pět vláken je majetkem podniku Míla – stěžovatele.

6

(7)  Islandská pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanoví zákon č. 84/2007. Uvedený zákon provádí do islandského práva směrnici EU o veřejných zakázkách, tj. směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114), začleněnou jako bod 2 přílohy XVI Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru č. 68/2006 (Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22, a dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18), vstup v platnost dne 18. dubna 2007.

7

(8)  Projekt č. 14477: Optická vlákna. Ministerstvo zahraničních věcí, duben 2008 (dokument č. 669632).

8

(9)  Bod 1.2.4 popisu projektu č. 14477.

9

(10)  Nabídka podniku Gagnaveita Reykjavíkur byla klasifikována jako variantní nabídka, jelikož nesplňovala minimální počet koncových bodů sítě a počet pokrytých obcí. Jedna ze dvou nabídek podniku Vodafone je rovněž variantní nabídkou, neboť nepředpokládá, že Vodafone bude uplatňovat stejnou sazbu na celém území Islandu. Další prvky nabídek podniku Vodafone jsou stejné, včetně nájemného, které má být státu placeno.

10

(11)  Podrobnější popis stížnosti lze nalézt v rozhodnutí č. 299/14/KOL.

11

(12)  Stěžovatel při posuzování výše podpory vychází z memoranda přiloženého ke stížnosti, které obsahuje výpočty podniku Míla, pokud jde o hodnotu údajné subvence. Výpočty vycházejí z vlastních nákladů podniku Míla na provoz vláken v témže kabelu.

12

(13)  Podnik Orkufjarskipti je ve společném vlastnictví podniku Landsvirkjun (státní energetická společnost) a podniku Landsnet (provozovatel islandské elektroenergetické přenosové soustavy). Podnik Orkufjarskipti pro své vlastníky provozuje a udržuje telekomunikační infrastrukturu na Islandu.

13

(14)  Podle stěžovatele sazebník vstoupil v platnost dne 1. srpna 2012 poté, co byl na základě regulativního postupu přezkoumán a schválen islandským poštovním a telekomunikačním úřadem. Poštovní a telekomunikační úřad akceptováním sazebníku vyjádřil souhlas, že sazebník vychází z analýzy nákladů.

14

(15)  Měsíční nájemné za kilometr se pohybuje od 4 826 ISK za vlákno č. 1 až po 7 507 ISK za vlákno č. 6.

15

(16)  E-mail Ministerstva zahraničních věcí Kontrolnímu úřadu ESVO ze dne 16. listopadu 2012. Podrobnější popis těchto ujednání lze nalézt v rozhodnutí č. 299/14/KOL.

16

(17)  Služba údržby, kterou je islandský stát povinen hradit, zajišťuje nepřetržité fungování vlákna, tj. veškeré monitorování a testování, opravy a technickou podporu. Tento závazek nicméně nezahrnuje větší opravy kabelu. Poměrná část (3/8) takových nákladů je nárokována od NATO případ od případu, pokud k nim dojde.

17

(18)  Písemné připomínky islandské vlády ze dne 2. července 2013 ve věci E-1/13, Míla ehf. v. Kontrolní úřad ESVO, s. 7.

18

(19)  Odkazuje se na pokyny Kontrolního úřadu pro širokopásmové sítě ve znění platném v době podání stížnosti. Rozhodnutím č. 73/13/KOL ze dne 20. února 2013 (Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 49, a dodatek EHP č. 27, 8.5.2014, s. 1) přijal Kontrolní úřad nové pokyny pro širokopásmové sítě, které jsou k dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

19

(20)  Věc E-1/13 Míla ehf. v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. ESVO 2014, s. 4, bod 101.

20

(21)  Připomínky islandských orgánů shrnuté v tomto oddílu jsou uvedeny v dokumentech č. 722921–722923, 744468–744471 a 753302–753303.

21

(22)  Dopis advokátní kanceláře Advel ze dne 6. února 2015 zaslaný advokátní kanceláři Landslög (dokument č. 744468).

22

(23)  Rozsudek ve věci Konsum Nord ekonomisk förening v. Komise, T-244/08, EU:T:2011:732.

23

(24)  Dokument č. 753303.

24

(25)  Pokud jde o rozhodování o těchto hodnotách, společnost Mannvit odkazuje zejména na analýzu nákladů v rozhodnutí islandské Správy pošt a telekomunikací č. 14/2011, které je k dispozici zde (v islandštině): http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf

25

(26)  Připomínky podniku Míla shrnuté v tomto oddílu lze nalézt v dokumentu č. 729699.

26

(27)  Připomínky podniku Vodafone shrnuté v tomto oddílu lze nalézt v dokumentu č. 723556.

27

(28)  Připomínky shrnuté v tomto oddílu lze nalézt v dokumentu č. 729917.

28

(29)  Viz článek 16 islandského zákona č. 34/2008 o obraně.

29

(30)  Podrobnější popis ujednání mezi Islandem a NATO viz oddíl I.4 výše.

30

(31)  Viz například rozsudky ve věcech Essent Netwerk Noord, C-206/06, EU:C:2008:413, bod 70, Francie v. Ladbroke Racing a Komise, C-83/98, EU:C:2000:248, bod 50.

31

(32)  Rozsudek ve věci Air France v. Komise, T-358/94, EU:T:1996:194, body 65–67.

32

(33)  Použití „kritéria soukromého prodávajícího“ viz věc Asker Brygge, E-12/11, Sb. rozh. ESVO 2012, s. 536, a rozsudek ve věci Land Burgenland a další v. Komise, C-214/12 P, C-215/12 P a C-223/12 P, EU:C:2013:682. Tyto věci se týkají prodeje přímého vlastnického práva k půdě. Poskytují nicméně rovněž vodítko pro prodej jiných práv k půdě, včetně práva nájmu v projednávané věci.

33

(34)  Rozsudek ve věci Land Burgenland a další v. Komise, C-214/12 P, C-215/12 P a C-223/12 P, EU:C:2013:682.

34

(35)  Rozsudek ve věci SIC v. Komise, T-442/03, EU:T:2008:228, bod 147. Obdobně viz rozsudek ve věci Matra v. Komise, C-225/91, EU:C:1993:239, bod 44.

35

(36)  Viz rozsudek ve věci Land Burgenland v. Evropská komise, C-214/12 P, C-215/12 P a C-223/12 P, EU:C:2013:682, bod 94.

36

(37)  Viz například rozsudky ve věcech Banks, C-390/98, EU:C:2001:456, bod 77, a Německo v. Komise, C-277/00, EU:C:2004:238, bod 80.

37

(38)  Toto zvýšení hodnoty je v projednávané věci relevantní, neboť Island musí na základě zásady nulových nákladů a zisků vrátit veškeré zisky z nájemného organizaci NATO.

38

(39)  Rozsudek ve věci Konsum Nord ekonomisk förening v. Evropská komise, T-244/08, EU:T:2011:732.

39

(40)  Rozsudek ve věci BVVG, C-39/14, EU:C:2015:470, bod 42.

40

(41)  Věc Asker Brygge, E-12/11, Sb. rozh. ESVO 2012, s. 536, bod 81.

41

(42)  Kontrolní úřad zdůrazňuje, že podle regulačního systému má podnik Míla povinnost poskytovat velkoobchodní přístup ke své optické síti. Uváděné problémy se získáním přístupu od podniku Míla nečiní toto cenové srovnání neplatným, neboť je k dispozici nápravný prostředek ve formě příkazu islandské Správy pošt a telekomunikací určeném podniku Míla, aby účinný přístup poskytl, jak bylo při řadě příležitostí učiněno.

42

(43)  Podle rozhodnutí islandské Správy pošt a telekomunikací č. 14/2011, s. 7, byl návrh podniku Míla na pravidelnou aktualizaci jeho sazeb na základě inflace Správou pošt a telekomunikací zamítnut. Její rozhodnutí je k dispozici na adrese: http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf

43

(44)  Viz rozhodnutí islandské Správy pošt a telekomunikací č. 14/2011, strana 18.

44

(45)  Islandská Správa pošt a telekomunikací v rozhodnutí č. 14/2011 na straně 6 uvádí, že souhlasí s návrhem podniku Míla na nové systémové slevy. Nové slevy závisí na délce smluv. Sleva se udělí ve výši 5 % u smlouvy na rok, 10 % u smluv na 2 roky a 15 % u smluv na 3 roky. Neuvádí se však nic o smlouvách na delší období. I když může být přiměřené, aby procentní nárůst výše slevy nebyl plně lineární v závislosti na čase (na lineární závislosti se islandská Správa pošt a telekomunikací a podnik Míla dohodly v případě prvních tří let), sleva 25 % u smlouvy na 10 let se jeví jako realistická.

45

(46)  Index stavebních nákladů vypracovává islandský statistický úřad a je dostupný na jeho internetových stránkách. Viz http://www.hagstofa.is/en/statistics/business-sectors/industry/building-cost-index/.

46

(47)  Podle ocenění společnosti Mannvit činí průměrné náklady na instalaci požadovaného přenosového zařízení 4 miliony ISK na koncový bod (kterých je 30), s odpisy ve výši 15 % ročně, odhadovanými provozními výdaji ve výši 20 % kapitálových výdajů (Capex) a váženými průměrnými náklady na kapitál (WACC) ve výši 8,5 % kapitálových výdajů. Kontrolní úřad podotýká, že společnost Mannvit používá předpoklady ohledně WACC z analýzy nákladů, kterou provedla islandská Správa pošt a telekomunikací v rozhodnutí č. 14/2011, a modeluje ostatní parametry na základě rozboru v téže analýze nákladů. Kontrolní úřad považuje za vhodné použít stejné předpoklady ohledně WACC jako v rozhodnutí islandské Správy pošt a telekomunikací, na němž jsou založeny ceny podniku Míla použité ve srovnání. Kontrolní úřad má dále za to, že předpoklad životnosti technického vybavení 6,7 roku je přiměřený vzhledem k rychlému technologickému vývoji v daném odvětví a provozní výdaje ve výši 20 % kapitálových výdajů jsou přiměřené vzhledem k převážně odlehlým lokalitám a povaze technických zařízení.

47

(48)  Podle rozsudku ve věci BVVG, C-39/14, EU:C:2015:470, bod 40, by islandské orgány v každém případě mohly mít právo takovou nabídku odmítnout jako zjevně spekulativní.

48

---