# Uradni list L 342/24.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 342 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4824. december 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 342

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4824. december 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2141/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2142/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2143/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2144/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2145/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2146/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi proizvodnega nadomestila za beli sladkor, ki se uporablja v kemični industriji za obdobje od 1. do 31. januarja 2006 | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2147/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2148/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v prvi polovici leta 2006 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2149/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi koeficienta znižanja, ki se uporablja za zahtevke za uvozna dovoljenja za banane s poreklom iz držav AKP za meseca januar in februar 2006 | 19 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (
  1
  ) | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2151/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za uvedbo in upravljanje tarifne kvote za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, kot je določeno v Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2152/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 327/98 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža ter tudi Uredbe (ES) št. 1549/2004 o odstopanju od Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 v delu, ki se nanaša na uvozni režim za riž, in o določitvi posebnih prehodnih pravil za uvoz riža basmati | 30 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2153/2005 z dne 23. decembra 2005 o sistemu pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja | 39 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2154/2005 z dne 23. decembra 2005 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 glede registracije imena v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb(Sidra de Asturias ali Sidra d’Asturies) [ZOP] | 47 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2155/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi elementov specifikacije za označbo porekla iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 (Miel de Sapin des Vosges) [ZOP] | 49 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2156/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi elementov specifikacije označbe porekla iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 (Siurana) [ZOP] | 54 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2157/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi licenčnin za leto 2006 za plovila Skupnosti, ki lovijo v grenlandskih vodah | 59 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2158/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 v zvezi z razširitvijo tarifnih kvot Skupnosti za izdelke iz jute in kokosovih vlaken | 61 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2159/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. januarja 2006 | 62 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2160/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1918/2005 | 65 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2161/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006 | 67 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2162/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu | 69 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2163/2005 z dne 22. decembra 2005 o zavrnitvi zahtevkov za izvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa | 70 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2164/2005 z dne 23. decembra 2005 o ponovnem odprtju ribolova na grenlandsko morsko ploščo v coni NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo | 71 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 2141/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 2142/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

3

Uredba Komisije (ES) št. 2143/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

5

Uredba Komisije (ES) št. 2144/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

7

Uredba Komisije (ES) št. 2145/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

9

Uredba Komisije (ES) št. 2146/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi proizvodnega nadomestila za beli sladkor, ki se uporablja v kemični industriji za obdobje od 1. do 31. januarja 2006

11

Uredba Komisije (ES) št. 2147/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso

12

Uredba Komisije (ES) št. 2148/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v prvi polovici leta 2006 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja

16

Uredba Komisije (ES) št. 2149/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi koeficienta znižanja, ki se uporablja za zahtevke za uvozna dovoljenja za banane s poreklom iz držav AKP za meseca januar in februar 2006

19

*

Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (
  1
  )

1

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 2151/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za uvedbo in upravljanje tarifne kvote za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, kot je določeno v Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 2152/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 327/98 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža ter tudi Uredbe (ES) št. 1549/2004 o odstopanju od Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 v delu, ki se nanaša na uvozni režim za riž, in o določitvi posebnih prehodnih pravil za uvoz riža basmati

30

*

Uredba Komisije (ES) št. 2153/2005 z dne 23. decembra 2005 o sistemu pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja

39

*

Uredba Komisije (ES) št. 2154/2005 z dne 23. decembra 2005 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 glede registracije imena v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb(Sidra de Asturias ali Sidra d’Asturies) [ZOP]

(Sidra de Asturias ali Sidra d’Asturies)

47

*

Uredba Komisije (ES) št. 2155/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi elementov specifikacije za označbo porekla iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 (Miel de Sapin des Vosges) [ZOP]

(Miel de Sapin des Vosges)

49

*

Uredba Komisije (ES) št. 2156/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi elementov specifikacije označbe porekla iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 (Siurana) [ZOP]

Siurana

54

*

Uredba Komisije (ES) št. 2157/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi licenčnin za leto 2006 za plovila Skupnosti, ki lovijo v grenlandskih vodah

59

*

Uredba Komisije (ES) št. 2158/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 v zvezi z razširitvijo tarifnih kvot Skupnosti za izdelke iz jute in kokosovih vlaken

61

Uredba Komisije (ES) št. 2159/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. januarja 2006

62

Uredba Komisije (ES) št. 2160/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1918/2005

65

Uredba Komisije (ES) št. 2161/2005 z dne 23. decembra 2005 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

67

Uredba Komisije (ES) št. 2162/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

69

Uredba Komisije (ES) št. 2163/2005 z dne 22. decembra 2005 o zavrnitvi zahtevkov za izvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa

70

*

Uredba Komisije (ES) št. 2164/2005 z dne 23. decembra 2005 o ponovnem odprtju ribolova na grenlandsko morsko ploščo v coni NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo

71

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 1. oktobra 2003 o državni pomoči Nemčije za Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 3375)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Odločba Komisije z dne 1. decembra 2004 o državni pomoči Francije za Bull
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4514)

   (
  1
  ) | 81 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. decembra 2005 o pooblastilu državam članicam za odločanje v skladu z Direktivo Sveta 1999/105/ES o zagotovilih, danih v zvezi z gozdnim reprodukcijskim materialom, proizvedenim v tretjih državah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5485) | 92 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. decembra 2005 o spremembi Odločbe 93/195/EGS o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanju veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5496) | 94 |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. decembra 2005 o koncu protiabsorpcijskega postopka v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 96 |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. decembra 2005 o nadaljevanju v letu 2006 skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranj, začetih v letu 2005, razmnoževalnega materiala vrst Paeonia in Geranium v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES | 99 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. decembra 2005 o spremembi Odločbe 2003/526/ES o zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji in na Slovaškem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5631)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. decembra 2005 o nadaljevanju v letu 2006 skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranj, začetih v letu 2005, semena in razmnoževalnega materiala vrst Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., vključno z mešanicami in Asparagus officinalis, v skladu z direktivama Sveta 66/401/EGS in 2002/55/ES (
  1
  ) | 103 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 1. oktobra 2003 o državni pomoči Nemčije za Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 3375)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 3375)

1

72

*

Odločba Komisije z dne 1. decembra 2004 o državni pomoči Francije za Bull
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4514)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4514)

1

81

*

Odločba Komisije z dne 21. decembra 2005 o pooblastilu državam članicam za odločanje v skladu z Direktivo Sveta 1999/105/ES o zagotovilih, danih v zvezi z gozdnim reprodukcijskim materialom, proizvedenim v tretjih državah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5485)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5485)

92

*

Odločba Komisije z dne 21. decembra 2005 o spremembi Odločbe 93/195/EGS o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanju veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5496)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5496)

94

*

Sklep Komisije z dne 19. decembra 2005 o koncu protiabsorpcijskega postopka v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

96

*

Sklep Komisije z dne 23. decembra 2005 o nadaljevanju v letu 2006 skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranj, začetih v letu 2005, razmnoževalnega materiala vrst Paeonia in Geranium v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES

Paeonia

Geranium

99

*

Odločba Komisije z dne 23. decembra 2005 o spremembi Odločbe 2003/526/ES o zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji in na Slovaškem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5631)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5631)

1

100

*

Sklep Komisije z dne 23. decembra 2005 o nadaljevanju v letu 2006 skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranj, začetih v letu 2005, semena in razmnoževalnega materiala vrst Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., vključno z mešanicami in Asparagus officinalis, v skladu z direktivama Sveta 66/401/EGS in 2002/55/ES (
  1
  )

Agrostis

D. glomerata

Festuca

Lolium

Phleum

Poa

Asparagus officinalis

1

103

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 2134/2005 z dne 22. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža (UL L 340, 23.12.2005) | 104 |

Popravki

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 2134/2005 z dne 22. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža (UL L 340, 23.12.2005)

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2141/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 72,1 |
| 204 | 47,6 |
| 212 | 90,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 112,4 |
| 204 | 60,1 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 131,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,5 |
| 204 | 109,0 |
| 999 | 105,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 71,5 |
| 204 | 51,8 |
| 220 | 55,8 |
| 388 | 22,5 |
| 624 | 59,1 |
| 999 | 52,1 |
| 0805 20 10 | 052 | 67,9 |
| 204 | 56,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,6 |
| 220 | 36,7 |
| 400 | 86,5 |
| 464 | 143,9 |
| 624 | 78,6 |
| 999 | 84,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,6 |
| 999 | 46,6 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 109,7 |
| 404 | 100,0 |
| 528 | 48,0 |
| 720 | 76,3 |
| 999 | 70,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,5 |
| 400 | 99,3 |
| 720 | 51,6 |
| 999 | 92,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

72,1

204

47,6

212

90,9

999

70,2

0707 00 05

052

112,4

204

60,1

220

196,3

628

155,5

999

131,1

0709 90 70

052

101,5

204

109,0

999

105,3

0805 10 20

052

71,5

204

51,8

220

55,8

388

22,5

624

59,1

999

52,1

0805 20 10

052

67,9

204

56,8

999

62,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,6

220

36,7

400

86,5

464

143,9

624

78,6

999

84,7

0805 50 10

052

46,6

999

46,6

0808 10 80

096

18,3

400

109,7

404

100,0

528

48,0

720

76,3

999

70,5

0808 20 50

052

125,5

400

99,3

720

51,6

999

92,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2142/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (4) | Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(4)

Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni.

| (5) | Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek iz člena 1(1)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki se uporablja za vnaprej določena izvozna nadomestila, z izjemo slada, je določen v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvodov | Namembna država | Sedanji
  1 | 1. obdobje
  2 | 2. obdobje
  3 | 3. obdobje
  4 | 4. obdobje
  5 | 5. obdobje
  6 | 6. obdobje
  7 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,77 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |
| C02 | : | Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen. |
| C03 | : | Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna. |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvodov

Namembna država

Sedanji

1

1. obdobje

2

2. obdobje

3

3. obdobje

4

4. obdobje

5

5. obdobje

6

6. obdobje

7

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,77

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

C02

:

Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen.

C03

:

Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2143/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določena v višini, podani v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

| Oznaka proizvodov | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Oznaka proizvodov

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2144/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek za vnaprej določena izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 15(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se določi v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

N.B: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | Tekoči
  1 | 1. obdobje
  2 | 2. obdobje
  3 | 3. obdobje
  4 | 4. obdobje
  5 | 5. obdobje
  6 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

Tekoči

1

1. obdobje

2

2. obdobje

3

3. obdobje

4

4. obdobje

5

5. obdobje

6

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | 6. obdobje
  7 | 7. obdobje
  8 | 8. obdobje
  9 | 9. obdobje
  10 | 10. obdobje
  11 | 11. obdobje
  12 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

6. obdobje

7

7. obdobje

8

8. obdobje

9

9. obdobje

10

10. obdobje

11

11. obdobje

12

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2145/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

| (2) | Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

| (3) | Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

| (4) | Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95. |
| --- | --- |

(4)

Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 288, 25.10.1974, str. 1.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

| (v EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvoda | Znesek nadomestila |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | 10,24 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 48,99 |
| 1102 20 10 9400 | 41,99 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 62,98 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1). |

(v EUR/t)

Tarifna oznaka proizvoda

Znesek nadomestila

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

10,96

1101 00 15 9130

10,24

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

48,99

1102 20 10 9400

41,99

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

62,98

1104 12 90 9100

0,00

N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2146/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi proizvodnega nadomestila za beli sladkor, ki se uporablja v kemični industriji za obdobje od 1. do 31. januarja 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga v sektorju sladkorja (1), in zlasti alinee 5 odstavka 5 člena 7,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 se lahko dodelijo proizvodna nadomestila za proizvode, naštete v členu 1(1)(a) in (f) te Uredbe, za sirupe, naštete v točki (d) tega odstavka, in kemično čiste fruktoze z oznako 1702 50 00 kot vmesni proizvod, ki so v enem od položajev iz člena 23(2) Pogodbe in se uporabljajo za izdelavo nekaterih proizvodov v kemični industriji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 se lahko dodelijo proizvodna nadomestila za proizvode, naštete v členu 1(1)(a) in (f) te Uredbe, za sirupe, naštete v točki (d) tega odstavka, in kemično čiste fruktoze z oznako 1702 50 00 kot vmesni proizvod, ki so v enem od položajev iz člena 23(2) Pogodbe in se uporabljajo za izdelavo nekaterih proizvodov v kemični industriji.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1265/2001 z dne 27. junija 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 o dodeljevanju proizvodnih nadomestil za nekatere sladkorne proizvode, ki se uporabljajo v kemični industriji (2), predvideva, da se ta nadomestila določijo na podlagi nadomestila, določenega za beli sladkor. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1265/2001 z dne 27. junija 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 o dodeljevanju proizvodnih nadomestil za nekatere sladkorne proizvode, ki se uporabljajo v kemični industriji (2), predvideva, da se ta nadomestila določijo na podlagi nadomestila, določenega za beli sladkor.

| (3) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1265/2001 predvideva, da se proizvodno nadomestilo za beli sladkor določa mesečno za obdobja, ki se vsak mesec začnejo s prvim dnem v mesecu. |
| --- | --- |

(3)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1265/2001 predvideva, da se proizvodno nadomestilo za beli sladkor določa mesečno za obdobja, ki se vsak mesec začnejo s prvim dnem v mesecu.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo za beli sladkor iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1265/2001 je določeno na 31,180 EUR/100 kg neto teže za obdobje od 1. do 31. januarja 2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 63.

2

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2147/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1), in zlasti člena 33, tretja alinea odstavka 3,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 navedene uredbe, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 navedene uredbe, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Uredbe Komisije (EGS) št. 32/82 (2), (EGS) št. 1964/82 (3), (EGS) št. 2388/84 (4), (EGS) št. 2973/79 (5) in (ES) št. 2051/96 (6) določajo pogoje za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za določeno goveje in telečje meso in določene konzervirane proizvode iz govejega in telečjega mesa ter pogoje za dodelitev pomoči glede določenih namembnih krajev. |
| --- | --- |

(2)

Uredbe Komisije (EGS) št. 32/82 (2), (EGS) št. 1964/82 (3), (EGS) št. 2388/84 (4), (EGS) št. 2973/79 (5) in (ES) št. 2051/96 (6) določajo pogoje za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za določeno goveje in telečje meso in določene konzervirane proizvode iz govejega in telečjega mesa ter pogoje za dodelitev pomoči glede določenih namembnih krajev.

| (3) | Povečano pomanjkanje govejega in telečjega mesa na trgu Skupnosti je cene dvignilo znatno nad osnovno ceno iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999, ki predstavlja zaželeno raven podpore na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Povečano pomanjkanje govejega in telečjega mesa na trgu Skupnosti je cene dvignilo znatno nad osnovno ceno iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999, ki predstavlja zaželeno raven podpore na trgu Skupnosti.

| (4) | Povečuje se javna skrb za dobro počutje živali, ki se izvažajo na zelo dolge razdalje in za katere ni mogoče povsem zagotoviti humanega ravnanja, zlasti kadar so dostavljene v tretje države. V zvezi s prevozom izkušnje kažejo, da ni mogoče vedno zagotoviti pogojev za dobro počutje živali kljub temu, da so bili pogoji za prevoz živih živali del obsežnih vsebinskih, postopkovnih in nadzornih zahtev, ki so bile okrepljene leta 2003. Poleg tega so standardi za dobro počutje živali v namembnih državah pogosto nižji kot v Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Povečuje se javna skrb za dobro počutje živali, ki se izvažajo na zelo dolge razdalje in za katere ni mogoče povsem zagotoviti humanega ravnanja, zlasti kadar so dostavljene v tretje države. V zvezi s prevozom izkušnje kažejo, da ni mogoče vedno zagotoviti pogojev za dobro počutje živali kljub temu, da so bili pogoji za prevoz živih živali del obsežnih vsebinskih, postopkovnih in nadzornih zahtev, ki so bile okrepljene leta 2003. Poleg tega so standardi za dobro počutje živali v namembnih državah pogosto nižji kot v Skupnosti.

| (5) | Izvoz živih živali za zakol predstavlja za Skupnost nižjo dodano vrednost in odobrena izvozna nadomestila za izvoz teh živali pomenijo višje stroške spremljanja in nadzora pogojev za dobro počutje živali. Da se zagotovijo ravnotežje in naravni razvoj cen ter trgovanja na notranjem trgu, kakor tudi dobro počutje živali, se izvoza živih živali za zakol v tretje države ne more več spodbujati z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(5)

Izvoz živih živali za zakol predstavlja za Skupnost nižjo dodano vrednost in odobrena izvozna nadomestila za izvoz teh živali pomenijo višje stroške spremljanja in nadzora pogojev za dobro počutje živali. Da se zagotovijo ravnotežje in naravni razvoj cen ter trgovanja na notranjem trgu, kakor tudi dobro počutje živali, se izvoza živih živali za zakol v tretje države ne more več spodbujati z izvoznimi nadomestili.

| (6) | Kar zadeva žive živali, namenjene za reprodukcijo, je treba za preprečitev kakršne koli zlorabe izvozna nadomestila za čistopasemsko plemensko govedo omejiti na telice in krave, stare 30 mesecev ali manj. |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva žive živali, namenjene za reprodukcijo, je treba za preprečitev kakršne koli zlorabe izvozna nadomestila za čistopasemsko plemensko govedo omejiti na telice in krave, stare 30 mesecev ali manj.

| (7) | Uredbo Komisije (ES) št. 2000/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso (7) je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo Komisije (ES) št. 2000/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso (7) je zato treba razveljaviti.

| (8) | Da bi omogočili prodajo nekaterih govejih in telečjih proizvodov Skupnosti na mednarodnem trgu, se morajo za nekatere proizvode pod oznakami KN 0201, 0202 in 1602 50 za določene namembne kraje dodeliti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(8)

Da bi omogočili prodajo nekaterih govejih in telečjih proizvodov Skupnosti na mednarodnem trgu, se morajo za nekatere proizvode pod oznakami KN 0201, 0202 in 1602 50 za določene namembne kraje dodeliti izvozna nadomestila.

| (9) | Uporaba izvoznih nadomestil za nekatere kategorije govejega in telečjega mesa je zanemarljiva. Enako velja za nekatere namembne kraje blizu ozemlja Skupnosti. Za takšne kategorije se izvozna nadomestila ne določajo več. |
| --- | --- |

(9)

Uporaba izvoznih nadomestil za nekatere kategorije govejega in telečjega mesa je zanemarljiva. Enako velja za nekatere namembne kraje blizu ozemlja Skupnosti. Za takšne kategorije se izvozna nadomestila ne določajo več.

| (10) | Nadomestila iz te uredbe so določena na podlagi oznak proizvodov, kot so določene v nomenklaturi, sprejeti z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (8). |
| --- | --- |

(10)

Nadomestila iz te uredbe so določena na podlagi oznak proizvodov, kot so določene v nomenklaturi, sprejeti z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (8).

| (11) | Zneske nadomestil za vse zamrznjeno meso je treba uskladiti z zneski za sveže ali ohlajeno meso, razen za meso odraslega goveda moškega spola. |
| --- | --- |

(11)

Zneske nadomestil za vse zamrznjeno meso je treba uskladiti z zneski za sveže ali ohlajeno meso, razen za meso odraslega goveda moškega spola.

| (12) | Za okrepitev kontrole proizvodov pod oznako KN 1602 50 se tem proizvodom lahko dodeli nadomestila samo v primeru izdelave v okviru režima iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (9). |
| --- | --- |

(12)

Za okrepitev kontrole proizvodov pod oznako KN 1602 50 se tem proizvodom lahko dodeli nadomestila samo v primeru izdelave v okviru režima iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (9).

| (13) | Nadomestila se dodelijo le za proizvode, ki smejo prosto krožiti po Skupnosti. Zato morajo proizvodi za pridobitev nadomestil imeti oznako zdravstvene ustreznosti, ki je določena v Direktivi Sveta 64/433/EGS z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih težavah, ki vplivajo na trgovanje s svežim mesom znotraj Skupnosti (10), Direktivi Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki znotraj Skupnosti (11) in Direktivi Sveta 94/65/ES oz dne 14. decembra 1994 o pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg mletega mesa in mesnih pripravkov (12). |
| --- | --- |

(13)

Nadomestila se dodelijo le za proizvode, ki smejo prosto krožiti po Skupnosti. Zato morajo proizvodi za pridobitev nadomestil imeti oznako zdravstvene ustreznosti, ki je določena v Direktivi Sveta 64/433/EGS z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih težavah, ki vplivajo na trgovanje s svežim mesom znotraj Skupnosti (10), Direktivi Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki znotraj Skupnosti (11) in Direktivi Sveta 94/65/ES oz dne 14. decembra 1994 o pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg mletega mesa in mesnih pripravkov (12).

| (14) | V skladu s tretjo alineo člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se zmanjšajo posebna nadomestila v primeru, ko je količina odkoščenega mesa, namenjenega za izvoz, manjša od 95 %, vendar ne manjša od 85 % celotne teže kosov, nastalih pri odkoščevanju. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s tretjo alineo člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se zmanjšajo posebna nadomestila v primeru, ko je količina odkoščenega mesa, namenjenega za izvoz, manjša od 95 %, vendar ne manjša od 85 % celotne teže kosov, nastalih pri odkoščevanju.

| (15) | Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato se morajo izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. Vendar ta odprava nadomestil ne sme voditi k uvedbi diferenciranega nadomestila za izvoz v druge države. |
| --- | --- |

(15)

Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato se morajo izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. Vendar ta odprava nadomestil ne sme voditi k uvedbi diferenciranega nadomestila za izvoz v druge države.

| (16) | Upravljalni odbor za govedino in teletino ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(16)

Upravljalni odbor za govedino in teletino ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Seznam proizvodov, za izvoz katerih so dodeljena nadomestila iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999, ter višina teh nadomestil in namembni kraji so določeni v Prilogi k tej uredbi.

2.   Proizvodi morajo izpolnjevati pogoje za oznako zdravstvene ustreznosti iz:

| — | poglavja XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS, |
| --- | --- |

—

poglavja XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS,

| — | poglavja VI Priloge B k Direktivi 77/99/EGS, |
| --- | --- |

—

poglavja VI Priloge B k Direktivi 77/99/EGS,

| — | poglavja VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES. |
| --- | --- |

—

poglavja VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 10 EUR/100 kg.

Člen 3

Dejstvo, da se izvozno nadomestilo za Romunijo in Bolgarijo ne določi, ne sme povzročiti diferenciranja nadomestila.

Člen 4

Uredba (ES) št. 2000/2005 se razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati 24. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 4, 8.1.1982, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 744/2000 (UL L 89, 11.4.2000, str. 3).

2

(3)  UL L 212, 21.7.1982, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2772/2000 (UL L 321, 19.12.2000, str. 35).

3

(4)  UL L 221, 18.8.1984, str. 28. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3661/92 (UL L 370, 19.12.1992, str. 16).

4

(5)  UL L 336, 29.12.1979, str. 44. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3434/87 (UL L 327, 18.11.1987, str. 7).

5

(6)  UL L 274, 26.10.1996, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2333/96 (UL L 317, 6.12.1996, str. 13).

6

(7)  UL L 320, 8.12.2005, str. 46.

7

(8)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

8

(9)  UL L 62, 7.3.1980, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2003 (UL L 67, 12.3.2003, str. 3).

9

(10)  UL 121, 29.7.1964, str. 2012/64. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

10

(11)  UL L 26, 31.1.1977, str. 85. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

11

(12)  UL L 368, 31.12.1994, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

12

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

| Oznaka proizvodov | Namembni kraj | Merska enota | Višina nadomestil (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 37,0 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 37,0 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 30,8 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 41,1 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 41,1 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 30,8 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 87,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 51,4 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 30,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg neto teže | 121,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 71,3 |
| EG | EUR/100 kg neto teže | 147,9 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg neto teže | 72,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 42,8 |
| EG | EUR/100 kg neto teže | 88,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 7,8 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg neto teže | 16,9 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,8 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 61,3 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 54,5 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 61,3 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 54,5 |
| NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Alfanumerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  B00 | : | vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije. |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |

Oznaka proizvodov

Namembni kraj

Merska enota

Višina nadomestil (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

37,0

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

37,0

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

52,4

B03

EUR/100 kg neto teže

30,8

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

69,8

B03

EUR/100 kg neto teže

41,1

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

69,8

B03

EUR/100 kg neto teže

41,1

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

52,4

B03

EUR/100 kg neto teže

30,8

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

87,3

B03

EUR/100 kg neto teže

51,4

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

52,4

B03

EUR/100 kg neto teže

30,8

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg neto teže

16,9

CA (4)

EUR/100 kg neto teže

16,9

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg neto teže

32,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg neto teže

121,3

B03

EUR/100 kg neto teže

71,3

EG

EUR/100 kg neto teže

147,9

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg neto teže

72,8

B03

EUR/100 kg neto teže

42,8

EG

EUR/100 kg neto teže

88,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

23,3

B03

EUR/100 kg neto teže

7,8

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg neto teže

16,9

CA (4)

EUR/100 kg neto teže

16,9

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg neto teže

32,3

B03

EUR/100 kg neto teže

10,8

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

61,3

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

54,5

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

61,3

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

54,5

NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Alfanumerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

B00

:

vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije.

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

---

(1)  Za vnos v ta pododstavek je treba predložiti potrdilo iz Priloge k spremenjeni Uredbi (EGS) št. 32/82.

(2)  Za dodelitev nadomestila je treba spoštovati pogoje iz spremenjene Uredbe (EGS) št. 1964/82.

(3)  V skladu s pogoji spremenjene Uredbe (EGS) št. 2973/79.

(4)  V skladu s pogoji spremenjene Uredbe (ES) št. 2051/96.

(5)  Za dodelitev nadomestila je treba spoštovati pogoje iz spremenjene Uredbe (EGS) št. 2388/84.

(6)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščob se določi v skladu s postopkom za analizo, ki je določen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39). Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na vzorčno količino iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec se vzame iz tistega dela serije, ki predstavlja največje tveganje.

(7)  V skladu s členom 33(10) spremenjene Uredbe (ES) št. 1254/1999 se ne odobrijo nobena nadomestila za izvoz proizvodov, ki se uvažajo iz tretjih držav in ponovno izvažajo v tretje države.

NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Alfanumerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

| B00 | : | vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |

B00

:

vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije in Bolgarije.

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovo, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2148/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v prvi polovici leta 2006 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (2), in zlasti odstavka 2 člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Ob dodelitvi izvoznih dovoljenj za drugo polovico leta 2005 za nekatere kvote iz Uredbe (ES) št. 2535/2001, je bila količina v zahtevkih za dovoljenja za zadevne proizvode manjša od razpoložljivih količin. V skladu s tem je treba določiti količino na razpolago za vsako kvoto za obdobje med 1. januarjem in 30. junijem 2006, upoštevajoč nedodeljene količine, ki izhajajo iz Uredbe Komisije (ES) št. 1255/2005 (3) o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi julija 2005, za nekatere mlečne proizvode v okviru tarifnih kvot, odprtih na podlagi Uredbe (ES) št. 2535/2001 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, ki so na razpolago v obdobju med 1. januarjem in 30. junijem 2006 za drugo polovico leta uvoza nekaterih kvot iz Uredbe (ES) št. 2535/2001, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 810/2004 (UL L 149, 30.4.2004, popravljena v UL L 215, 16.6.2004, str. 104).

2

(3)  UL L 200, 30.7.2005, str. 65.

3

---

PRILOGA I.A

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4590 | 68 000,0 |
| 09.4591 | 5 300,0 |
| 09.4592 | 18 400,0 |
| 09.4593 | 5 200,0 |
| 09.4594 | 20 000,0 |
| 09.4595 | 7 500,0 |
| 09.4596 | 19 275,34 |
| 09.4599 | 8 989,084 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4590

68 000,0

09.4591

5 300,0

09.4592

18 400,0

09.4593

5 200,0

09.4594

20 000,0

09.4595

7 500,0

09.4596

19 275,34

09.4599

8 989,084

---

PRILOGA I.B

1.   Proizvodi s poreklom iz Romunije

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4771 | 750,0 |
| 09.4772 | 1 000,0 |
| 09.4758 | 1 500,0 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4771

750,0

09.4772

1 000,0

09.4758

1 500,0

2.   Proizvodi s poreklom iz Bolgarije

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4773 | 3 300,0 |
| 09.4660 | 3 500,0 |
| 09.4675 | 770,0 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4773

3 300,0

09.4660

3 500,0

09.4675

770,0

---

PRILOGA I.F

Proizvodi s poreklom iz Švice

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4155 | 1 000,0 |
| 09.4156 | 5 186,0 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4155

1 000,0

09.4156

5 186,0

---

PRILOGA I.H

Proizvodi s poreklom iz Norveška

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4781 | 1 763,8 |
| 09.4782 | 266,5 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4781

1 763,8

09.4782

266,5

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2149/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi koeficienta znižanja, ki se uporablja za zahtevke za uvozna dovoljenja za banane s poreklom iz držav AKP za meseca januar in februar 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1964/2005 z dne 29. novembra 2005 o tarifnih stopnjah za banane (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2015/2005 z dne 9. decembra 2005 o uvozu banan s poreklom iz držav AKP za meseca januar in februar 2006 po tarifni kvoti, odprti z Uredbo Sveta (ES) št. 1964/2005 o tarifnih stopnjah za banane (2), in zlasti člena 6(2) Uredbe.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v državah članicah v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2015/2005 in poslani Komisiji v skladu s členom 6 navedene uredbe, presegajo razpoložljive količine, določene v členu 2 Uredbe, in sicer 135 000 ton oziroma 25 000 ton za izvajalce iz naslovov II in III. |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v državah članicah v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2015/2005 in poslani Komisiji v skladu s členom 6 navedene uredbe, presegajo razpoložljive količine, določene v členu 2 Uredbe, in sicer 135 000 ton oziroma 25 000 ton za izvajalce iz naslovov II in III.

| (2) | Zato je treba določiti koeficiente znižanja, ki se uporabljajo za vsak zahtevek – |
| --- | --- |

(2)

Zato je treba določiti koeficiente znižanja, ki se uporabljajo za vsak zahtevek –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Koeficient znižanja 22,039 % se uporablja za vsak zahtevek za uvozno dovoljenje, ki ga vložijo gospodarski subjekti iz naslova II Uredbe (ES) št. 2015/2005 v okviru tarifne podkvote 135 000 ton.

2.   Koeficient znižanja 1,294 % se uporablja za vsak zahtevek za uvozno dovoljenje, ki ga vložijo izvajalci iz naslova III Uredbe (ES) št. 2015/2005 v okviru tarifne podkvote 25 000 ton.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 316, 2.12.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 324, 10.12.2005, str. 5.

2

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2150/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (1) in zlasti člena 7(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (2) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prilagodljiva uporaba zračnega prostora je koncept upravljanja zračnega prostora, ki ga je opisala Mednarodna organizacija za civilni letalski promet (ICAO) in razvila Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), in na podlagi katere se zračni prostor ne sme razumeti kot izključno civilni ali izključno vojaški zračni prostor, ampak kot kontinuum, kjer je treba upoštevati potrebe vseh uporabnikov v čim večji možni meri. |
| --- | --- |

(1)

Prilagodljiva uporaba zračnega prostora je koncept upravljanja zračnega prostora, ki ga je opisala Mednarodna organizacija za civilni letalski promet (ICAO) in razvila Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), in na podlagi katere se zračni prostor ne sme razumeti kot izključno civilni ali izključno vojaški zračni prostor, ampak kot kontinuum, kjer je treba upoštevati potrebe vseh uporabnikov v čim večji možni meri.

| (2) | Eurocontrol je bil v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 pooblaščen, da pomaga Komisiji pri razvoju izvedbenih pravil o prilagodljivi uporabi zračnega prostora. Ta uredba v celoti upošteva nastalo poročilo o izvajanju pooblastila z dne 30.decembra 2004, ki ga je izdal Eurocontrol. |
| --- | --- |

(2)

Eurocontrol je bil v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 pooblaščen, da pomaga Komisiji pri razvoju izvedbenih pravil o prilagodljivi uporabi zračnega prostora. Ta uredba v celoti upošteva nastalo poročilo o izvajanju pooblastila z dne 30.decembra 2004, ki ga je izdal Eurocontrol.

| (3) | Ta uredba ne zajema vojaških operacij in usposabljanja iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba ne zajema vojaških operacij in usposabljanja iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004.

| (4) | Države članice so se v izjavi o vojaških vprašanjih, povezanih z enotnim evropskim nebom (3), zavezale, da bodo medsebojno sodelovale, ob upoštevanju nacionalnih vojaških potreb, da bi zagotovile, da vsi uporabniki zračnega prostora v vseh državah članicah enotno in brez omejitev uporabljajo koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so se v izjavi o vojaških vprašanjih, povezanih z enotnim evropskim nebom (3), zavezale, da bodo medsebojno sodelovale, ob upoštevanju nacionalnih vojaških potreb, da bi zagotovile, da vsi uporabniki zračnega prostora v vseh državah članicah enotno in brez omejitev uporabljajo koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora.

| (5) | Poročilo, ki sta ga oktobra 2001 skupaj izdala Enota za oceno uspešnosti pri Eurocontrol in agencija Eurocontrol, ugotavlja, da obstajajo še precejšnje možnosti za izboljšavo sedanjega izvajanja prilagodljive uporabe zračnega prostora v Evropi. Sprejeti bi bilo treba skupna pravila za uveljavitev navedenih izboljšav. |
| --- | --- |

(5)

Poročilo, ki sta ga oktobra 2001 skupaj izdala Enota za oceno uspešnosti pri Eurocontrol in agencija Eurocontrol, ugotavlja, da obstajajo še precejšnje možnosti za izboljšavo sedanjega izvajanja prilagodljive uporabe zračnega prostora v Evropi. Sprejeti bi bilo treba skupna pravila za uveljavitev navedenih izboljšav.

| (6) | Koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora zajema tudi zračni prostor nad odprtim morjem. Njegovo izvajanje naj bi torej ne posegalo v pravice in dolžnosti držav članic iz Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (Čikaška konvencija) z dne 7. decembra 1944 in njenih prilog ali iz Konvencije ZN iz leta 1982 o pomorskem pravu. |
| --- | --- |

(6)

Koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora zajema tudi zračni prostor nad odprtim morjem. Njegovo izvajanje naj bi torej ne posegalo v pravice in dolžnosti držav članic iz Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (Čikaška konvencija) z dne 7. decembra 1944 in njenih prilog ali iz Konvencije ZN iz leta 1982 o pomorskem pravu.

| (7) | Obstajajo dejavnosti, ki za določena obdobja zahtevajo rezervacijo obsega zračnega prostora za svojo izključno ali posebno uporabo, zaradi značilnosti profila njihovih letov ali nevarnih lastnosti teh dejavnosti in potrebe po zagotovitvi učinkovite in varne ločitve od zračnega prometa, ki pri njih ne sodeluje. |
| --- | --- |

(7)

Obstajajo dejavnosti, ki za določena obdobja zahtevajo rezervacijo obsega zračnega prostora za svojo izključno ali posebno uporabo, zaradi značilnosti profila njihovih letov ali nevarnih lastnosti teh dejavnosti in potrebe po zagotovitvi učinkovite in varne ločitve od zračnega prometa, ki pri njih ne sodeluje.

| (8) | Za učinkovito in usklajeno izvajanje prilagodljive uporabe zračnega prostora po vsej Skupnosti so potrebna jasna in skladna pravila za civilno-vojaško usklajevanje, ki bi morala upoštevati potrebe vseh uporabnikov in naravo njihovih različnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(8)

Za učinkovito in usklajeno izvajanje prilagodljive uporabe zračnega prostora po vsej Skupnosti so potrebna jasna in skladna pravila za civilno-vojaško usklajevanje, ki bi morala upoštevati potrebe vseh uporabnikov in naravo njihovih različnih dejavnosti.

| (9) | Učinkoviti postopki civilno-vojaškega usklajevanja bi morali temeljiti na pravilih in standardih, da se zagotovi učinkovita uporaba zračnega prostora s strani vseh uporabnikov. |
| --- | --- |

(9)

Učinkoviti postopki civilno-vojaškega usklajevanja bi morali temeljiti na pravilih in standardih, da se zagotovi učinkovita uporaba zračnega prostora s strani vseh uporabnikov.

| (10) | Bistvenega pomena je, da se pri izvajanju koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora pospešuje sodelovanje sosednjih držav članice in da se upoštevajo čezmejne dejavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Bistvenega pomena je, da se pri izvajanju koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora pospešuje sodelovanje sosednjih držav članice in da se upoštevajo čezmejne dejavnosti.

| (11) | Razlike pri organiziranju civilno-vojaškega usklajevanja v Skupnosti omejujejo enotno in pravočasno upravljanje zračnega prostora. Zato je bistveno, da se v vsaki državi članici identificirajo osebe in/ali organizacije, ki so pristojne za izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora. Te podatke je treba dati na razpolago državam članicam. |
| --- | --- |

(11)

Razlike pri organiziranju civilno-vojaškega usklajevanja v Skupnosti omejujejo enotno in pravočasno upravljanje zračnega prostora. Zato je bistveno, da se v vsaki državi članici identificirajo osebe in/ali organizacije, ki so pristojne za izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora. Te podatke je treba dati na razpolago državam članicam.

| (12) | Usklajeni postopki za civilno-vojaško usklajevanje in uporabo skupnega zračnega prostora so ključni pogoj za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 549/2004. |
| --- | --- |

(12)

Usklajeni postopki za civilno-vojaško usklajevanje in uporabo skupnega zračnega prostora so ključni pogoj za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 549/2004.

| (13) | Prilagodljiva uporaba zračnega prostora zajema upravljanje zračnega prostora na strateški, predtaktični in taktični ravni, ki so med seboj ločene, a močno odvisne funkcije, in ki jih je za zagotovitev učinkovite uporabe zračnega prostora treba izvajati usklajeno. |
| --- | --- |

(13)

Prilagodljiva uporaba zračnega prostora zajema upravljanje zračnega prostora na strateški, predtaktični in taktični ravni, ki so med seboj ločene, a močno odvisne funkcije, in ki jih je za zagotovitev učinkovite uporabe zračnega prostora treba izvajati usklajeno.

| (14) | Programi za upravljanje zračnega prometa, ki so na evropski ravni v fazi razvoja, bi morali omogočiti postopno usklajenost med upravljanjem zračnega prostora, vodenjem pretoka zračnega prometa in službami zračnega prometa. |
| --- | --- |

(14)

Programi za upravljanje zračnega prometa, ki so na evropski ravni v fazi razvoja, bi morali omogočiti postopno usklajenost med upravljanjem zračnega prostora, vodenjem pretoka zračnega prometa in službami zračnega prometa.

| (15) | Kjer se v istem zračnem prostoru pojavijo različne letalske dejavnosti, ki pa izpolnjujejo različne potrebe, bi si moralo njihovo usklajevanje prizadevati tako za varno opravljanje letov, kakor tudi za optimalno uporabo razpoložljivega zračnega prostora. |
| --- | --- |

(15)

Kjer se v istem zračnem prostoru pojavijo različne letalske dejavnosti, ki pa izpolnjujejo različne potrebe, bi si moralo njihovo usklajevanje prizadevati tako za varno opravljanje letov, kakor tudi za optimalno uporabo razpoložljivega zračnega prostora.

| (16) | Natančnost informacij o statusu zračnega prostora in o posebnih stanjih v zračnem prometu ter njihovo pravočasno posredovanje civilnim in vojaškim kontrolorjem, ima neposreden vpliv na varnost in učinkovitost operacij. |
| --- | --- |

(16)

Natančnost informacij o statusu zračnega prostora in o posebnih stanjih v zračnem prometu ter njihovo pravočasno posredovanje civilnim in vojaškim kontrolorjem, ima neposreden vpliv na varnost in učinkovitost operacij.

| (17) | Pravočasen dostop do najnovejših informacij o statusu zračnega prostora je bistven za vse stranke, ki želijo pri vložitvi ali ponovni vložitvi svojih načrtov letenja izkoristiti razpoložljive strukture zračnega prostora. |
| --- | --- |

(17)

Pravočasen dostop do najnovejših informacij o statusu zračnega prostora je bistven za vse stranke, ki želijo pri vložitvi ali ponovni vložitvi svojih načrtov letenja izkoristiti razpoložljive strukture zračnega prostora.

| (18) | Redna ocena uporabe zračnega prostora je pomemben način povečevanja zaupanja med civilnimi in vojaškimi izvajalci in uporabniki storitev ter je bistveno orodje za izboljšanje oblikovanja in upravljanja zračnega prostora. |
| --- | --- |

(18)

Redna ocena uporabe zračnega prostora je pomemben način povečevanja zaupanja med civilnimi in vojaškimi izvajalci in uporabniki storitev ter je bistveno orodje za izboljšanje oblikovanja in upravljanja zračnega prostora.

| (19) | Letno poročilo o izvajanju prilagodljive uporabe zračnega prostora iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 551/2004, bi moralo vsebovati ustrezne informacije, zbrane v skladu s prvotnimi cilji ter z izključnim namenom boljšega upoštevanja zahtev uporabnikov. |
| --- | --- |

(19)

Letno poročilo o izvajanju prilagodljive uporabe zračnega prostora iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 551/2004, bi moralo vsebovati ustrezne informacije, zbrane v skladu s prvotnimi cilji ter z izključnim namenom boljšega upoštevanja zahtev uporabnikov.

| (20) | Predvideti je treba prehodno obdobje za izpolnitev zahtev po usklajevanju med enotami civilnih služb zračnega prometa in enotami vojaških služb zračnega prometa in/ali nadzornimi vojaškimi enotami. |
| --- | --- |

(20)

Predvideti je treba prehodno obdobje za izpolnitev zahtev po usklajevanju med enotami civilnih služb zračnega prometa in enotami vojaških služb zračnega prometa in/ali nadzornimi vojaškimi enotami.

| (21) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo, ustanovljenega s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo, ustanovljenega s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba v okviru enotnega evropskega neba krepi in usklajuje izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora, kot je opredeljen v členu 2, točka 22 Uredbe (ES) št. 549/2004, zaradi olajšanja upravljanja zračnega prostora in vodenja zračnega prometa v mejah skupne prometne politike.

Ta uredba določa zlasti pravila za zagotovitev boljšega sodelovanja med civilnimi in vojaškimi subjekti, odgovornimi za vodenje zračnega prometa, ki delujejo v zračnem prostoru v pristojnosti držav članic.

Člen 2

Opredelitve

1.   V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz Uredbe (ES) št. 549/2004.

2.   Poleg opredelitev iz člena 1, se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „celica upravljanja zračnega prostora“ („AMC“) je celica, odgovorna za dnevno upravljanje zračnega prostora v pristojnosti ene ali več držav članic; |
| --- | --- |

(a)

„celica upravljanja zračnega prostora“ („AMC“) je celica, odgovorna za dnevno upravljanje zračnega prostora v pristojnosti ene ali več držav članic;

| (b) | „rezervacija zračnega prostora“ je določen obseg zračnega prostora, ki je začasno rezerviran za izključno ali posebno uporabo po kategorijah uporabnikov; |
| --- | --- |

(b)

„rezervacija zračnega prostora“ je določen obseg zračnega prostora, ki je začasno rezerviran za izključno ali posebno uporabo po kategorijah uporabnikov;

| (c) | „omejitev zračnega prostora“ je določen obseg zračnega prostora, v katerem se lahko v določenih terminih opravljajo dejavnosti, ki so nevarne za let zrakoplova („območje nevarnosti“); ali zračni prostor nad zemljo ali teritorialnimi vodami države, kjer je let zrakoplova omejen v skladu z nekaterimi posebnimi pogoji („omejeno območje“); ali zračni prostor nad zemljo al teritorialnimi vodami države, kjer je let zrakoplovov prepovedan („prepovedano območje“); |
| --- | --- |

(c)

„omejitev zračnega prostora“ je določen obseg zračnega prostora, v katerem se lahko v določenih terminih opravljajo dejavnosti, ki so nevarne za let zrakoplova („območje nevarnosti“); ali zračni prostor nad zemljo ali teritorialnimi vodami države, kjer je let zrakoplova omejen v skladu z nekaterimi posebnimi pogoji („omejeno območje“); ali zračni prostor nad zemljo al teritorialnimi vodami države, kjer je let zrakoplovov prepovedan („prepovedano območje“);

| (d) | „struktura zračnega prostora“ je določen obseg zračnega prostora, namenjen zagotavljanju varnega in optimalnega delovanja zrakoplova; |
| --- | --- |

(d)

„struktura zračnega prostora“ je določen obseg zračnega prostora, namenjen zagotavljanju varnega in optimalnega delovanja zrakoplova;

| (e) | „enota služb zračnega prometa“ („enota ATS“) je enota, civilna ali vojaška, odgovorna za opravljanje storitev zračnega prometa; |
| --- | --- |

(e)

„enota služb zračnega prometa“ („enota ATS“) je enota, civilna ali vojaška, odgovorna za opravljanje storitev zračnega prometa;

| (f) | „civilno-vojaško usklajevanje“ je usklajevanje med civilnimi in vojaškimi subjekti, pooblaščenimi za sprejemanje odločitev in določanje poteka dejavnosti; |
| --- | --- |

(f)

„civilno-vojaško usklajevanje“ je usklajevanje med civilnimi in vojaškimi subjekti, pooblaščenimi za sprejemanje odločitev in določanje poteka dejavnosti;

| (g) | „nadzorna vojaška enota“ je vsaka stalna ali mobilna vojaška enota, ki je odgovorna za nadzor vojaškega zračnega prometa in/ali opravlja druge dejavnosti, ki lahko zaradi svoje posebne narave zahtevajo rezervacijo ali omejitev zračnega prostora; |
| --- | --- |

(g)

„nadzorna vojaška enota“ je vsaka stalna ali mobilna vojaška enota, ki je odgovorna za nadzor vojaškega zračnega prometa in/ali opravlja druge dejavnosti, ki lahko zaradi svoje posebne narave zahtevajo rezervacijo ali omejitev zračnega prostora;

| (h) | „čezmejni zračni prostor“ je struktura zračnega prometa, ki sega prek državnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij; |
| --- | --- |

(h)

„čezmejni zračni prostor“ je struktura zračnega prometa, ki sega prek državnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij;

| (i) | „namen leta“ je pot leta in povezani podatki o letu, ki opisujejo načrtovano tirnico leta do njegove destinacije, kot se posodabljajo vsak trenutek; |
| --- | --- |

(i)

„namen leta“ je pot leta in povezani podatki o letu, ki opisujejo načrtovano tirnico leta do njegove destinacije, kot se posodabljajo vsak trenutek;

| (j) | „pot leta“ je pot zrakoplova po zraku, opredeljena v treh dimenzijah; |
| --- | --- |

(j)

„pot leta“ je pot zrakoplova po zraku, opredeljena v treh dimenzijah;

| (k) | „realni čas“ je dejanski čas, v katerem se zgodi proces ali dogodek; |
| --- | --- |

(k)

„realni čas“ je dejanski čas, v katerem se zgodi proces ali dogodek;

| (l) | „ločitev“ je razdalja med zrakoplovom, nivoji ali tirnicami; |
| --- | --- |

(l)

„ločitev“ je razdalja med zrakoplovom, nivoji ali tirnicami;

| (m) | „uporabniki“ so civilni ali vojaški zrakoplovi, ki delujejo v zraku ter druge stranke, ki potrebujejo zračni prostor. |
| --- | --- |

(m)

„uporabniki“ so civilni ali vojaški zrakoplovi, ki delujejo v zraku ter druge stranke, ki potrebujejo zračni prostor.

Člen 3

Načela

Za koncept „prilagodljive uporabe zračnega prostora“ se uporabljajo naslednja načela:

| (a) | Usklajevanje med civilnimi in vojaškimi organi je organizirano na strateški, predtaktični in taktični ravni upravljanja zračnega prostora s sklenitvijo sporazumov in vzpostavitvijo postopkov za povečanje varnosti in zmogljivosti zračnega prostora ter izboljšavo učinkovitosti in prilagodljivosti operacij zrakoplovov. |
| --- | --- |

(a)

Usklajevanje med civilnimi in vojaškimi organi je organizirano na strateški, predtaktični in taktični ravni upravljanja zračnega prostora s sklenitvijo sporazumov in vzpostavitvijo postopkov za povečanje varnosti in zmogljivosti zračnega prostora ter izboljšavo učinkovitosti in prilagodljivosti operacij zrakoplovov.

| (b) | Skladnost med upravljanjem zračnega prostora, vodenjem pretoka zračnega prometa in službami zračnega prometa se vzpostavi in ohranja na treh ravneh upravljanja zračnega prostora, naštetimi v točki (a), za zagotovitev, v korist vseh uporabnikov, učinkovitosti v načrtovanju, dodelitvi in uporabi zračnega prostora. |
| --- | --- |

(b)

Skladnost med upravljanjem zračnega prostora, vodenjem pretoka zračnega prometa in službami zračnega prometa se vzpostavi in ohranja na treh ravneh upravljanja zračnega prostora, naštetimi v točki (a), za zagotovitev, v korist vseh uporabnikov, učinkovitosti v načrtovanju, dodelitvi in uporabi zračnega prostora.

| (c) | Rezervacija zračnega prostora za izključno ali posebno uporabo kategorij uporabnikov je začasne narave in se uporablja le v časovno omejenih obdobjih na podlagi dejanske uporabe ter se sprosti kakor hitro preneha dejavnost, ki je povzročila njeno vzpostavitev. |
| --- | --- |

(c)

Rezervacija zračnega prostora za izključno ali posebno uporabo kategorij uporabnikov je začasne narave in se uporablja le v časovno omejenih obdobjih na podlagi dejanske uporabe ter se sprosti kakor hitro preneha dejavnost, ki je povzročila njeno vzpostavitev.

| (d) | Države članice vzpostavijo sodelovanje za učinkovito in skladno izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora preko nacionalnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij in posvečajo še posebno pozornost čezmejnih dejavnostim. To sodelovanje zajema vsa ustrezna pravna, operativna in tehnična vprašanja. |
| --- | --- |

(d)

Države članice vzpostavijo sodelovanje za učinkovito in skladno izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora preko nacionalnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij in posvečajo še posebno pozornost čezmejnih dejavnostim. To sodelovanje zajema vsa ustrezna pravna, operativna in tehnična vprašanja.

| (e) | Enote služb zračnega prometa in uporabniki čim bolj izkoristijo razpoložljivi zračni prostor. |
| --- | --- |

(e)

Enote služb zračnega prometa in uporabniki čim bolj izkoristijo razpoložljivi zračni prostor.

Člen 4

Strateško upravljanje zračnega prostora (raven 1)

1.   Države članice opravljajo naslednje naloge:

| (a) | zagotavljajo celovito izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora na strateški, predtaktični in taktični ravni; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo celovito izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora na strateški, predtaktični in taktični ravni;

| (b) | redno pregledujejo potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

(b)

redno pregledujejo potrebe uporabnikov;

| (c) | odobrijo dejavnosti, ki zahtevajo rezervacijo ali omejitev zračnega prostora; |
| --- | --- |

(c)

odobrijo dejavnosti, ki zahtevajo rezervacijo ali omejitev zračnega prostora;

| (d) | opredelijo začasne strukture in postopke zračnega prostora zaradi ponudbe več možnosti glede rezervacij zračnega prostora in glede prog; |
| --- | --- |

(d)

opredelijo začasne strukture in postopke zračnega prostora zaradi ponudbe več možnosti glede rezervacij zračnega prostora in glede prog;

| (e) | določijo merila in postopke, ki omogočajo ustvarjanje in uporabo prilagodljivih prečnih in navpičnih mej zračnega prostora, potrebnih za upoštevanje raznih variacij poti letov in kratkoročnih sprememb letov; |
| --- | --- |

(e)

določijo merila in postopke, ki omogočajo ustvarjanje in uporabo prilagodljivih prečnih in navpičnih mej zračnega prostora, potrebnih za upoštevanje raznih variacij poti letov in kratkoročnih sprememb letov;

| (f) | ocenjujejo nacionalne strukture zračnega prostora in omrežje rut s ciljem načrtovanja struktur in postopkov prilagodljivega zračnega prostora; |
| --- | --- |

(f)

ocenjujejo nacionalne strukture zračnega prostora in omrežje rut s ciljem načrtovanja struktur in postopkov prilagodljivega zračnega prostora;

| (g) | opredelijo posebne pogoje, pod katerimi so za ločitev med civilnimi in vojaškimi leti odgovorne enote služb zračnega prometa ali nadzorne vojaške enote; |
| --- | --- |

(g)

opredelijo posebne pogoje, pod katerimi so za ločitev med civilnimi in vojaškimi leti odgovorne enote služb zračnega prometa ali nadzorne vojaške enote;

| (h) | razvijajo čezmejno uporabo zračnega prostora s sosednjimi državami članicami, kjer je to potrebno zaradi prometnih tokov in dejavnosti uporabnikov; |
| --- | --- |

(h)

razvijajo čezmejno uporabo zračnega prostora s sosednjimi državami članicami, kjer je to potrebno zaradi prometnih tokov in dejavnosti uporabnikov;

| (i) | usklajujejo svojo politiko upravljanja zračnega prostora z navedenimi sosednjimi državami članicami, da skupaj obravnavajo uporabo zračnega prostora prek državnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij; |
| --- | --- |

(i)

usklajujejo svojo politiko upravljanja zračnega prostora z navedenimi sosednjimi državami članicami, da skupaj obravnavajo uporabo zračnega prostora prek državnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij;

| (j) | vzpostavijo strukture zračnega prostora in jih dajo na razpolago uporabnikom v tesnem sodelovanju in usklajeno s sosednjimi državami članicami, kjer imajo zadevne strukture zračnega prostora pomemben vpliv na promet prek državnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij, z namenom zagotavljanja optimalne uporabe zračnega prostora za vse uporabnike v celotni Skupnosti; |
| --- | --- |

(j)

vzpostavijo strukture zračnega prostora in jih dajo na razpolago uporabnikom v tesnem sodelovanju in usklajeno s sosednjimi državami članicami, kjer imajo zadevne strukture zračnega prostora pomemben vpliv na promet prek državnih meja in/ali meja letalskih informativnih območij, z namenom zagotavljanja optimalne uporabe zračnega prostora za vse uporabnike v celotni Skupnosti;

| (k) | s sosednjimi državami članicami določijo skupni niz standardov ločevanja med civilnimi in vojaškimi leti za čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

(k)

s sosednjimi državami članicami določijo skupni niz standardov ločevanja med civilnimi in vojaškimi leti za čezmejne dejavnosti;

| (l) | vzpostavijo mehanizme posvetovanja med osebami ali organizacijami, navedenimi v odstavku 3, in vsemi ustreznimi partnerji in organizacijami, da se zagotovi ustrezna obravnava potreb uporabnikov; |
| --- | --- |

(l)

vzpostavijo mehanizme posvetovanja med osebami ali organizacijami, navedenimi v odstavku 3, in vsemi ustreznimi partnerji in organizacijami, da se zagotovi ustrezna obravnava potreb uporabnikov;

| (m) | ocenijo in pregledajo postopke zračnega prostora in izvajanje dejavnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora; |
| --- | --- |

(m)

ocenijo in pregledajo postopke zračnega prostora in izvajanje dejavnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora;

| (n) | vzpostavijo mehanizme za arhiviranje podatkov o zahtevah, dodelitvi in dejanski uporabi struktur zračnega prostora za nadaljnje dejavnosti analize in načrtovanja. |
| --- | --- |

(n)

vzpostavijo mehanizme za arhiviranje podatkov o zahtevah, dodelitvi in dejanski uporabi struktur zračnega prostora za nadaljnje dejavnosti analize in načrtovanja.

Pogoji iz točke (g) se dokumentirajo in upoštevajo v oceni varnosti iz člena 7.

2.   V državah članicah, kjer so za upravljanje zračnega prostora pristojni ali vanj vključeni tako civilni kot vojaški organi, se naloge, določene v odstavku 1, izvajajo v skupnem civilno-vojaškem procesu.

3.   Države članice navedejo tiste osebe ali organizacije, ki so odgovorne za izvajanje nalog, navedenih v odstavku 1, in o njih obvestijo Komisijo. Komisija vzdržuje in objavi seznam vseh navedenih oseb ali organizacij zaradi pospeševanja sodelovanja med državami članicami.

Člen 5

Predtaktično upravljanje zračnega prostora (raven 2)

1.   Države članice imenujejo ali ustanovijo celico za upravljanje zračnega prostora za dodelitev zračnega prostora v skladu s pogoji in postopki, opredeljenimi v členu 4(1).

V tistih državah članicah, kjer so za upravljanje zračnega prostora pristojni ali vanj vključeni tako civilni kot vojaški organi, ima ta celica obliko skupne civilno-vojaške celice.

2.   Dve ali več držav članic lahko ustanovijo skupno celico za upravljanje zračnega prostora.

3.   Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih podpornih sistemov, da se celici za upravljanje zračnega prostora omogoči upravljanje dodeljevanja zračnega prostora, in pravočasno sporočanje razpoložljivosti zračnega prostora vsem zadevnim uporabnikom, celicam upravljanja zračnega prostora, izvajalcem služb zračnega prometa in vsem ustreznim partnerjem in organizacijam.

Člen 6

Taktično upravljanje zračnega prostora (raven 3)

1.   Države članice zagotovijo vzpostavitev postopkov civilno-vojaškega usklajevanja in komunikacijskih struktur med ustreznimi enotami služb zračnega prometa in nadzornimi vojaškimi enotami, ki omogočajo obojestransko zagotavljanje podatkov o zračnem prostoru zaradi omogočanja aktivacije, deaktivacije ali prerazporeditve zračnega prostora v realnem času, dodeljenega na predtaktični ravni.

2.   Države članice zagotovijo, da ustrezne nadzorne vojaške enote in enote služb zračnega prometa pravočasno in učinkovito izmenjajo vsako spremembo načrtovane aktivacije tega zračnega prostora in sporočijo vsem zadevnim uporabnikom trenutni status zračnega prostora.

3.   Države članice zagotovijo vzpostavitev postopkov usklajevanja in vzpostavitev podpornih sistemov med enotami služb zračnega prometa in nadzornimi vojaškimi enotami, da zagotovijo varnost pri upravljanju interakcij med civilnimi in vojaškimi leti.

4.   Države članice zagotovijo, da so med enotami civilne in vojaške službe zračnega prometa vzpostavljeni usklajevalni postopki, da se omogoči neposredno sporočanje ustreznih podatkov zaradi rešitve posebnih prometnih razmer, kadar civilni in vojaški kontrolorji izvajajo storitve v istem zračnem prostoru. Te ustrezne informacije se, zlasti kjer je to potrebno zaradi varnosti, dajo na razpolago civilnim in vojaškim kontrolorjem ter nadzornim vojaškim enotam s pravočasno izmenjavo podatkov o letih, vključno s položajem in namenom leta zrakoplovov.

5.   Kjer se odvijajo čezmejne aktivnosti, države članice zagotovijo, da se enote civilnih služb zračnega prometa in enote vojaških služb zračnega prometa in/ali nadzorne vojaške enote, ki jih te aktivnosti zadevajo, dogovorijo o skupnem nizu postopkov za upravljanje posebnih prometnih razmer in za krepitev upravljanja zračnega prostora v realnem času.

Člen 7

Ocena varnosti

Države članice zaradi ohranjanja ali krepitve sedanjih ravni varnosti zagotovijo, da se v okviru procesa varnostnega upravljanja, preden uvedejo kakršne koli spremembe dejavnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora, opravi ocena varnosti, vključno z določitvijo nevarnosti, oceno tveganja in ublažitvijo tveganja.

Člen 8

Poročanje

Pri letnem poročanju o izvajanju prilagodljive uporabe zračnega prostora iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 551/2004 države članice navedejo podatke, ki so podrobno določeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 9

Spremljanje skladnosti

Države članice spremljajo skladnost s to uredbo s pomočjo inšpekcijskih pregledov, statističnih raziskovanj in revizij varnosti.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6 se začne uporabljati 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

1

(2)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 96, 31.3.2004, str. 9.

3

---

PRILOGA

SEZNAM ELEMENTOV, POTREBNIH ZA LETNO POROČILO O IZVAJANJU PRILAGODLJIVE UPORABE ZRAČNEGA PROSTORA

| — | Splošen opis nacionalne organizacije in odgovornosti na ravni 1, ravni 2 in ravni 3 koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora. |
| --- | --- |

—

Splošen opis nacionalne organizacije in odgovornosti na ravni 1, ravni 2 in ravni 3 koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora.

| — | Ovrednotenje delujočih sporazumov, postopkov in podpornih sistemov, ustanovljenih na strateški, predtaktični in taktični ravni upravljanja zračnega prostora. To vrednotenje se opravi v zvezi z varnostjo, zmogljivostjo zračnega prostora, učinkovitostjo in prilagodljivostjo operacij zrakoplovov vseh uporabnikov. |
| --- | --- |

—

Ovrednotenje delujočih sporazumov, postopkov in podpornih sistemov, ustanovljenih na strateški, predtaktični in taktični ravni upravljanja zračnega prostora. To vrednotenje se opravi v zvezi z varnostjo, zmogljivostjo zračnega prostora, učinkovitostjo in prilagodljivostjo operacij zrakoplovov vseh uporabnikov.

| — | Problemi pri izvajanju te uredbe, sprejeti ukrepi in potrebe po spremembah. |
| --- | --- |

—

Problemi pri izvajanju te uredbe, sprejeti ukrepi in potrebe po spremembah.

| — | Izidi nacionalnih inšpekcijskih pregledov, statističnih raziskovanj in revizij varnosti. |
| --- | --- |

—

Izidi nacionalnih inšpekcijskih pregledov, statističnih raziskovanj in revizij varnosti.

| — | Sodelovanje med državami članicami pri upravljanju zračnega prostora in zlasti pri ustvarjanju in upravljanju čezmejnega zračnega prostora in čezmejnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje med državami članicami pri upravljanju zračnega prostora in zlasti pri ustvarjanju in upravljanju čezmejnega zračnega prostora in čezmejnih dejavnosti.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2151/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi podrobnih pravil za uvedbo in upravljanje tarifne kvote za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, kot je določeno v Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/430/ES z dne 21. novembra 2005 o sklenitvi Protokola o spremembi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani glede tarifne kvote za uvoz sladkorja in proizvodov iz sladkorja s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v Skupnost (1), in zlasti člena 3 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Drugi pododstavek člena 27(2) Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu „SPS“) določa, da Skupnost uporablja brezcarinski pristop do uvoza proizvodov s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, tarifnih številk 1701 in 1702 kombinirane nomenklature, v Skupnost, do meje letne tarifne kvote 7 000 ton (neto teža). |
| --- | --- |

(1)

Drugi pododstavek člena 27(2) Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu „SPS“) določa, da Skupnost uporablja brezcarinski pristop do uvoza proizvodov s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, tarifnih številk 1701 in 1702 kombinirane nomenklature, v Skupnost, do meje letne tarifne kvote 7 000 ton (neto teža).

| (2) | SPS začne veljati 1. januarja 2006, zato je treba odpreti kvoto, podrobna pravila uporabe pa morajo začeti veljati 1. januarja 2006. |
| --- | --- |

(2)

SPS začne veljati 1. januarja 2006, zato je treba odpreti kvoto, podrobna pravila uporabe pa morajo začeti veljati 1. januarja 2006.

| (3) | Da bi zagotovili upoštevanje količine 7 000 ton letne tarifne kvote, se je treba izogniti vsakemu preseganju uvoženih količin, medtem ko pravice, ki izvirajo iz uvoznega dovoljenja, ne smejo biti prenosljive. Zato so potrebna odstopanja od nekaterih določb Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (3). |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili upoštevanje količine 7 000 ton letne tarifne kvote, se je treba izogniti vsakemu preseganju uvoženih količin, medtem ko pravice, ki izvirajo iz uvoznega dovoljenja, ne smejo biti prenosljive. Zato so potrebna odstopanja od nekaterih določb Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (3).

| (4) | Da bi zagotovili učinkovito upravljanje uvoza znotraj letne tarifne kvote, je treba sprejeti ukrepe, ki bodo državam članicam omogočali voditi evidenco ustreznih podatkov in jih sporočati Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili učinkovito upravljanje uvoza znotraj letne tarifne kvote, je treba sprejeti ukrepe, ki bodo državam članicam omogočali voditi evidenco ustreznih podatkov in jih sporočati Komisiji.

| (5) | Da bi izboljšali nadzor, je treba proizvode, ki spadajo pod letno tarifno kvoto, spremljati v skladu s členom 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4). |
| --- | --- |

(5)

Da bi izboljšali nadzor, je treba proizvode, ki spadajo pod letno tarifno kvoto, spremljati v skladu s členom 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4).

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje za uvoz proizvodov, tarifnih številk 1701 in 1702 kombinirane nomenklature, s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki spadajo v brezcarinsko tarifno kvoto 7 000 ton (neto teža) iz drugega pododstavka člena 27(2) Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „SPS“), v Skupnost.

2.   Kvota iz odstavka 1 je odprta od 1. januarja 2006.

Člen 2

1.   Uvoz iz člena 1 je predmet izdaje uvoznega dovoljenja, ki nosi zaporedno številko kvote 09.4327.

2.   Uvozna dovoljenja iz odstavka 1 se izdajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1291/2000 in Uredbo Komisije (ES) št. 1464/95 (5), razen v primerih, ko ta uredba določa drugače.

Člen 3

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „uvozno obdobje“ pomeni obdobje enega leta od 1. januarja do 31. decembra; |
| --- | --- |

(a)

„uvozno obdobje“ pomeni obdobje enega leta od 1. januarja do 31. decembra;

| (b) | „delovni dan“ pomeni delovni dan pisarne Komisije v Bruslju. |
| --- | --- |

(b)

„delovni dan“ pomeni delovni dan pisarne Komisije v Bruslju.

Člen 4

1.   Zahtevki za uvozna dovoljenja se vložijo pri pristojnih organih držav članic.

2.   Zahtevkom za uvozna dovoljenja se priloži dokazilo, da je vlagatelj zahtevka položil varščino v višini 2 EUR na 100 kilogramov.

Člen 5

V zahtevkih za uvozno dovoljenje in uvoznih dovoljenjih je treba označiti:

| (a) | v oddelku 8, „Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija“, besedo „da“ s križcem; |
| --- | --- |

(a)

v oddelku 8, „Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija“, besedo „da“ s križcem;

| (b) | v oddelku 20, eno od navedb iz Priloge. |
| --- | --- |

(b)

v oddelku 20, eno od navedb iz Priloge.

Uvozna dovoljenja so veljavna samo za proizvode s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

Člen 6

1.   Zahtevki za uvozna dovoljenja se lahko predložijo vsak teden, od ponedeljka do petka. Države članice najkasneje prvi delovni dan naslednjega tedna obvestijo Komisijo o količinah proizvodov iz sladkorja, razčlenjenih na osemmestne oznake KN, za katere so bila predložena uvozna dovoljenja v preteklem tednu.

2.   Komisija sestavi tedensko vsoto količin, za katere so bili predloženi zahtevki za uvozna dovoljenja.

3.   Če zahtevki za dovoljenja za tarifno kvoto iz drugega pododstavka člena 27(2) SPS presežejo raven navedene kvote, Komisija začasno zaustavi predložitev nadaljnjih zahtevkov za navedeno kvoto za tekoče uvozno obdobje, določi koeficient dodeljevanja, ki se uporabi, in obvesti države članice, da je bila dosežena zadevna meja.

4.   Če je ob uporabi ukrepov, sprejetih na podlagi odstavka 3, količina, za katero je bilo izdano dovoljenje, manjša kot količina na zahtevku, se lahko zahtevek za dovoljenje umakne v roku treh delovnih dni od sprejetja ukrepov. V primeru takega umika se varščina nemudoma sprosti.

5.   Dovoljenja se izdajo tretji delovni dan po obvestilu iz odstavka 1 in so predmet ukrepov, ki jih sprejme Komisija na podlagi odstavka 3.

6.   Če je ob uporabi ukrepov, sprejetih na podlagi odstavka 3, količina, za katero je bilo izdano dovoljenje, manjša kot količina na zahtevku, se znesek varščine sorazmerno zmanjša.

7.   Skupaj z obvestilom iz odstavka 1, države članice obvestijo Komisijo o količinah sladkorja, za katere so bila uvozna dovoljenja izdana v skladu z odstavkom 5 ali umaknjena v skladu z odstavkom 4, kot tudi količine sladkorja, za katere so bila vrnjena delno ali popolnoma neuporabljena dovoljenja. Navedena obvestila se nanašajo na podatke, prejete od ponedeljka do petka preteklega tedna.

8.   Obvestila iz odstavkov 1 in 7 se pošljejo v elektronski obliki na obrazcu, ki ga Komisija za ta namen sporoči državam članicam.

Člen 7

Uvozna dovoljenja veljajo od dejanskega datuma izdaje do naslednjega 31. decembra.

Člen 8

1.   Z odstopanjem od člena 8(4) Uredbe (ES) št. 1291/2000 količina, ki se sprosti v prosti promet, ne sme presegati količine iz oddelkov 17 in 18 uvoznega dovoljenja. V ta namen se v oddelek 19 dovoljenja vnese številka „0“.

2.   Z odstopanjem od člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000 pravice, ki izhajajo iz uvoznih dovoljenj, niso prenosljive.

Člen 9

Na zahtevo Komisije države članice Komisiji posredujejo podrobnosti o količinah proizvodov, dovoljenih za prosti promet v okviru letne kvote v mesecih, ki jih določi Komisija, v skladu s členom 308d Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 10

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 333, 20.12.2005. str. 44.

1

(2)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

2

(3)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1856/2005 (UL L 297, 15.11.2005, str. 7).

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2005 (UL L 148, 11.6.2005, str. 5).

4

(5)  UL L 144, 28.6.1995, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 96/2004 (UL L 15, 22.1.2004, str. 3).

5

---

PRILOGA

Navedbe iz člena 5(b):

| — | : | v španščini | : | Exención de derechos de importación [SAA, artículo 27(2)], número de orden 09.4327 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v češčini | : | Osvobozeno od dovozního cla (SAA, čl. 27(2)), pořadové číslo 09.4327 |
| — | : | v danščini | : | Fritages for importtold (artikel 27(2) SAA), løbenummer 09.4327 |
| — | : | v nemščini | : | Frei von Einfuhrabgaben (SAA, Artikel 27(2)), laufende Nummer 09.4327 |
| — | : | v estonščini | : | Impordimaksust vabastatud (SAA, artikkel 27(2)), järjekorranumber 09.4327 |
| — | : | v grščini | : | Δασμολογική απαλλαγή [SAA, άρθρο 27(2)], αύξων αριθμός 09.4327 |
| — | : | v angleščini | : | Free from import duty (SAA, Article 27(2)), order number 09.4327 |
| — | : | v francoščini | : | Exemption du droit d'importation [SAA, article 27(2)], numéro d'ordre 09.4327 |
| — | : | v italijanščini | : | Esenzione dal dazio all'importazione [SAA, articolo 27(2)], numero d'ordine 09.4327 |
| — | : | v latvijščini | : | Atbrīvots no importa nodokļa (SAA, 27(2). pants), kārtas numurs 09.4327 |
| — | : | v litovščini | : | Atleista nuo importo muito (SAA, 27(2) straipsnis), kvotos numeris 09.4327 |
| — | : | v madžarščini | : | Mentes a behozatali vám alól (SAA, 27(2) cikk), rendelésszám 09.4327 |
| — | : | v malteščini | : | Eżenzjoni minn dazju fuq l-importazzjoni (SAA, Artikolu 27(2)), numru tas-serje 09.4327 |
| — | : | v nizozemščini | : | Vrij van invoerrechten (SAA, artikel 27(2)), volgnummer 09.4327 |
| — | : | v poljščini | : | Wolne od przywozowych opłat celnych (SAA, art. 27(2)), numer kontyngentu 09.4327 |
| — | : | v portugalščini | : | Isenção de direitos de importação [SAA, artigo 27(2)], número de ordem 09.4327 |
| — | : | v slovaščini | : | Oslobodený od dovozného cla (SAA, čl 27(2)), poradové číslo 09.4327 |
| — | : | v slovenščini | : | Brez uvozne carine (SAA, člen 27(2)), „številka kvote“ 09.4327 |
| — | : | v finščini | : | Vapaa tuontitulleista (SAA, 27(2) artikla), järjestysnumero 09.4327 |
| — | : | v švedščini | : | Importtullfri (SAA, artikel 27(2)), löpnummer 09.4327 |

—

:

v španščini

:

Exención de derechos de importación [SAA, artículo 27(2)], número de orden 09.4327

—

:

v češčini

:

Osvobozeno od dovozního cla (SAA, čl. 27(2)), pořadové číslo 09.4327

—

:

v danščini

:

Fritages for importtold (artikel 27(2) SAA), løbenummer 09.4327

—

:

v nemščini

:

Frei von Einfuhrabgaben (SAA, Artikel 27(2)), laufende Nummer 09.4327

—

:

v estonščini

:

Impordimaksust vabastatud (SAA, artikkel 27(2)), järjekorranumber 09.4327

—

:

v grščini

:

Δασμολογική απαλλαγή [SAA, άρθρο 27(2)], αύξων αριθμός 09.4327

—

:

v angleščini

:

Free from import duty (SAA, Article 27(2)), order number 09.4327

—

:

v francoščini

:

Exemption du droit d'importation [SAA, article 27(2)], numéro d'ordre 09.4327

—

:

v italijanščini

:

Esenzione dal dazio all'importazione [SAA, articolo 27(2)], numero d'ordine 09.4327

—

:

v latvijščini

:

Atbrīvots no importa nodokļa (SAA, 27(2). pants), kārtas numurs 09.4327

—

:

v litovščini

:

Atleista nuo importo muito (SAA, 27(2) straipsnis), kvotos numeris 09.4327

—

:

v madžarščini

:

Mentes a behozatali vám alól (SAA, 27(2) cikk), rendelésszám 09.4327

—

:

v malteščini

:

Eżenzjoni minn dazju fuq l-importazzjoni (SAA, Artikolu 27(2)), numru tas-serje 09.4327

—

:

v nizozemščini

:

Vrij van invoerrechten (SAA, artikel 27(2)), volgnummer 09.4327

—

:

v poljščini

:

Wolne od przywozowych opłat celnych (SAA, art. 27(2)), numer kontyngentu 09.4327

—

:

v portugalščini

:

Isenção de direitos de importação [SAA, artigo 27(2)], número de ordem 09.4327

—

:

v slovaščini

:

Oslobodený od dovozného cla (SAA, čl 27(2)), poradové číslo 09.4327

—

:

v slovenščini

:

Brez uvozne carine (SAA, člen 27(2)), „številka kvote“ 09.4327

—

:

v finščini

:

Vapaa tuontitulleista (SAA, 27(2) artikla), järjestysnumero 09.4327

—

:

v švedščini

:

Importtullfri (SAA, artikel 27(2)), löpnummer 09.4327

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2152/2005

z dne 23. decembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 327/98 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža ter tudi Uredbe (ES) št. 1549/2004 o odstopanju od Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 v delu, ki se nanaša na uvozni režim za riž, in o določitvi posebnih prehodnih pravil za uvoz riža basmati

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1) ter zlasti členov 10(2) in 11(4),

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 20. decembra 2005 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko v skladu s členom XXVIII GATT iz leta 1994 o spremembah koncesij za riž, predvidenih na seznamu CXL ES, ki je bil priložen GATT iz leta 1994 (2), in zlasti člena 2,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep z dne 20. decembra 2005 določa odprtje nove splošne letne kvote za uvoz 13 500 ton manj brušenega ali brušenega riža z oznako 1006 30 z uvozno dajatvijo nič in na 100 000 ton poveča tudi splošna letna kvota za uvoz lomljenega riža z oznako 1006 40 00 iz člena 1(1)(c) Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3). |
| --- | --- |

(1)

Sklep z dne 20. decembra 2005 določa odprtje nove splošne letne kvote za uvoz 13 500 ton manj brušenega ali brušenega riža z oznako 1006 30 z uvozno dajatvijo nič in na 100 000 ton poveča tudi splošna letna kvota za uvoz lomljenega riža z oznako 1006 40 00 iz člena 1(1)(c) Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3).

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1549/2004 (4) določa odstopanje od Uredbe (ES) št. 1785/2003, kar zadeva uvozni režim za riž, in določa posebna prehodna pravila za uvoz riža basmati. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1549/2004 (4) določa odstopanje od Uredbe (ES) št. 1785/2003, kar zadeva uvozni režim za riž, in določa posebna prehodna pravila za uvoz riža basmati.

| (3) | Da bi omogočili boljše upravno poslovodenje kvot iz Uredbe (ES) št. 327/98, jim je treba dodeliti individualne serijske številke. |
| --- | --- |

(3)

Da bi omogočili boljše upravno poslovodenje kvot iz Uredbe (ES) št. 327/98, jim je treba dodeliti individualne serijske številke.

| (4) | Sklep z dne 20. decembra 2005 določa posebne metode izračunavanja uvoznih dajatev za uvoz v Skupnost manj brušenega ali brušenega riža z oznako KN 1006 30 med 1. septembrom 2005 in 30. junijem 2006. Zato je treba sprejeti potrebne ukrepe v zvezi z uvoznimi dajatvami za uvoz manj brušenega ali brušenega riža z oznako KN 1006 30 za predvideno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Sklep z dne 20. decembra 2005 določa posebne metode izračunavanja uvoznih dajatev za uvoz v Skupnost manj brušenega ali brušenega riža z oznako KN 1006 30 med 1. septembrom 2005 in 30. junijem 2006. Zato je treba sprejeti potrebne ukrepe v zvezi z uvoznimi dajatvami za uvoz manj brušenega ali brušenega riža z oznako KN 1006 30 za predvideno prehodno obdobje.

| (5) | Sklep z dne 20. decembra 2005 poleg tega določa, da uvozna dajatev za uvoz lomljenega riža z oznako 1006 40 00 znaša 65 EUR na tono. |
| --- | --- |

(5)

Sklep z dne 20. decembra 2005 poleg tega določa, da uvozna dajatev za uvoz lomljenega riža z oznako 1006 40 00 znaša 65 EUR na tono.

| (6) | Ker se sporazum, odobren s Sklepom z dne 20. decembra 2005, uporablja od 1. septembra 2005, je treba določiti, da se z istim dnem začnejo uporabljati določbe te uredbe glede uvoznih dajatev za uvoz manj brušenega ali brušenega riža in tudi lomljenega riža. Poleg tega je primerno določiti, da se začnejo 1. januarja 2006 uporabljati nove količine kvot, predvidene s sporazumom s Tajsko, ter tudi sorazmerno povečati količine nove splošne kvote za manj brušeni in brušeni riž ter lomljeni riž, da se tako v obdobju med 1. septembrom 2005 in 31. decembrom 2005 upoštevajo ustrezne količine. |
| --- | --- |

(6)

Ker se sporazum, odobren s Sklepom z dne 20. decembra 2005, uporablja od 1. septembra 2005, je treba določiti, da se z istim dnem začnejo uporabljati določbe te uredbe glede uvoznih dajatev za uvoz manj brušenega ali brušenega riža in tudi lomljenega riža. Poleg tega je primerno določiti, da se začnejo 1. januarja 2006 uporabljati nove količine kvot, predvidene s sporazumom s Tajsko, ter tudi sorazmerno povečati količine nove splošne kvote za manj brušeni in brušeni riž ter lomljeni riž, da se tako v obdobju med 1. septembrom 2005 in 31. decembrom 2005 upoštevajo ustrezne količine.

| (7) | Zato je treba spremeniti uredbi (ES) št. 327/98 in (ES) št. 1549/2004. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba spremeniti uredbi (ES) št. 327/98 in (ES) št. 1549/2004.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za žita – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 327/1998 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z:
  „Člen 1
  1.   Splošne letne uvozne tarifne kvote, razdeljene po državah porekla in periodičnih tranšah v skladu s Prilogo IX, se odprejo vsako leto 1. januarja:






  (a) | 63 000 ton brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30 z uvozno dajatvijo nič; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z:

„Člen 1

1.   Splošne letne uvozne tarifne kvote, razdeljene po državah porekla in periodičnih tranšah v skladu s Prilogo IX, se odprejo vsako leto 1. januarja:

(a)

63 000 ton brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30 z uvozno dajatvijo nič;

| (b) | 20 000 ton oluščenega riža z oznako KN 1006 20 z uvozno dajatvijo 88 EUR na tono; |
| --- | --- |

(b)

20 000 ton oluščenega riža z oznako KN 1006 20 z uvozno dajatvijo 88 EUR na tono;

| (c) | 100 000 ton lomljenega riža z oznako 1006 40 00 s 30,77-odstotnim znižanjem uvozne dajatve, določene v členu 1d Uredbe Komisije (ES) št. 1549/2004 (5); |
| --- | --- |

(c)

100 000 ton lomljenega riža z oznako 1006 40 00 s 30,77-odstotnim znižanjem uvozne dajatve, določene v členu 1d Uredbe Komisije (ES) št. 1549/2004 (5);

| (d) | 13 500 ton brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30 z uvozno dajatvijo nič. |
| --- | --- |

(d)

13 500 ton brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30 z uvozno dajatvijo nič.

2.   Za leto 2006 se kvote iz odstavka 1 in tudi pripadajoče periodične tranše določijo v skladu s Prilogo X.

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | Odstavki 1, 2 in 2a se črtajo. |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

Odstavki 1, 2 in 2a se črtajo.

| (b) | V drugem pododstavku odstavka 3 se izraz „v odstavku 1(c)“ nadomesti z izrazom „v točkah (c) in (d) člena 1(1)“. |
| --- | --- |

(b)

V drugem pododstavku odstavka 3 se izraz „v odstavku 1(c)“ nadomesti z izrazom „v točkah (c) in (d) člena 1(1)“.

| 3. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | V prvem pododstavku se izraz „v členu 2“ nadomesti z izrazom „v točkah (a), (b) in (c) člena 1(1)“. |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 3 se spremeni:

(a)

V prvem pododstavku se izraz „v členu 2“ nadomesti z izrazom „v točkah (a), (b) in (c) člena 1(1)“.

| (b) | V tretjem pododstavku se izrazi „v členu 2“ nadomestijo z izrazi „v členih 1 in 2“. |
| --- | --- |

(b)

V tretjem pododstavku se izrazi „v členu 2“ nadomestijo z izrazi „v členih 1 in 2“.

| 4. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | V prvi alinei odstavka 2 se izraz „v členu 1(1)(a)“ nadomesti z izrazom „v točkah (a) in (d) člena 1(1)“. |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 4 se spremeni:

(a)

V prvi alinei odstavka 2 se izraz „v členu 1(1)(a)“ nadomesti z izrazom „v točkah (a) in (d) člena 1(1)“.

| (b) | V odstavku 4 se doda naslednja točka (d):






  „(d) | V primeru kvote, omenjene v členu 1(1)(d), eden od vnosov iz Priloge VIII.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V odstavku 4 se doda naslednja točka (d):

„(d)

V primeru kvote, omenjene v členu 1(1)(d), eden od vnosov iz Priloge VIII.“

| 5. | V členu 5(1) se prvi pododstavek nadomesti z:
  „Države članice Komisiji v dveh delovnih dneh od zadnjega dneva roka za vložitev zahtevkov za dovoljenja po elektronski pošti in v skladu s Prilogo III sporočijo količine, razčlenjene po osemmestni oznaki KN in serijski številki kvote z navedbo države porekla, ki so bile predmet zahtevkov za dovoljenja, številko zahtevanega dovoljenja ter tudi vlagateljevo ime in njegov naslov. Kadar se zahteva izvozno potrdilo, se navede tudi številka tega potrdila.“ |
| --- | --- |

5.

V členu 5(1) se prvi pododstavek nadomesti z:

„Države članice Komisiji v dveh delovnih dneh od zadnjega dneva roka za vložitev zahtevkov za dovoljenja po elektronski pošti in v skladu s Prilogo III sporočijo količine, razčlenjene po osemmestni oznaki KN in serijski številki kvote z navedbo države porekla, ki so bile predmet zahtevkov za dovoljenja, številko zahtevanega dovoljenja ter tudi vlagateljevo ime in njegov naslov. Kadar se zahteva izvozno potrdilo, se navede tudi številka tega potrdila.“

| 6. | V prvem pododstavku člena 8 se uvodni stavek nadomesti z:
  „Pristojni organi Komisiji po elektronski pošti in v skladu s Prilogo III sporočijo naslednje informacije:“ |
| --- | --- |

6.

V prvem pododstavku člena 8 se uvodni stavek nadomesti z:

„Pristojni organi Komisiji po elektronski pošti in v skladu s Prilogo III sporočijo naslednje informacije:“

| 7. | Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

7.

Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

| 8. | Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

8.

Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

| 9. | Priloga VII se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi. |
| --- | --- |

9.

Priloga VII se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi.

| 10. | Besedilo iz Priloge IV k tej uredbi je dodano kot priloge VIII, IX in X. |
| --- | --- |

10.

Besedilo iz Priloge IV k tej uredbi je dodano kot priloge VIII, IX in X.

Člen 2

Uredba (ES) št. 1549/2004 se spremeni:

| 1. | V členu 1a se izraz „oluščeni riž“ nadomesti z izrazom „oluščeni riž, manj brušeni riž in brušeni riž“. |
| --- | --- |

1.

V členu 1a se izraz „oluščeni riž“ nadomesti z izrazom „oluščeni riž, manj brušeni riž in brušeni riž“.

| 2. | Člen 1b se nadomesti z:
  „Člen 1b
  1.   Z odstopanjem od člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003 je uvozna dajatev za manj brušeni ali brušeni riž z oznako KN 1006 30, ki jo določi Komisija v 10 dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja:






  (a) | 175 EUR na tono v enem od naslednjih primerov:






  — | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v pravkar končanem tržnem letu presega 387 743 ton, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 1b se nadomesti z:

„Člen 1b

1.   Z odstopanjem od člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003 je uvozna dajatev za manj brušeni ali brušeni riž z oznako KN 1006 30, ki jo določi Komisija v 10 dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja:

(a)

175 EUR na tono v enem od naslednjih primerov:

—

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v pravkar končanem tržnem letu presega 387 743 ton,

| — | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega 182 239 ton; |
| --- | --- |

—

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega 182 239 ton;

| (b) | 145 EUR na tono v enem od naslednjih primerov:






  — | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v pravkar končanem tržnem letu ne presega 387 743 ton, |
| --- | --- | --- |

(b)

145 EUR na tono v enem od naslednjih primerov:

—

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v pravkar končanem tržnem letu ne presega 387 743 ton,

| — | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta ne presega 182 239 ton. |
| --- | --- |

—

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta ne presega 182 239 ton.

Komisija določi dajatev samo v primeru, če izračuni, izvedeni ob uporabi tega odstavka, vodijo v njegovo spremembo. Do določitve nove dajatve se uporablja prej določena dajatev.

2.   Za izračun uvoza iz odstavka 1 se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za manj brušeni ali brušeni riž z oznako KN 1006 30 izdana v skladu s prvim pododstavkom člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 v ustreznem referenčnem obdobju.“

| 3. | Vstavi se naslednji člen 1d:
  „Člen 1d
  Z odstopanjem od člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 je uvozna dajatev za lomljeni riž z oznako KN 1006 40 00 določena na 65 EUR na tono.“ |
| --- | --- |

3.

Vstavi se naslednji člen 1d:

„Člen 1d

Z odstopanjem od člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 je uvozna dajatev za lomljeni riž z oznako KN 1006 40 00 določena na 65 EUR na tono.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja od 1. januarja 2006.

Točki 2 in 3 člena 2 se uporabljata od 1. septembra 2005. Vendar se prva določitev dajatev ob uporabi člena 1b Uredbe (ES) št. 1549/2004, kot je bil spremenjen s točko 2 člena 2 te uredbe, izvede v treh dneh po objavi te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu (COM(2005) 601).

2

(3)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1950/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 18).

3

(4)  UL L 280, 31.8.2004, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1006/2005 (UL L 170, 1.7.2005, str. 26).

4

(5)  UL L 280, 31.8.2004, str. 13.“

5

---

PRILOGA I

„PRILOGA III

RIŽ – Uredba (ES) št. 327/98

| | Zahtevek za uvozno dovoljenje (1) |
| --- | --- |

Zahtevek za uvozno dovoljenje (1)

| | Izdaja uvoznega dovoljenja (1) |
| --- | --- |

Izdaja uvoznega dovoljenja (1)

| | Sprostitev v prosti promet (1) |
| --- | --- |

Sprostitev v prosti promet (1)

| | Prejemnik: DG AGRI D-2 |
| --- | --- |

Prejemnik: DG AGRI D-2

| | Elektronski naslov: AGRI-IMP-TRQ-RICE-CER@cec.eu.int |
| --- | --- |

Elektronski naslov: AGRI-IMP-TRQ-RICE-CER@cec.eu.int

| | Pošiljatelj: |
| --- | --- |

Pošiljatelj:

| Datum | Številka izvoznega potrdila | Številka uvoznega dovoljenja | Serijska številka kvote | Oznaka KN | Količina
  (v tonah) | Država porekla | Ime in naslov vlagatelja/imetnika | Pakiranje ≤ 5 kg (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Datum

Številka izvoznega potrdila

Številka uvoznega dovoljenja

Serijska številka kvote

Oznaka KN

Količina

(v tonah)

Država porekla

Ime in naslov vlagatelja/imetnika

Pakiranje ≤ 5 kg (2)

---

(1)  Prečrtajte neustrezno.

1

(2)  Izpolnite samo v pritrdilnem primeru.“

2

---

PRILOGA II

„PRILOGA V

Vnosi iz člena 4(4)(a)

| — | : | v španščini | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra a)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v češčini | : | Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. a)) |
| — | : | v danščini | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra a)) |
| — | : | v nemščini | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) |
| — | : | v estonščini | : | Tollimaksuvabastus kuni käeoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt a) |
| — | : | v grščini | : | Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α)] |
| — | : | v angleščini | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(a)) |
| — | : | v francoščini | : | Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point a)] |
| — | : | v italijanščini | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera a)] |
| — | : | v latvijščini | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts) |
| — | : | v litovščini | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies a punktas) |
| — | : | v madžarščini | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) pont) |
| — | : | v malteščini | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt a)) |
| — | : | v nizozemščini | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder a)) |
| — | : | v poljščini | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. a)) |
| — | : | v portugalščini | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea a) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | v slovaščini | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98] |
| — | : | v slovenščini | : | Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(a)) |
| — | : | v finščini | : | Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohta) |
| — | : | v švedščini | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 a)“ |

—

:

v španščini

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra a)]

—

:

v češčini

:

Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. a))

—

:

v danščini

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra a))

—

:

v nemščini

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a)

—

:

v estonščini

:

Tollimaksuvabastus kuni käeoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt a)

—

:

v grščini

:

Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α)]

—

:

v angleščini

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(a))

—

:

v francoščini

:

Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point a)]

—

:

v italijanščini

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera a)]

—

:

v latvijščini

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

—

:

v litovščini

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies a punktas)

—

:

v madžarščini

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) pont)

—

:

v malteščini

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt a))

—

:

v nizozemščini

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder a))

—

:

v poljščini

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. a))

—

:

v portugalščini

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea a) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

v slovaščini

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98]

—

:

v slovenščini

:

Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(a))

—

:

v finščini

:

Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohta)

—

:

v švedščini

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 a)“

---

PRILOGA III

„PRILOGA VII

Vnosi iz člena 4(4)(c)

| — | : | v španščini | : | Derecho reducido un 30,77 % con respecto al derecho fijado en la nomenclatura combinada hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v češčini | : | Snížení cla o 30,77 % cla stanoveného v kombinované nomenklatuře až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98) |
| — | : | v danščini | : | Nedsættelse på 30,77 % af tolden i den kombinerede nomenklatur op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98) |
| — | : | v nemščini | : | Zollsatz, um 30,77 % des in der Kombinierten Nomenklatur festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge ermäßigt (Verordnung (EG) Nr. 327/98) |
| — | : | v estonščini | : | Kombineeritud nomenklatuuris sätestatud tollimaksust 30,77 % võrra madalam tollimaks kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määrus (EÜ) nr 327/98) |
| — | : | v grščini | : | Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στη συνδυασμένη ονοματολογία έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98] |
| — | : | v angleščini | : | Duty fixed in the Combined Nomenclature reduced by 30,77 % up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) |
| — | : | v francoščini | : | Droit réduit de 30,77 % du droit fixé dans la nomenclature combinée jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98] |
| — | : | v italijanščini | : | Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato nella nomenclatura combinata fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98] |
| — | : | v latvijščini | : | Muitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts kombinētajā nomenklatūrā, līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regula (EK) Nr. 327/98) |
| — | : | v litovščini | : | Muito mokestis, 30,77 % mažesnis už Kombinuotoje nomenklatūroje nustatytą, neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamentas (EB) Nr. 327/98) |
| — | : | v madžarščini | : | A kombinált nómenklatúrában meghatározottnál 30,77 %-kal csökkentett vámtétel az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet) |
| — | : | v malteščini | : | Dazju imnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju ffissat fin-nomenklatura magħquda sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 ta-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98) |
| — | : | v nizozemščini | : | Verlaging met 30,77 % van het in de GN vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) |
| — | : | v poljščini | : | Stawka celna obniżona o 30,77 % wobec ustalonej w nomenklaturze scalonej do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia na przywóz (rozporządzenie (WE) nr 327/98) |
| — | : | v portugalščini | : | Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado na Nomenclatura Combinada até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98] |
| — | : | v slovaščini | : | Clo znížené o 30,77 % z cla stanoveného v kombinovanej nomenklatúre až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [nariadenie (ES) č. 327/98] |
| — | : | v slovenščini | : | Znižanje uvozne dajatve za 30,77 % dajatve, določene v kombinirani nomenklaturi, do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98) |
| — | : | v finščini | : | Yhdistetyssä nimikkeistössä vahvistetun tullin alennus 30,77 prosentilla tämän todistuksen 17 ja 18 kohdassa ilmoitettuun määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98) |
| — | : | v švedščini | : | Nedsättning med 30,77 % av den tull som fastställs i Kombinerade nomenklaturen upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (förordning (EG) nr 327/98)“ |

—

:

v španščini

:

Derecho reducido un 30,77 % con respecto al derecho fijado en la nomenclatura combinada hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98]

—

:

v češčini

:

Snížení cla o 30,77 % cla stanoveného v kombinované nomenklatuře až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98)

—

:

v danščini

:

Nedsættelse på 30,77 % af tolden i den kombinerede nomenklatur op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98)

—

:

v nemščini

:

Zollsatz, um 30,77 % des in der Kombinierten Nomenklatur festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge ermäßigt (Verordnung (EG) Nr. 327/98)

—

:

v estonščini

:

Kombineeritud nomenklatuuris sätestatud tollimaksust 30,77 % võrra madalam tollimaks kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määrus (EÜ) nr 327/98)

—

:

v grščini

:

Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στη συνδυασμένη ονοματολογία έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98]

—

:

v angleščini

:

Duty fixed in the Combined Nomenclature reduced by 30,77 % up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98)

—

:

v francoščini

:

Droit réduit de 30,77 % du droit fixé dans la nomenclature combinée jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98]

—

:

v italijanščini

:

Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato nella nomenclatura combinata fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98]

—

:

v latvijščini

:

Muitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts kombinētajā nomenklatūrā, līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regula (EK) Nr. 327/98)

—

:

v litovščini

:

Muito mokestis, 30,77 % mažesnis už Kombinuotoje nomenklatūroje nustatytą, neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamentas (EB) Nr. 327/98)

—

:

v madžarščini

:

A kombinált nómenklatúrában meghatározottnál 30,77 %-kal csökkentett vámtétel az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet)

—

:

v malteščini

:

Dazju imnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju ffissat fin-nomenklatura magħquda sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 ta-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98)

—

:

v nizozemščini

:

Verlaging met 30,77 % van het in de GN vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98)

—

:

v poljščini

:

Stawka celna obniżona o 30,77 % wobec ustalonej w nomenklaturze scalonej do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia na przywóz (rozporządzenie (WE) nr 327/98)

—

:

v portugalščini

:

Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado na Nomenclatura Combinada até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98]

—

:

v slovaščini

:

Clo znížené o 30,77 % z cla stanoveného v kombinovanej nomenklatúre až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [nariadenie (ES) č. 327/98]

—

:

v slovenščini

:

Znižanje uvozne dajatve za 30,77 % dajatve, določene v kombinirani nomenklaturi, do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98)

—

:

v finščini

:

Yhdistetyssä nimikkeistössä vahvistetun tullin alennus 30,77 prosentilla tämän todistuksen 17 ja 18 kohdassa ilmoitettuun määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98)

—

:

v švedščini

:

Nedsättning med 30,77 % av den tull som fastställs i Kombinerade nomenklaturen upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (förordning (EG) nr 327/98)“

---

PRILOGA IV

PRILOGA VIII

Vnosi iz člena 4(4)(d)

| — | : | v španščini | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra d)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v češčini | : | Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. d)) |
| — | : | v danščini | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra d)) |
| — | : | v nemščini | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) |
| — | : | v estonščini | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt d) |
| — | : | v grščini | : | Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)] |
| — | : | v angleščini | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(d)) |
| — | : | v francoščini | : | Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point d)] |
| — | : | v italijanščini | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)] |
| — | : | v latvijščini | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| — | : | v litovščini | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies d punktas) |
| — | : | v madžarščini | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont) |
| — | : | v malteščini | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti [Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt d)] |
| — | : | v nizozemščini | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder d)) |
| — | : | v poljščini | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. d)) |
| — | : | v portugalščini | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | v slovaščini | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98] |
| — | : | v slovenščini | : | Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(d)) |
| — | : | v finščini: | : | Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| — | : | v švedščini | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 d) |

—

:

v španščini

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra d)]

—

:

v češčini

:

Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. d))

—

:

v danščini

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra d))

—

:

v nemščini

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d)

—

:

v estonščini

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt d)

—

:

v grščini

:

Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)]

—

:

v angleščini

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(d))

—

:

v francoščini

:

Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point d)]

—

:

v italijanščini

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)]

—

:

v latvijščini

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

—

:

v litovščini

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies d punktas)

—

:

v madžarščini

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont)

—

:

v malteščini

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti [Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt d)]

—

:

v nizozemščini

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder d))

—

:

v poljščini

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. d))

—

:

v portugalščini

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

v slovaščini

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98]

—

:

v slovenščini

:

Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(d))

—

:

v finščini:

:

Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan d alakohta)

—

:

v švedščini

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 d)

PRILOGA IX

Kvote in tranše, predvidene od leta 2007 naprej

| a) | Kvota za 63 000 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(a):












  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | April | Julij | September | Oktober |
| Združene države Amerike | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Tajska | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Avstralija | 1 019 | 09.4129 | — | 1 019 | — | — | |
| Druge države | 1 805 | 09.4130 | — | 1 805 | — | — | |
| Vse države | | 09.4138 | | | | | (1) |
| Skupaj | 63 000 | | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Kvota za 63 000 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(a):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

April

Julij

September

Oktober

Združene države Amerike

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Tajska

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Avstralija

1 019

09.4129

—

1 019

—

—

Druge države

1 805

09.4130

—

1 805

—

—

Vse države

09.4138

(1)

Skupaj

63 000

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Kvota za 20 000 ton oluščenega riža, predvidena v členu 1(1)(b):












  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | April | Julij | September | Oktober |
| Avstralija | 10 429 | 09.4139 | 2 608 | 5 214 | 2 607 | — | |
| Združene države Amerike | 7 642 | 09.4140 | 1 911 | 3 821 | 1 910 | — | |
| Tajska | 1 812 | 09.4144 | — | 1 812 | — | — | |
| Druge države | 117 | 09.4145 | — | 117 | — | — | |
| Vse države | | 09.4148 | | | | | (2) |
| Skupaj | 20 000 | | 4 519 | 10 964 | 4 517 | — | |

b)

Kvota za 20 000 ton oluščenega riža, predvidena v členu 1(1)(b):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

April

Julij

September

Oktober

Avstralija

10 429

09.4139

2 608

5 214

2 607

—

Združene države Amerike

7 642

09.4140

1 911

3 821

1 910

—

Tajska

1 812

09.4144

—

1 812

—

—

Druge države

117

09.4145

—

117

—

—

Vse države

09.4148

(2)

Skupaj

20 000

4 519

10 964

4 517

—

| c) | Kvota za 100 000 ton lomljenega riža, predvidena v členu 1(1)(c):









  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Julij |
| Tajska | 52 000 | 09.4149 | 36 400 | 15 600 |
| Avstralija | 16 000 | 09.4150 | 8 000 | 8 000 |
| Gvajana | 11 000 | 09.4152 | 5 500 | 5 500 |
| Združene države Amerike | 9 000 | 09.4153 | 4 500 | 4 500 |
| Druge države | 12 000 | 09.4154 | 6 000 | 6 000 |
| Skupaj | 100 000 | | 60 400 | 39 600 |

c)

Kvota za 100 000 ton lomljenega riža, predvidena v členu 1(1)(c):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

Julij

Tajska

52 000

09.4149

36 400

15 600

Avstralija

16 000

09.4150

8 000

8 000

Gvajana

11 000

09.4152

5 500

5 500

Združene države Amerike

9 000

09.4153

4 500

4 500

Druge države

12 000

09.4154

6 000

6 000

Skupaj

100 000

60 400

39 600

| d) | Kvota za 13 500 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(d):









  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Julij |
| Tajska | 4 313 | 09.4112 | 4 313 | — |
| Združene države Amerike | 2 388 | 09.4116 | 2 388 | — |
| Indija | 1 769 | 09.4117 | 1 769 | — |
| Pakistan | 1 596 | 09.4118 | 1 595 | — |
| Druge države | 3 435 | 09.4119 | 3 435 | — |
| Skupaj | 13 500 | | 13 500 | — |

d)

Kvota za 13 500 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(d):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

Julij

Tajska

4 313

09.4112

4 313

—

Združene države Amerike

2 388

09.4116

2 388

—

Indija

1 769

09.4117

1 769

—

Pakistan

1 596

09.4118

1 595

—

Druge države

3 435

09.4119

3 435

—

Skupaj

13 500

13 500

—

PRILOGA X

Kvote in tranše, predvidene za leto 2006

| a) | Kvota za 63 000 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(a):












  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | April | Julij | September | Oktober |
| Združene države Amerike | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Tajska | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Avstralija | 1 019 | 09.4129 | — | 1 019 | — | — | |
| Druge države | 1 805 | 09.4130 | — | 1 805 | — | — | |
| Vse države | | 09.4138 | | | | | (3) |
| Skupaj | 63 000 | | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Kvota za 63 000 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(a):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

April

Julij

September

Oktober

Združene države Amerike

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Tajska

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Avstralija

1 019

09.4129

—

1 019

—

—

Druge države

1 805

09.4130

—

1 805

—

—

Vse države

09.4138

(3)

Skupaj

63 000

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Kvota za 20 000 ton oluščenega riža, predvidena v členu 1(1)(b):












  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | April | Julij | September | Oktober |
| Avstralija | 10 429 | 09.4139 | 2 608 | 5 214 | 2 607 | — | |
| Združene države Amerike | 7 642 | 09.4140 | 1 911 | 3 821 | 1 910 | — | |
| Tajska | 1 812 | 09.4144 | — | 1 812 | — | — | |
| Druge države | 117 | 09.4145 | — | 117 | — | — | |
| Vse države | | 09.4148 | | | | | (4) |
| Skupaj | 20 000 | | 4 519 | 10 964 | 4 517 | — | |

b)

Kvota za 20 000 ton oluščenega riža, predvidena v členu 1(1)(b):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

April

Julij

September

Oktober

Avstralija

10 429

09.4139

2 608

5 214

2 607

—

Združene države Amerike

7 642

09.4140

1 911

3 821

1 910

—

Tajska

1 812

09.4144

—

1 812

—

—

Druge države

117

09.4145

—

117

—

—

Vse države

09.4148

(4)

Skupaj

20 000

4 519

10 964

4 517

—

| c) | Kvota za 106 667 ton lomljenega riža, predvidena v členu 1(1)(c):









  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Julij |
| Tajska | 55 467 | 09.4149 | 38 827 | 16 640 |
| Avstralija | 17 067 | 09.4150 | 8 533 | 8 534 |
| Gvajana | 11 733 | 09.4152 | 5 866 | 5 867 |
| Združene države Amerike | 9 600 | 09.4153 | 4 800 | 4 800 |
| Druge države | 12 800 | 09.4154 | 6 400 | 6 400 |
| Skupaj | 106 667 | | 64 426 | 42 241 |

c)

Kvota za 106 667 ton lomljenega riža, predvidena v členu 1(1)(c):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

Julij

Tajska

55 467

09.4149

38 827

16 640

Avstralija

17 067

09.4150

8 533

8 534

Gvajana

11 733

09.4152

5 866

5 867

Združene države Amerike

9 600

09.4153

4 800

4 800

Druge države

12 800

09.4154

6 400

6 400

Skupaj

106 667

64 426

42 241

| d) | Kvota za 18 000 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(d):









  Država porekla | Količina v tonah | Serijska številka | Tranše (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | Julij |
| Tajska | 5 750 | 09.4112 | 5 750 | — |
| Združene države Amerike | 3 184 | 09.4116 | 3 184 | — |
| Indija | 2 358 | 09.4117 | 2 358 | — |
| Pakistan | 2 128 | 09.4118 | 2 128 | — |
| Druge države | 4 580 | 09.4119 | 4 580 | — |
| Skupaj | 18 000 | | 18 000 | — |

d)

Kvota za 18 000 ton brušenega ali manj brušenega riža, predvidena v členu 1(1)(d):

Država porekla

Količina v tonah

Serijska številka

Tranše (količina v tonah)

Januar

Julij

Tajska

5 750

09.4112

5 750

—

Združene države Amerike

3 184

09.4116

3 184

—

Indija

2 358

09.4117

2 358

—

Pakistan

2 128

09.4118

2 128

—

Druge države

4 580

09.4119

4 580

—

Skupaj

18 000

18 000

—

---

(1)  Preostanek neuporabljenih količin prejšnjih tranš, objavljen v uredbi Komisije.

1

(2)  Preostanek neuporabljenih količin prejšnjih tranš, objavljen v uredbi Komisije.

2

(3)  Preostanek neuporabljenih količin prejšnjih tranš, objavljen z uredbo Komisije.

3

(4)  Preostanek neuporabljenih količin prejšnjih tranš, objavljen z uredbo Komisije.

4

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2153/2005

z dne 23. decembra 2005

o sistemu pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke ter o spremembi Uredbe (EGS) št. 827/68 (1), in zlasti člena 6(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6 Uredbe (ES) št. 865/2004 predvideva, da se lahko v primeru resne motnje na trgu v nekaterih regijah Skupnosti izvaja sistem pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6 Uredbe (ES) št. 865/2004 predvideva, da se lahko v primeru resne motnje na trgu v nekaterih regijah Skupnosti izvaja sistem pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja.

| (2) | Da bi se po potrebi lahko sistem hitro izvedel, je treba določiti podrobna pravila za izvajanje navedene uredbe. Ta sistem pomoči za zasebno skladiščenje mora temeljiti na pogodbah z izvajalci, ki dajejo zadostna jamstva in so jih odobrile države članice na podlagi nekaterih določenih pogojev. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se po potrebi lahko sistem hitro izvedel, je treba določiti podrobna pravila za izvajanje navedene uredbe. Ta sistem pomoči za zasebno skladiščenje mora temeljiti na pogodbah z izvajalci, ki dajejo zadostna jamstva in so jih odobrile države članice na podlagi nekaterih določenih pogojev.

| (3) | Da bi sistem na ravni proizvajalcev učinkoviteje vplival na trg in da bi olajšali nadzor, je treba pomoč odobriti predvsem za skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja. |
| --- | --- |

(3)

Da bi sistem na ravni proizvajalcev učinkoviteje vplival na trg in da bi olajšali nadzor, je treba pomoč odobriti predvsem za skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja.

| (4) | Treba je razpolagati s podatki o razvoju cen in proizvodnji oljčnega olja. Ti podatki so potrebni za stalno spremljanje trga z oljčnim oljem, da bi ocenili, če se izkažejo resne motnje na trgu. |
| --- | --- |

(4)

Treba je razpolagati s podatki o razvoju cen in proizvodnji oljčnega olja. Ti podatki so potrebni za stalno spremljanje trga z oljčnim oljem, da bi ocenili, če se izkažejo resne motnje na trgu.

| (5) | Da se najbolje odrazijo tržne razmere, mora biti znesek pomoči določen za tržne sektorje, kjer je pomoč potrebna. Kategorije olja so kategorije iz dela 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 865/2004. |
| --- | --- |

(5)

Da se najbolje odrazijo tržne razmere, mora biti znesek pomoči določen za tržne sektorje, kjer je pomoč potrebna. Kategorije olja so kategorije iz dela 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 865/2004.

| (6) | Treba je opredeliti podatke, ki jih morajo vsebovati ponudbe, in pogoje, pod katerimi se predstavljajo in proučujejo, da bi imeli popolne podatke za vsako ponudbo. |
| --- | --- |

(6)

Treba je opredeliti podatke, ki jih morajo vsebovati ponudbe, in pogoje, pod katerimi se predstavljajo in proučujejo, da bi imeli popolne podatke za vsako ponudbo.

| (7) | Primerno je, da se razpis odpre v skladu z nekaterimi pravili, zlasti glede rokov vložitve ponudb in najmanjše količine vsake vložene ponudbe. Da bi lahko vplivali na tržne razmere, morajo ponudbe zajemati daljše obdobje skladiščenja in najmanjšo količino glede na razmere v sektorju. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je, da se razpis odpre v skladu z nekaterimi pravili, zlasti glede rokov vložitve ponudb in najmanjše količine vsake vložene ponudbe. Da bi lahko vplivali na tržne razmere, morajo ponudbe zajemati daljše obdobje skladiščenja in najmanjšo količino glede na razmere v sektorju.

| (8) | Ponudba se potrdi s položitvijo varščine po pogojih, predpisanih v Uredbi Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (2), katere znesek in trajanje sta povezana z verjetnostjo nihanj cen na trgu in številom dni skladiščenja, ki določajo upravičenost do pomoči, ki je bila dejansko dodeljena. |
| --- | --- |

(8)

Ponudba se potrdi s položitvijo varščine po pogojih, predpisanih v Uredbi Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (2), katere znesek in trajanje sta povezana z verjetnostjo nihanj cen na trgu in številom dni skladiščenja, ki določajo upravičenost do pomoči, ki je bila dejansko dodeljena.

| (9) | Uspešne ponudbe bodo tiste, ki so manjše ali enake največjemu znesku pomoči za dan skladiščenja, ki se bo določal glede na trg z oljčnim oljem. Za vsako opredeljeno kategorijo ali regijo je treba zagotoviti reprezentativnost ponudb in izpolnjevanje največjih količin, določenih z razpisom. |
| --- | --- |

(9)

Uspešne ponudbe bodo tiste, ki so manjše ali enake največjemu znesku pomoči za dan skladiščenja, ki se bo določal glede na trg z oljčnim oljem. Za vsako opredeljeno kategorijo ali regijo je treba zagotoviti reprezentativnost ponudb in izpolnjevanje največjih količin, določenih z razpisom.

| (10) | Treba je opredeliti glavne sestavine, določene v pogodbi. Za preprečitev nepravilnosti na trgu bi moralo biti Komisiji omogočeno, da prilagodi trajanje pogodbe predvsem glede na napovedi o letini v tržnem letu, ki sledi letu, v katerem je bila pogodba sklenjena. |
| --- | --- |

(10)

Treba je opredeliti glavne sestavine, določene v pogodbi. Za preprečitev nepravilnosti na trgu bi moralo biti Komisiji omogočeno, da prilagodi trajanje pogodbe predvsem glede na napovedi o letini v tržnem letu, ki sledi letu, v katerem je bila pogodba sklenjena.

| (11) | Za zagotovitev ustrezne uporabe sistema je treba navesti pogoje, pod katerimi je mogoče odobriti predujem na pomoč, preglede za izpolnjevanje upravičenosti do pomoči, ki so bistveni, določene postopke za izračunavanje pomoči in podatke, ki jih morajo države članice sporočati Komisiji. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev ustrezne uporabe sistema je treba navesti pogoje, pod katerimi je mogoče odobriti predujem na pomoč, preglede za izpolnjevanje upravičenosti do pomoči, ki so bistveni, določene postopke za izračunavanje pomoči in podatke, ki jih morajo države članice sporočati Komisiji.

| (12) | Zaradi jasnosti in transparentnosti je treba razveljaviti Uredbo Komisije (ES) št. 2768/98 z dne 21. decembra 1998 o sistemu pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja (3) in jo nadomestiti z novo. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi jasnosti in transparentnosti je treba razveljaviti Uredbo Komisije (ES) št. 2768/98 z dne 21. decembra 1998 o sistemu pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja (3) in jo nadomestiti z novo.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za oljčno olje in namizne oljke – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za oljčno olje in namizne oljke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Pristojni organi v državah članicah proizvajalkah sklenejo pogodbe za zasebno skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja po pogojih, določenih v tej uredbi.

2.   Za določitev pomoči, ki se jo odobri za izpolnjevanje pogodb za zasebno skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja, lahko Komisija v skladu s postopkom, predpisanim v členu 18(2) Uredbe št. 865/2004, odpre razpis za omejeno obdobje. Med postopkom razpisa za omejeno obdobje se razpišejo delni razpisi.

Člen 2

1.   Razpis za omejeno obdobje se lahko odpre, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | nastanejo resne motnje na trgu v nekaterih regijah Skupnosti in ki se lahko zmanjšajo ali razrešijo z ukrepi za zasebno skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja; |
| --- | --- |

(a)

nastanejo resne motnje na trgu v nekaterih regijah Skupnosti in ki se lahko zmanjšajo ali razrešijo z ukrepi za zasebno skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja;

| (b) | je povprečna cena za enega ali več naslednjih proizvodov, zabeležena na trgu v obdobju najmanj dveh tednov, nižja od:






  — | 1 779 EUR/tono za ekstra deviško oljčno olje, |
| --- | --- | --- |

(b)

je povprečna cena za enega ali več naslednjih proizvodov, zabeležena na trgu v obdobju najmanj dveh tednov, nižja od:

—

1 779 EUR/tono za ekstra deviško oljčno olje,

| — | 1 710 EUR/tono za deviško oljčno olje, |
| --- | --- |

—

1 710 EUR/tono za deviško oljčno olje,

| — | 1 524 EUR/tono za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR/tono za vsako dodatno stopnjo kislosti. |
| --- | --- |

—

1 524 EUR/tono za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR/tono za vsako dodatno stopnjo kislosti.

2.   Razpis za omejeno obdobje opredeljuje največjo količino za celoten razpisni postopek in lahko opredeli najvišje količine za vsako:

| — | kategorijo deviškega oljčnega olja iz dela 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 865/2004, |
| --- | --- |

—

kategorijo deviškega oljčnega olja iz dela 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 865/2004,

| — | regijo Skupnosti ali državo članico. |
| --- | --- |

—

regijo Skupnosti ali državo članico.

Razpisi za omejeno obdobje se lahko odprejo samo za določene kategorije deviškega oljčnega olja ali regije iz prvega pododstavka.

Razpisi za omejeno obdobje se lahko zaključijo pred koncem obdobja v skladu s postopkom, predpisanim v členu 18(2) Uredbe št. 865/2004.

Člen 3

Samo izvajalci iz sektorja oljčnega olja, ki jih v ta namen odobri pristojni organ zadevne države članice, lahko vložijo ponudbe v zvezi z delnimi razpisi.

Države članice določijo merila in postopke za odobritev teh izvajalcev, ki spadajo v eno od naslednjih kategorij:

| (a) | organizacijo proizvajalcev oljčnega olja, sestavljeno iz najmanj 700 pridelovalcev oljk, kadar ta deluje kot organizacija za proizvodnjo in prodajo oljk in oljčnega olja; |
| --- | --- |

(a)

organizacijo proizvajalcev oljčnega olja, sestavljeno iz najmanj 700 pridelovalcev oljk, kadar ta deluje kot organizacija za proizvodnjo in prodajo oljk in oljčnega olja;

| (b) | organizacijo proizvajalcev, ki predstavlja najmanj 25 % pridelovalcev oljk ali proizvodnje oljčnega olja regije, v kateri se nahaja; |
| --- | --- |

(b)

organizacijo proizvajalcev, ki predstavlja najmanj 25 % pridelovalcev oljk ali proizvodnje oljčnega olja regije, v kateri se nahaja;

| (c) | združenje organizacij proizvajalcev iz različnih gospodarskih regij in sestavljeno iz najmanj desetih organizacij proizvajalcev iz točk (a) in (b) ali iz števila organizacij, ki predstavljajo najmanj 5 % proizvodnje oljčnega olja zadevne države članice; |
| --- | --- |

(c)

združenje organizacij proizvajalcev iz različnih gospodarskih regij in sestavljeno iz najmanj desetih organizacij proizvajalcev iz točk (a) in (b) ali iz števila organizacij, ki predstavljajo najmanj 5 % proizvodnje oljčnega olja zadevne države članice;

| (d) | oljarna, v kateri se lahko pridobi najmanj dve toni olja na osemurni delovni dan in ki je v predhodnih dveh tržnih letih pridobila skupno najmanj 500 ton deviškega oljčnega olja; |
| --- | --- |

(d)

oljarna, v kateri se lahko pridobi najmanj dve toni olja na osemurni delovni dan in ki je v predhodnih dveh tržnih letih pridobila skupno najmanj 500 ton deviškega oljčnega olja;

| (e) | polnilnica na ozemlju države članice s polnilno zmogljivostjo vsaj 6 ton oljčnega olja na osemurni delovni dan in ki je v dveh predhodnih tržnih letih napolnila skupno vsaj 500 ton oljčnega olja. |
| --- | --- |

(e)

polnilnica na ozemlju države članice s polnilno zmogljivostjo vsaj 6 ton oljčnega olja na osemurni delovni dan in ki je v dveh predhodnih tržnih letih napolnila skupno vsaj 500 ton oljčnega olja.

Če je ena ali več organizacij za proizvodnjo in prodajo oljk in oljčnega olja članica organizacije iz točke (a) drugega pododstavka, se pridelovalci oljk iz takega združenja za izračun minimalnega števila 700 pridelovalcev obravnavajo posamično.

Člen 4

Za namene odobritve, navedene v odstavku 3, se izvajalci obvežejo, da:

| (a) | se strinjajo, da pristojni organ države članice zapečati posode z deviškim oljčnim oljem, zajetim v pogodbi o skladiščenju; |
| --- | --- |

(a)

se strinjajo, da pristojni organ države članice zapečati posode z deviškim oljčnim oljem, zajetim v pogodbi o skladiščenju;

| (b) | vodijo registre zalog olja in, kjer je ustrezno, oljk, ki jih skladiščijo; |
| --- | --- |

(b)

vodijo registre zalog olja in, kjer je ustrezno, oljk, ki jih skladiščijo;

| (c) | se opravijo vsi pregledi, predvideni v tem sistemu pomoči za pogodbe o zasebnem skladiščenju. |
| --- | --- |

(c)

se opravijo vsi pregledi, predvideni v tem sistemu pomoči za pogodbe o zasebnem skladiščenju.

Zadevni izvajalci morajo dati izjavo o zmogljivosti svojih skladišč, priskrbijo načrt teh zmogljivosti in dostavijo dokazila o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 3.

Člen 5

1.   Izvajalci, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 3 in 4, so odobreni in v dveh mesecih od predložitve popolnega zahtevka za odobritev prejmejo številko odobritve.

2.   Brez poseganja v člen 17(3):

| (a) | se organizacije pridelovalcev oljk in njihova združenja kot tudi oljarne in polnilnice, ki jih je pooblastila država članica za izvajanje zasebnega skladiščenja v tržnih letih od 1998/1999 do 2004/2005, štejejo za odobrene v skladu s to uredbo, če izpolnjujejo merila iz členov 3 in 4; |
| --- | --- |

(a)

se organizacije pridelovalcev oljk in njihova združenja kot tudi oljarne in polnilnice, ki jih je pooblastila država članica za izvajanje zasebnega skladiščenja v tržnih letih od 1998/1999 do 2004/2005, štejejo za odobrene v skladu s to uredbo, če izpolnjujejo merila iz členov 3 in 4;

| (b) | odobritev se izvajalcu zavrne ali umakne takoj, če:






  (i) | ne izpolnjuje pogojev za odobritev; |
| --- | --- | --- |

(b)

odobritev se izvajalcu zavrne ali umakne takoj, če:

(i)

ne izpolnjuje pogojev za odobritev;

| (ii) | so pristojni organi začeli postopke proti njemu zaradi kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 865/2004; |
| --- | --- |

(ii)

so pristojni organi začeli postopke proti njemu zaradi kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 865/2004;

| (iii) | je bil kaznovan zaradi prekrška v zvezi s sistemom pomoči za pridelavo, določeno z Uredbo Sveta št. 136/66/EGS (4) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005; |
| --- | --- |

(iii)

je bil kaznovan zaradi prekrška v zvezi s sistemom pomoči za pridelavo, določeno z Uredbo Sveta št. 136/66/EGS (4) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005;

| (iv) | je bil kaznovan zaradi prekrška v zvezi s sistemom financiranja programov dejavnosti organizacij pridelovalcev oljk, določenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1638/98 (5) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005. |
| --- | --- |

(iv)

je bil kaznovan zaradi prekrška v zvezi s sistemom financiranja programov dejavnosti organizacij pridelovalcev oljk, določenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1638/98 (5) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005.

Člen 6

1.   Države članice Komisiji sporočijo najpozneje vsako sredo povprečne cene, ugotovljene predhodni teden za različne kategorije olja iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 865/2004 na njihovih glavnih reprezentativnih trgih.

Cene se sporočijo z elektronsko pošto, priložene so pripombe o obsegu transakcij in njihovi reprezentativnosti.

2.   Do desetega dne v mesecu države članice Komisiji sporočijo oceno o skupni proizvodnji oljčnega olja in namiznih oljk za tekoče tržno leto.

3.   Od septembra do maja vsakega tržnega leta države članice Komisiji najpozneje do petnajstega vsak mesec sporočijo oceno o količini oljčnega olja in namiznih oljk, proizvedenih od začetka zadevnega tržnega leta.

Za pridobitev teh podatkov se države članice lahko sklicujejo na različne vire podatkov, med drugim na podatke, ki jih dajo oljarne in podjetja za predelavo namiznih oljk, na poročila pridelovalcev oljk ali ocene statističnih organov.

Države članice Komisiji pred koncem zadevnega tržnega leta sporočijo podatke o skupnih ocenjenih proizvedenih količinah oljčnega olja in namiznih oljk.

4.   Države članice vzpostavijo sistem zbiranja podatkov, ki je po njihovem mnenju najustreznejši za pridobitev in pripravo uradnih obvestil iz odstavkov 2 in 3 ter po potrebi določijo obveznosti sporočanja podatkov za zadevne pridelovalce oljk.

5.   Ocene o količinah oljčnega olja in namiznih oljk iz odstavkov 2 in 3 se pošljejo po elektronski pošti na obrazcu, ki ga predpiše Komisija.

6.   Komisija se lahko sklicuje na druge vire informacij.

Člen 7

Skrajni roki za oddajo ponudb v zvezi z delnimi postopki za razpis so:

| (a) | od 4. do 8. ter od 18. do 22. novembra, januarja, februarja, marca, aprila, maja, junija, julija, septembra in oktobra do 12. ure; |
| --- | --- |

(a)

od 4. do 8. ter od 18. do 22. novembra, januarja, februarja, marca, aprila, maja, junija, julija, septembra in oktobra do 12. ure;

| (b) | od 18. do 23. avgusta do 12. ure; |
| --- | --- |

(b)

od 18. do 23. avgusta do 12. ure;

| (c) | od 9. do 14. decembra do 12. ure. |
| --- | --- |

(c)

od 9. do 14. decembra do 12. ure.

Skrajna ura velja po lokalnem belgijskem času. Če je na dan, na katerega skrajni rok poteče, v državi članici praznik za organ, odgovoren za sprejem ponudb, skrajni rok poteče ob 12. uri na zadnji predhodni delovni dan.

Člen 8

1.   Brez poseganja v člen 15 se ponudbe za najmanjšo količino 50 ton predložijo glede na znesek pomoči na dan za zasebno skladiščenje neustekleničenega deviškega oljčnega olja v eni od treh kategorij, navedenih v delu 1 Priloge I k Uredbi št. 865/2004, za 365 dni v zapečatenih posodah in v skladu s pogoji, predpisanimi v tej uredbi.

2.   Odobreni izvajalci sodelujejo v postopku delnega razpisa tako, da predložijo pisno ponudbo s povratnico pristojnemu organu v državi članici ali po elektronski poti temu organu.

Kjer izvajalec sodeluje v postopku delnega razpisa za več kakor eno kategorijo olja ali posode, ki so na različnih naslovih, mora predati ločeno ponudbo za vsak primer posebej.

Ponudba velja samo za en postopek delnega razpisa. Po danem roku za predložitev predloženih ponudb ni mogoče več umakniti ali spremeniti.

Člen 9

1.   Ponudbe iz člena 8 navajajo:

| (a) | sklic na to uredbo in postopek delnega razpisa, na katerega se ponudba nanaša; |
| --- | --- |

(a)

sklic na to uredbo in postopek delnega razpisa, na katerega se ponudba nanaša;

| (b) | ime in naslov ponudnika; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov ponudnika;

| (c) | kategorijo odobrenega izvajalca, navedeno v členu 3(1), in številko odobritve; |
| --- | --- |

(c)

kategorijo odobrenega izvajalca, navedeno v členu 3(1), in številko odobritve;

| (d) | količino in kategorijo deviškega oljčnega olja, zajetega v ponudbi; |
| --- | --- |

(d)

količino in kategorijo deviškega oljčnega olja, zajetega v ponudbi;

| (e) | točen naslov kraja, kjer so skladiščne posode, in podatke, potrebne za določitev posod, na katere se ponudbe nanašajo; |
| --- | --- |

(e)

točen naslov kraja, kjer so skladiščne posode, in podatke, potrebne za določitev posod, na katere se ponudbe nanašajo;

| (f) | znesek pomoči za dan zasebnega skladiščenja na tono deviškega oljčnega olja, izražen v eurih na dve decimalni mesti; |
| --- | --- |

(f)

znesek pomoči za dan zasebnega skladiščenja na tono deviškega oljčnega olja, izražen v eurih na dve decimalni mesti;

| (g) | znesek varščine, ki se določi v skladu s členom 10, izražen v valuti države članice, v kateri je predložena ponudba. |
| --- | --- |

(g)

znesek varščine, ki se določi v skladu s členom 10, izražen v valuti države članice, v kateri je predložena ponudba.

2.   Za zagotovitev priznanja veljavnosti morajo biti ponudbe:

| (a) | sestavljene, skupaj z ustreznimi dokumenti, v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice pristojnega organa, ki jih sprejema; |
| --- | --- |

(a)

sestavljene, skupaj z ustreznimi dokumenti, v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice pristojnega organa, ki jih sprejema;

| (b) | predložene v skladu s to uredbo in zlasti vsebujoč vse podrobnosti iz prvega odstavka; |
| --- | --- |

(b)

predložene v skladu s to uredbo in zlasti vsebujoč vse podrobnosti iz prvega odstavka;

| (c) | brez pogojev, razen predvidenih v tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

brez pogojev, razen predvidenih v tej uredbi;

| (d) | sestavljene s strani izvajalca, ki ga odobri država članica, ki jih sprejema, in nanašajoč se na posode za skladiščenje, ki so v tej državi članici; |
| --- | --- |

(d)

sestavljene s strani izvajalca, ki ga odobri država članica, ki jih sprejema, in nanašajoč se na posode za skladiščenje, ki so v tej državi članici;

| (e) | opremljene, pred skrajnim rokom za predložitev ponudb, z dokazom, da je ponudnik položil varščino, ki je v njih navedena. |
| --- | --- |

(e)

opremljene, pred skrajnim rokom za predložitev ponudb, z dokazom, da je ponudnik položil varščino, ki je v njih navedena.

Člen 10

1.   Ponudnik položi varščino v višini 50 EUR za tono oljčnega olja, zajetega v ponudbi.

2.   Ob neuspešnosti ponudb se varščina, navedena v odstavku 1, sprosti takoj, ko se v Uradnem listu Evropske unije objavi najvišji znesek pomoči za ta postopek delnega razpisa.

3.   Kadar so ponudbe uspešne, se varščina v višini 200 EUR na tono zadevnega oljčnega olja, zajetega v ponudbi, položi najkasneje na prvi dan izvajanja pogodbe, kakor je navedeno v drugem pododstavku člena 13(3), dodatno k varščini, navedeni v prvem odstavku.

4.   Osnovna zahteva v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85 za sprostitev varščin, navedenih v odstavkih 1 in 3, je skladiščenje za šest mesecev, predvideno v ponudbi po pogojih pogodbe, predpisanih v tej uredbi.

Kadar pa se trajanje pogodbe skrajša na manj kakor šest mesecev v skladu s členom 15, je obdobje skladiščenja, navedeno v prvem pododstavku, enako obdobju izvajanja pogodbe.

Člen 11

1.   Pristojni organ zadevne države članice prouči ponudbe v odsotnosti članov javnosti. Glede na odstavek 2 so osebe, navzoče pri proučitvi, zavezane k molčečnosti.

2.   Veljavne ponudbe, razvrščene v naraščajočem vrstnem redu glede na zneske in brez imena, se elektronsko posredujejo Komisiji najkasneje v 48 urah po poteku skrajnega roka za predložitev ponudb.

Če skrajni rok poteče na petek, je treba ponudbe posredovati najpozneje do 12. ure naslednji ponedeljek po belgijskem času.

3.   Za vsako posredovano ponudbo je treba navesti podatke o količini, kategoriji olja in znesku iz člena 9(1)(d) in (f). Poleg tega je treba tam, kjer razpis določa najvišje količine na regijo, navesti te regije za vsako ponudbo.

Člen 12

1.   V skladu s postopkom, določenim v členu 18(2) Uredbe (ES) št. 865/2004, in na podlagi prejetih ponudb, se določi največja količina pomoči na dan zasebnega skladiščenja najkasneje deveti delovni dan po poteku vsakega skrajnega roka, določenega za predložitev ponudb po postopkih delnega razpisa.

2.   Glede na razmere in predvideni razvoj na trgu oljčnega olja in možnosti, da se pomembno prispeva k ureditvi trga z zadevnim ukrepom, se določi najvišji znesek pomoči.

Poleg tega se upoštevajo količine, ki so že zajete v pogodbah za zasebno skladiščenje, in količine, zajete v prejetih ponudbah.

3.   Ko se določa najvišji znesek in v skladu z istim postopkom, se lahko vse ponudbe za posamezno kategorijo olja ali regijo, za katero se določi najvišja količina po členu 2(2), zavrnejo, kadar pri zadevni kategoriji ali regiji:

| — | ponudbe niso reprezentativne, ali |
| --- | --- |

—

ponudbe niso reprezentativne, ali

| — | bi najvišji določeni znesek lahko povzročil prekoračitev te najvišje količine. |
| --- | --- |

—

bi najvišji določeni znesek lahko povzročil prekoračitev te najvišje količine.

Člen 13

1.   Brez poseganja v člen 12(3) se pogodba dodeli ponudniku ali ponudnikom, katerih ponudba je bila posredovana v skladu s členom 11(2) in ki ustreza najvišjemu znesku pomoči na dan zasebnega skladiščenja ali manj za količino, navedeno v ponudbi.

Pravice in obveznosti uspešnega ponudnika niso prenosljive.

2.   Pristojni organ ustrezne države članice vse ponudnike pisno obvesti o izidu njihovega sodelovanja pri razpisu najkasneje drugi delovni dan po dnevu objave najvišjega zneska pomoči v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Datum sklenitve pogodbe je dan, ko se ponudniku pošlje obvestilo o sprejemu ponudbe.

Datum začetka izvajanja pogodbe, če se položi varščina, navedena v členu 10(3), je dan po sklenitvi pogodbe, zadevno olje pa se mora skladiščiti v pogojih, predvidenih v navedeni pogodbi.

Vendar se pogodba ne more začeti izvajati preden se posode ne zapečatijo po odvzetju vzorcev v skladu z odstavkom 4(c) in (d).

4.   V 30 dneh od sklenitve pogodbe pristojni organ države članice:

| (a) | ugotovi, katere so posode, ki vsebujejo zadevno olje; |
| --- | --- |

(a)

ugotovi, katere so posode, ki vsebujejo zadevno olje;

| (b) | zabeleži neto težo olja; |
| --- | --- |

(b)

zabeleži neto težo olja;

| (c) | vzame vzorec, reprezentativen za ponudbo; |
| --- | --- |

(c)

vzame vzorec, reprezentativen za ponudbo;

| (d) | zapečati vsako posodo. |
| --- | --- |

(d)

zapečati vsako posodo.

Kadar država članica navede utemeljen razlog, se lahko tridesetdnevni rok iz prvega pododstavka podaljša za petnajst dni.

5.   Vzeti vzorec iz člena 4(c) se čim prej analizira, da se zagotovi ustreznost deviškega olja kategoriji, za katero je bila pogodba dodeljena.

Če analiza potrdi, da olje v posodi ni v skladu s kategorijo, za katero je bila pogodba dodeljena, se celotna količina, zajeta v ponudbi, zavrne in varščina iz člena 10(1) zaseže.

Člen 14

1.   Pogodba, sestavljena v dveh izvodih, vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime in naslov pristojnega organa v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov pristojnega organa v državi članici;

| (b) | poln poštni naslov, številko odobritve in kategorijo pogodbenika, kakor je navedeno v členu 3; |
| --- | --- |

(b)

poln poštni naslov, številko odobritve in kategorijo pogodbenika, kakor je navedeno v členu 3;

| (c) | točen naslov kraja skladiščenja in kraj, kjer so skladiščne posode; |
| --- | --- |

(c)

točen naslov kraja skladiščenja in kraj, kjer so skladiščne posode;

| (d) | datum sklenitve pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

datum sklenitve pogodbe;

| (e) | datum začetka in zaključka izvajanja pogodbe, ob upoštevanju člena 15; |
| --- | --- |

(e)

datum začetka in zaključka izvajanja pogodbe, ob upoštevanju člena 15;

| (f) | sklic na to uredbo in zadevni postopek delnega razpisa. |
| --- | --- |

(f)

sklic na to uredbo in zadevni postopek delnega razpisa.

2.   Za vsako serijo iz pogodbe le-ta vsebuje:

| (a) | kategorijo in neto težo deviškega oljčnega olja; |
| --- | --- |

(a)

kategorijo in neto težo deviškega oljčnega olja;

| (b) | podrobnosti in nahajališče posode, ki vsebujejo to olje. |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti in nahajališče posode, ki vsebujejo to olje.

3.   Pogodba zahteva, da izvajalec:

| (a) | za dogovorjeno obdobje skladišči dogovorjeno količino določenega proizvoda na svoje stroške in tveganje; |
| --- | --- |

(a)

za dogovorjeno obdobje skladišči dogovorjeno količino določenega proizvoda na svoje stroške in tveganje;

| (b) | skladišči olje različnih kategorij v ločenih posodah, ki so opredeljene v pogodbi in ki jih je zapečatil pristojni organ države članice; |
| --- | --- |

(b)

skladišči olje različnih kategorij v ločenih posodah, ki so opredeljene v pogodbi in ki jih je zapečatil pristojni organ države članice;

| (c) | dovoli, da pristojni organ države članice kadar koli preveri izpolnjevanje zahtev pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

dovoli, da pristojni organ države članice kadar koli preveri izpolnjevanje zahtev pogodbe.

Spremembo posode iz prvega pododstavka točke (b) mora odobriti navedeni organ, treba jih je izvesti v njegovi prisotnosti, vzeti reprezentativni vzorec iz zadevnih posod in pritrditi nov pečat v skladu s členom 13(4)(c) in (d).

4.   Ne glede na člen 15 pogodbenik, ki razdre pogodbo med izvajanjem, ni več upravičen do pomoči za celotno obdobje in za vse količine, določene v pogodbi.

Člen 15

1.   Komisija se lahko na podlagi razvoja na trgu oljčnega olja in obetov za prihodnost v skladu s postopkom, predpisanim v členu 18(2) Uredbe (ES) št. 865/2004, odloči skrajšati trajanje pogodb, ki se izvajajo.

Spremembe pogodb se lahko sprejmejo samo v obdobju od 1. septembra do 31. decembra in ne smejo začeti veljati pred koncem meseca, ki sledi mesecu, v katerem so bile sprejete.

2.   Ko se pogodba spremeni v skladu z odstavkom 1, Komisija določi odstotek znižanja, ki se uporabi za število dni, ko se je pogodba izvajala, po datumu, določenem za vse pogodbe, ki se izvajajo na ta dan.

Člen 16

1.   Po datumu začetka izvajanja pogodbe iz drugega pododstavka člena 13(3) se lahko izplača predujem, ki ustreza pomoči, zagotovljeni za obdobje, ki se začne na dan začetka izvajanja pogodbe in konča naslednjega 31. avgusta pod pogojem, da se položi varščina v znesku, ki je enak 120 % predujma.

Pri pogodbah, ki se izvajajo od 1. januarja, se lahko izplača nadaljnji predujem za obdobje, ki se začne 1. septembra in konča ob poteku teh pogodb po pogojih, opredeljenih v prvem pododstavku.

2.   Varščina, navedena v odstavku 1, se sprosti takoj ob plačilu preostanka pomoči v skladu s členom 18(3).

Člen 17

1.   Pred končnim plačilom pomoči pristojni organ članice:

| (a) | zbere in preveri dokaze o izpolnjevanju pogojev, predpisanih v tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

zbere in preveri dokaze o izpolnjevanju pogojev, predpisanih v tej uredbi;

| (b) | opravi potrebne preglede za zagotovitev, da je bilo oljčno olje uskladiščeno med vsem obdobjem skladiščenja, navedenim v pogodbi; |
| --- | --- |

(b)

opravi potrebne preglede za zagotovitev, da je bilo oljčno olje uskladiščeno med vsem obdobjem skladiščenja, navedenim v pogodbi;

| (c) | sprejme vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se opravijo pregledi o izpolnjevanju zahtev pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

sprejme vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se opravijo pregledi o izpolnjevanju zahtev pogodbe.

2.   Pregledi o izpolnjevanju vključujejo fizični pregled skladiščenega blaga skupaj s pregledom računov.

Fizični pregled obsega predvsem pregled, ali zaloge, ki jih pogodba zajema, ustrezajo kategorijam olja, predvidenim v pogodbi, prisotnosti pečatov in predvidenih količin.

3.   Kjer zahteve pogodbe niso izpolnjene, se pomoč ne odobri, prav tako se umakne odobritev izvajalca, kar pa ne vpliva na druge kazni, ki se lahko uporabijo. Poleg tega zapadejo varščine, navedene v členih 10 in 16, pod pogoji Uredbe (EGS) št. 2220/85.

Člen 18

1.   Znesek pomoči se izračuna glede na neto težo, zabeleženo v skladu s členom 13(4)(b).

Tečaj, ki se uporabi pri spreminjanju zneska pomoči za zasebno skladiščenje v domačo valuto, je menjalni tečaj, ki se uporablja na dan začetka izvajanja pogodbe iz drugega pododstavka člena 13(3).

2.   Zahteve, ki se nanašajo na količine, predvidene v ponudbah in pogodbah, bodo veljale za izpolnjene, če so dejansko izpolnjene za 98 % teh količin.

Kjer analiza, navedena v členu 13(5), ne omogoča potrditve, da olje v posodi ustreza kategoriji, za katero je bila pogodba sklenjena, bo veljalo, da je celotna količina, zajeta v ponudbi, neustrezna.

3.   Pomoč ali preostanek pomoči, kjer je bil odobren predujem po členu 16, se izplača samo, ko so izpolnjene vse zahteve pogodbe. Plačilo pomoči ali preostanka pomoči se opravi po pregledu izpolnjevanja zahtev v 60 dneh po preteku pogodbe.

Člen 19

1.   Zadevne države članice obvestijo Komisijo o nacionalnih ukrepih, sprejetih za uporabo te uredbe, in o vzorčni pogodbi.

2.   Države članice elektronsko obvestijo Komisijo o količinah oljčnega olja, za katere je bila dodeljena pomoč, in ki niso, če je to primerno, predmet:

| — | sklenitve pogodbe, |
| --- | --- |

—

sklenitve pogodbe,

| — | spoštovanja pogodbe ali popolnega izvajanja pogodbe. |
| --- | --- |

—

spoštovanja pogodbe ali popolnega izvajanja pogodbe.

Obvestila, navedena v prvem pododstavku, navajajo, za kateri postopek delnega razpisa gre, in, če je to primerno, zadevne kategorije olja, izvajalce ali regije. Obveščanje se opravi v najkrajšem roku in najpozneje 10. dan naslednjega meseca.

Člen 20

Uredba (ES) št. 2768/98 se razveljavi.

Člen 21

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 206, 9.6.2004, str. 37.

1

(2)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 673/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 17).

2

(3)  UL L 346, 22.12.1998, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1432/2004 (UL L 264, 11.8.2004, str. 6).

3

(4)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66.

4

(5)  UL L 210, 28.7.1998, str. 32.

5

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/47

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2154/2005

z dne 23. decembra 2005

o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 glede registracije imena v „Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“(„Sidra de Asturias“ ali „Sidra d’Asturies“) [ZOP]

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1), in zlasti člena 6(3) in (4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bila vloga Španije za registracijo imena „Sidra de Asturias“ ali „Sidra d’Asturies“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bila vloga Španije za registracijo imena „Sidra de Asturias“ ali „Sidra d’Asturies“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene vloge ugovora v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92, je treba to ime vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene vloge ugovora v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92, je treba to ime vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime v Prilogi k tej uredbi se doda Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 2400/96 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL C 98, 22.4.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 327, 18.12.1996, str. 11.

3

---

PRILOGA

Proizvodi iz Priloge I k Pogodbi, namenjeni za prehrano ljudi

Drugi proizvodi iz Priloge I (začimbe, itd.)

ŠPANIJA

(„Sidra de Asturias“ ali „Sidra d’Asturies“) (ZOP)

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/49

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2155/2005

z dne 23. decembra 2005

o spremembi elementov specifikacije za označbo porekla iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 (Miel de Sapin des Vosges) [ZOP]

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 9 ter člena 6(3) in druge alinee člena 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9 Uredbe (EGS) št. 2081/92 je Francija zahtevala spremembo elementov specifikacije zaščitene označbe porekla „Miel de sapin des Vosges“, evidentirane z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9 Uredbe (EGS) št. 2081/92 je Francija zahtevala spremembo elementov specifikacije zaščitene označbe porekla „Miel de sapin des Vosges“, evidentirane z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Namen zahtevane spremembe je sprememba postopka ocene obarvanosti medu, ki se trenutno izvaja z merjenjem intenzivnosti po lestvici Pfund. |
| --- | --- |

(2)

Namen zahtevane spremembe je sprememba postopka ocene obarvanosti medu, ki se trenutno izvaja z merjenjem intenzivnosti po lestvici Pfund.

| (3) | Po spremembi bo preverjanje merila obarvanosti medu prepuščeno organolepričnemu pregledu, ki bo izveden v skladu z referenčno lestvico značilnosti barve medu. Ta postopek naj bi bil bolj zanesljiv. |
| --- | --- |

(3)

Po spremembi bo preverjanje merila obarvanosti medu prepuščeno organolepričnemu pregledu, ki bo izveden v skladu z referenčno lestvico značilnosti barve medu. Ta postopek naj bi bil bolj zanesljiv.

| (4) | Pri pregledu navedene zahteve za spremembo je bilo ugotovljeno, da gre le za manjšo spremembo. Ta ugotovitev temelji na dejstvu, da ne gre za spremembo značilnosti označbe porekla, saj se značilnost, povezana z obarvanostjo, ohrani. Spremeni se samo postopek ocene obarvanosti. |
| --- | --- |

(4)

Pri pregledu navedene zahteve za spremembo je bilo ugotovljeno, da gre le za manjšo spremembo. Ta ugotovitev temelji na dejstvu, da ne gre za spremembo značilnosti označbe porekla, saj se značilnost, povezana z obarvanostjo, ohrani. Spremeni se samo postopek ocene obarvanosti.

| (5) | Zato je za zaščiteno označbo porekla „Miel de sapin des Vosges“ v specifikaciji treba spremeniti točko „Opis“, določeno v členu 4(2)(b) Uredbe (EGS) št. 2081/92, z odstranitvijo navedbe v zvezi z intenzivnostjo po lestvici Pfund. |
| --- | --- |

(5)

Zato je za zaščiteno označbo porekla „Miel de sapin des Vosges“ v specifikaciji treba spremeniti točko „Opis“, določeno v členu 4(2)(b) Uredbe (EGS) št. 2081/92, z odstranitvijo navedbe v zvezi z intenzivnostjo po lestvici Pfund.

| (6) | V skladu s členom 4 Uredbe Komisije (ES) št. 383/2004 Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi povzetek. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 4 Uredbe Komisije (ES) št. 383/2004 Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi povzetek.

| (7) | Ugotovljeno je bilo tudi, da gre za spremembo v skladu z Uredbo (EGS) št. 2081/92 (3). Zato mora biti sprememba opisa proizvoda z imenom „Miel de sapin des Vosges“ evidentirana in objavljena. V povzetek je torej treba dodati podrobne opredelitve iz specifikacije glede obarvanosti medu s to označbo porekla. |
| --- | --- |

(7)

Ugotovljeno je bilo tudi, da gre za spremembo v skladu z Uredbo (EGS) št. 2081/92 (3). Zato mora biti sprememba opisa proizvoda z imenom „Miel de sapin des Vosges“ evidentirana in objavljena. V povzetek je torej treba dodati podrobne opredelitve iz specifikacije glede obarvanosti medu s to označbo porekla.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za predpisovanje geografskih oznak in zaščitenih označb porekla – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za predpisovanje geografskih oznak in zaščitenih označb porekla –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Postopek, določen v členu 6(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 se ne uporablja za spremembe iz člena 2.

Člen 2

Specifikacija označbe porekla „Miel de sapin des Vosges“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 3

Povzetek glavnih elementov specifikacije se nahaja v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 704/2005 (UL L 118, 5.5.2005, str. 14).

2

(3)  UL L 64, 2.3.2004, str. 16.

3

---

PRILOGA I

V specifikaciji označbe porekla „Miel de sapin des Vosges“ (Francija) se točka „4.2 Opis“ nadomesti z:

„4.2   Opis: Tekoči med iz medene rose, ki ga čebele nabirajo na črnih jelkah v Vogezih, z balzamično aromo in okusom po sladu, brez priokusa grenkobe in ostalih priokusov. Je temno rjave barve z zelenkastim odsevom.“

---

PRILOGA II

POVZETEK

Uredba Sveta (EGS) št. 2081/92

„MIEL DE SAPIN DES VOSGES“

št. ES: FR/00204/11.7.2004

ZOP (X)  ZGO ( )

Ta povzetek je informativne narave. Vsi zainteresirani in zlasti proizvajalci zadevnih ZOP ali ZGO se lahko s celotno specifikacijo seznanijo na nacionalni ravni ali pri pristojnih službah Evropske komisije (1).

1.

| Naziv: | Institut National des Appellations d'Origine (Nacionalni inštitut za označbe porekla) |
| --- | --- |
| Naslov: | 51, rue d'Anjou F-75008 Paris |
| Tel. | (33) 153 89 80 00 |
| Telefaks | (33) 142 25 57 97 |

Naziv:

Institut National des Appellations d'Origine (Nacionalni inštitut za označbe porekla)

Naslov:

51, rue d'Anjou F-75008 Paris

Tel.

(33) 153 89 80 00

Telefaks

(33) 142 25 57 97

2.

| 2.1 | : | Naziv | : | Syndicat de défense du Miel de Sapin des Vosges |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Naslov | : | 2, chemin du Cant – 88700 Roville-aux-Chênes |
| 2.3 | : | Sestava | : | proizvajalec/predelovalec (X) drugo ( ) |

2.1

:

Naziv

:

Syndicat de défense du Miel de Sapin des Vosges

2.2

:

Naslov

:

2, chemin du Cant – 88700 Roville-aux-Chênes

2.3

:

Sestava

:

proizvajalec/predelovalec (X) drugo ( )

3.

4.

4.1   Ime „Miel de Sapin des Vosges“

4.2   Opis Tekoči med iz medene rose, ki ga čebele nabirajo na črnih jelkah v Vogezih, z blago aromo in okusom po sladu, brez priokusa grenkobe in ostalih priokusov je temno rjave barve z zelenkastim odsevom.

4.3   Geografsko območje Hojev med iz Vogezov se proizvaja na celotnem lorenskem pobočju vogeškega hribovja, ki poleg departmaja Vosges obsega nekatere občine departmajev Meurthe-et-Moselle, Moselle, Haute-Saône in območje Belfort.

4.4   Dokazilo o poreklu Med mora biti nabran (izraz nabiranje pomeni predelavo s strani čebel, odstranitev satja in točenje medu), pretočen in evidentiran na geografskem območju, opredeljenem za to označbo porekla.

Postopek registracije predvideva:

izjavo o postavitvi panjev, ki za vsako kmetijsko gospodarstvo navaja datum postavitve panjev, število in natančen kraj postavitve panjev,

izjavo o letini, ki jo letno sestavi proizvajalec, ki prijavi število panjev, celotno proizvodnjo medu na kmetijskem gospodarstvu in celotno proizvodnjo medu na kmetijskem gospodarstvu, ki je upravičena do označbe porekla.

Poleg tega mora vsak proizvajalec letno sestaviti izjavo o zalogah.

Vodenje registrov omogoča identifikacijo izvora in namembnost medu kot tudi količine, ki so bile dobljene in dane v promet.

Vse te postopke dopolnjuje analitični in organoleptični pregled, ki omogoča, da se zagotovi kakovost in tipično značilnost proizvodov.

Medu se ne da tržiti pod registrirano označbo porekla „Miel de sapin des Vosges“ brez pridobitve potrdila o ustreznosti, ki ga na podlagi navedenih pregledov izda Nacionalni inštitut za označbe porekla po pogojih, opredeljenih z nacionalnimi predpisi v zvezi z označbami.

Dodatno se za originalnost proizvoda jamči s sistemom identifikacije, ki se ga namesti na vsak kozarec in se ob njegovem odprtju uniči. Ti sistemi identifikacije se izdajo na podlagi potrdila o ustreznosti.

4.5   Metoda pridobivanja Gre za med iz medene rose, ki jo čebele nabirajo na jelkah v Vogezih (Abies Pectinata). Listne uši sok jelk predelajo v medeno roso, ki jo nato nabirajo čebele. Točenje meda se opravi s hladno centrifugo, med mora biti obvezno precejen in se pretakati najmanj dva tedna. Pasterizacija medu je prepovedana. Med je v tekoči obliki. Proizvodnja hojevega medu v Vogezih v letih zelo niha glede na količino proizvedene medene rose.

4.6   Povezava Hojev med iz Vogezov je proizvod, ki je zelo povezan s področjem svojega porekla, saj izhaja iz nepretrgane verige vrst jelke iz Vogezov, ki je daleč najbolj razširjena vrsta v pogorju Massif Vosgien in ki se razvija v sožitju s tlemi iz kislega substrata, granita in peščenca. Iz te vrste listna uš izsesa sok in ga predeluje v medeno roso, ki jo nabirajo čebele in iz nje proizvajajo značilen med.

Proizvodnja je torej močno vezana na gozdne nasade jelk, posebne za vogeško regijo in iz katerih so znali čebelarji izločiti in nato ohraniti posebnosti.

4.7   Organ, pooblaščen za preverjanje skladnosti proizvodov s specifikacijo

| Naziv | : | I.N.A.O. |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Naslov: 51, rue d'Anjou F-75008 Paris |
| Naziv | : | D.G.C.C.R.F. |
| Naslov | : | Naslov: 59, Bd V. Auriol F-75703 Paris Cedex 13 |

Naziv

:

I.N.A.O.

Naslov

:

Naslov: 51, rue d'Anjou F-75008 Paris

Naziv

:

D.G.C.C.R.F.

Naslov

:

Naslov: 59, Bd V. Auriol F-75703 Paris Cedex 13

4.8   Označevanje Označevanje medu, ki je upravičen do registrirane označbe porekla „Miel de sapin des Vosges“, je sestavljeno iz navedb „Miel de sapin des Vosges“ in „Appellation d’origine contrôlée“ ali „AOC“. Navedba „Appellation d’origine contrôlée“ mora biti zapisana tik pod imenom označbe porekla s črkami vsaj polovične velikosti od črk označbe porekla. Navedbi sta v istem vidnem polju.

4.9   Nacionalne zahteve Odlok o označbi porekla „Miel de sapin des Vosges“.

---

(1)  Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo, Politična enota za kakovost kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/54

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2156/2005

z dne 23. decembra 2005

o spremembi elementov specifikacije označbe porekla iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1107/96 (Siurana) [ZOP]

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1), in zlasti člena 6(3), druge alinee člena 6(4) in člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bil zahtevek Španije za spremembe elementov specifikacije zaščitene označbe porekla „Siurana“, evidentirane z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bil zahtevek Španije za spremembe elementov specifikacije zaščitene označbe porekla „Siurana“, evidentirane z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92, je treba te spremembe evidentirati in objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92, je treba te spremembe evidentirati in objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija označbe porekla „Siurana“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Povzetek z navedbo glavnih elementov specifikacije je zajet v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 708/2005 (UL L 119, 11.5.2005, str. 3).

2

(3)  UL C 162, 11.7.2003, str. 8 („Siurana“).

3

---

PRILOGA I

ŠPANIJA

„Siurana“

Uvedene spremembe:

| — | Poglavje zadevne specifikacije:






   | Ime |
| --- | --- | --- |
|  | Opis |
| | Geografsko območje |
|  | Dokazilo o poreklu |
|  | Metoda pridobivanja |
|  | Povezava |
|  | Označevanje |
|  | Nacionalne zahteve |

—

Poglavje zadevne specifikacije:



Ime



Opis

Image

Geografsko območje



Dokazilo o poreklu



Metoda pridobivanja



Povezava



Označevanje



Nacionalne zahteve

| — | Sprememba:
  razširitev geografskega območja za to ime na naslednje občine:






  Regija | Občina |
| --- | --- | --- |
| Alt Camp | Aiguamúrcia; Alió; Bràfim; Cabra del Camp; Els Garidells; Figuerola del Camp; Masó, el; Milà, el; Montferri; Nulles; Pla de Santa Maria, el; Pont d'Armentera, el; Puigpelat; Querol; Riba, la; Rodonyà; Rourell, el; Vallmoll; Vilabella; Vilarodona |
| Baix Camp | Arbolí; Colldejou; Vilaplana |
| Baix Penedès | Albinyana; Arboç,l'; Banyeres del Penedès; Bellvei; Bisbal del Penedès,la; Bonastre; Calafell; Cunit; Llorenç del Penedès; Masllorenç; Montmell, el; Sant Jaume dels Domenys; Santa Oliva; Vendrell, el |
| Conca de Barberà | Barberà de la Conca; Blancafort; Espluga de Francolí, l'; Montblanc; Pira; Sarral; Senan; Solivella; Vallclara; Vilanova de Prades; Vilaverd; Vimbodí |
| Ribera d’Ebre | Garcia (1) |
| Tarragonès | Altafulla; Catllar, el; Creixell; Morell, el; Nou de Gaià, la; Pallaresos, els; Perafort; Pobla de Mafumet, la; Pobla de Montornès, la; Renau; Riera de Gaià, la; Roda de Barà; Salomó: Salou; Secuita, la; Tarragona; Torredembarra; Vespella de Gaià; Vilallonga del Camp |

—

Sprememba:

razširitev geografskega območja za to ime na naslednje občine:

Regija

Občina

Alt Camp

Aiguamúrcia; Alió; Bràfim; Cabra del Camp; Els Garidells; Figuerola del Camp; Masó, el; Milà, el; Montferri; Nulles; Pla de Santa Maria, el; Pont d'Armentera, el; Puigpelat; Querol; Riba, la; Rodonyà; Rourell, el; Vallmoll; Vilabella; Vilarodona

Baix Camp

Arbolí; Colldejou; Vilaplana

Baix Penedès

Albinyana; Arboç,l'; Banyeres del Penedès; Bellvei; Bisbal del Penedès,la; Bonastre; Calafell; Cunit; Llorenç del Penedès; Masllorenç; Montmell, el; Sant Jaume dels Domenys; Santa Oliva; Vendrell, el

Conca de Barberà

Barberà de la Conca; Blancafort; Espluga de Francolí, l'; Montblanc; Pira; Sarral; Senan; Solivella; Vallclara; Vilanova de Prades; Vilaverd; Vimbodí

Ribera d’Ebre

Garcia (1)

Tarragonès

Altafulla; Catllar, el; Creixell; Morell, el; Nou de Gaià, la; Pallaresos, els; Perafort; Pobla de Mafumet, la; Pobla de Montornès, la; Renau; Riera de Gaià, la; Roda de Barà; Salomó: Salou; Secuita, la; Tarragona; Torredembarra; Vespella de Gaià; Vilallonga del Camp

Glede na povezavo z okoljem (zgodovina, pedologija, orografija in klimatologija) razširjeno geografsko območje ohranja podobno enotnost in podobno stopnjo enovitosti kakor pred razširitvijo (začetna ZOP) in je v skladu z vsemi bistvenimi elementi specifikacije za to zaščiteno označbo porekla, ki je vpisana v register Skupnosti. Območje proizvaja ekstra deviško oljčno olje, ki ima enake značilnosti kot zaščiteno olje.

---

(1)  Garcia: območja 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 22 in 23.

---

PRILOGA II

UREDBA SVETA (EGS) št. 2081/92

„SIURANA“

(Št. ES: ES/0072/24.1.1994)

ZOP (X)   ZGO ( )

Ta povzetek je informativne narave. Za podrobnejše informacije so zlasti proizvajalci proizvodov, ki jih zajemajo zadevni ZOP ali ZGO, vabljeni, da si ogledajo celotno različico specifikacije na nacionalni ravni ali pri pristojnih službah Evropske komisije (1).

1.   Pristojna služba države članice:

| Ime | : | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Paseo Infanta Isabel, 1 – E-28071 MADRID |
| Telefon | : | (34) 913 347 53 94 |
| Telefaks | : | (34) 913 347 54 10 |

Ime

:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.

Naslov

:

Paseo Infanta Isabel, 1 – E-28071 MADRID

Telefon

:

(34) 913 347 53 94

Telefaks

:

(34) 913 347 54 10

2.   Skupina:

| 2.1 | Ime | : | CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. „SIURANA“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Ime

:

CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. „SIURANA“

| 2.2 | Naslov | : | Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus |
| --- | --- | --- | --- |
| Telefon | : | (34) 977 33 19 37 |
| Telefaks | : | (34) 977 33 19 37 |

2.2

Naslov

:

Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus

Telefon

:

(34) 977 33 19 37

Telefaks

:

(34) 977 33 19 37

| 2.3 | Sestava | : | Sestava: proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( ) |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Sestava

:

Sestava: proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:: Razred 1.5: Maščobe (maslo, margarina, olja itd.)

4.   Opis iz specifikacije:: (povzetek pogojev iz člena 4(2))

4.1   Ime: „Siurana“

4.2   Opis: Deviško oljčno olje, pridobljeno iz oliv sort „Arbequina“, „Royal“ in „Morrut“, s kislostjo manj kot 0,5. Najvišja stopnja peroksida: 12; vsebnost vlage in nečistoč največ 0,1. Zelenkasto rumena barva in sladko saden okus.

4.3.   Geografsko območje: Geografsko območje obsega več občin, ki se raztezajo prek province Tarragone od Léride do sredozemske obale. Občine so naslednje:

4.4   Dokazilo o poreklu: Oljčni nasadi, ki so na pridelovalnem območju in vpisani v register regulativnega organa, proizvajajo olive, iz katerih se v oljarnah, vpisanih v register, pridobiva olje, da ga potem pakirajo podjetja, ki so tudi vpisana v register. Olje se označi in regulativni organ izda oštevilčeno sekundarno označbo.

4.5   Metoda pridobivanja: Pridobivanje olja iz oliv, ki so neposredno obrane z oljk, zdrave, čiste in stisnjene na podlagi ustreznih tehnik pridobivanja olja, ki z ničemer ne spremenijo lastnosti izdelka.

4.6   Povezava: Sredozemsko podnebje s povprečno letno količino padavin med 380 in 550 mm ter povprečno letno temperaturo od 14,5 do 16 °C in razlike med dvema regijama, ki sestavljata pridelovalno območje, za prvo so značilna gričevnata zemljišča, za drugo pa nerazgibana topografija in dobra sestava tal, omogočajo okolje, prilagojeno za rast oljk. Ustrezna in nadzorovana kultura, obiranje in pridobivanje.

4.7   Nadzorni organ:

| Ime | : | CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. „SIURANA“ |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus |
| Telefon | : | 977 33 19 37 |
| Telefaks | : | 977 33 19 37 |

Ime

:

CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. „SIURANA“

Naslov

:

Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus

Telefon

:

977 33 19 37

Telefaks

:

977 33 19 37

Regulativni organ za označbo porekla „Siurana“ je v skladu s standardom EN 45011.

4.8   Označevanje: Dobro vidna označba „Denominación de Origen ‚Siurana’ aceite virgen/označba porekla ‚Siurana’, deviško olje“. Označbe, ki jih odobri organ. Sekundarne označbe oštevilči in izda regulativni organ.

4.9   Nacionalne zahteve: Zakon št. 25/1970 z dne 2. decembra 1970. Sprejet dne 19. novembra 1979 in ureja označbo porekla „Siurana“ za deviška oljčna olja in ustrezen regulativni organ.

---

(1)  Evropska komisija – Generalni direktorat za kmetijstvo – Enota za kakovost kmetijskih proizvodov – B-1049 Bruselj.

(2)  Območja: Flix, 13, 18, 19, 20 in 21; Garcia: 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 22 in 23; Tivissa: 2, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 21, 22 in 23 (okrožje La Serra d'Almòs); Torre de l’Espanyol: 1 in 2; Vinebre: 8 in 9.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/59

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2157/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi licenčnin za leto 2006 za plovila Skupnosti, ki lovijo v grenlandskih vodah

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1245/2004 z dne 28. junija 2004 o sklenitvi Protokola o spremembi četrtega Protokola o pogojih v zvezi z ribolovom, opredeljenih v Sporazumu o ribištvu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (1), in zlasti drugega odstavka člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1245/2004 določa, da lastniki plovil Skupnosti, ki dobijo dovoljenje za plovilo Skupnosti, pooblaščeno za ribolov v vodah, ki so v izključni ekonomski coni Grenlandije, plačajo licenčnino v skladu s členom 11(5) četrtega Protokola. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1245/2004 določa, da lastniki plovil Skupnosti, ki dobijo dovoljenje za plovilo Skupnosti, pooblaščeno za ribolov v vodah, ki so v izključni ekonomski coni Grenlandije, plačajo licenčnino v skladu s členom 11(5) četrtega Protokola.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 2140/2004 z dne 15. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1245/2004 glede zahtevkov za dovoljenja za ribolov v vodah, ki so v izključni ekonomski coni Grenlandije (2) izvaja upravni dogovor o dovoljenjih za ribolov, kot je določeno v členu 11(5) četrtega Protokola. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 2140/2004 z dne 15. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1245/2004 glede zahtevkov za dovoljenja za ribolov v vodah, ki so v izključni ekonomski coni Grenlandije (2) izvaja upravni dogovor o dovoljenjih za ribolov, kot je določeno v členu 11(5) četrtega Protokola.

| (3) | V skladu z delom B.4 upravnega dogovora se licenčnine za leto 2006 določijo s prilogo k navedenemu dogovoru in znašajo 3 % cene na tono zadevne vrste. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z delom B.4 upravnega dogovora se licenčnine za leto 2006 določijo s prilogo k navedenemu dogovoru in znašajo 3 % cene na tono zadevne vrste.

| (4) | Primerno je, da se v tej uredbi s prilogo k upravnemu dogovoru določijo licenčnine za leto 2006, o katerih sta se Skupnost in Grenlandija dogovorili 12. decembra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se v tej uredbi s prilogo k upravnemu dogovoru določijo licenčnine za leto 2006, o katerih sta se Skupnost in Grenlandija dogovorili 12. decembra 2005.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Licenčnine za leto 2006 za plovila Skupnosti, pooblaščena za ribolov v vodah, ki so v izključni ekonomski coni Grenlandije, se določijo v Prilogi k upravnemu dogovoru iz Uredbe (ES) št. 2140/2004.

Besedilo Priloge k upravnemu dogovoru je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 237, 8.7.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 369, 16.12.2004, str. 49.

2

---

PRILOGA

Licenčnine za leto 2006 so:

| Vrsta | EUR na tono |
| --- | --- |
| Rdeči okun | 42 |
| Grenlandska morska plošča | 77 |
| Kozica | 64 |
| Navadni jezik | 85 |
| Kapelan | 3 |
| Okroglonosi repak | 19 |
| Snežni pajek | 122 |

Vrsta

EUR na tono

Rdeči okun

42

Grenlandska morska plošča

77

Kozica

64

Navadni jezik

85

Kapelan

3

Okroglonosi repak

19

Snežni pajek

122

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/61

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2158/2005

z dne 23. decembra 2005

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 v zvezi z razširitvijo tarifnih kvot Skupnosti za izdelke iz jute in kokosovih vlaken

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 z dne 17. decembra 1999 o odpiranju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti določenih v GATT in nekaterih drugih tarifnih kvot Skupnosti ter o vzpostavitvi podrobnih pravil za prilagajanje teh kvot in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1808/95 (1) in zlasti druge alinee člena 9(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je v skladu s ponudbo, ki jo je dala na konferenci Združenih narodov o trgovini in razvoju (Unctad), in vzporedno s svojim splošnim sistemom preferencialov (GSP), leta 1971 uvedla tarifne preferenciale za izdelke iz jute in kokosovih vlaken s poreklom iz določenih držav v razvoju. Ti preferenciali so imeli obliko postopnega znižanja dajatev skupne carinske tarife in od leta 1978 do 31. decembra 1994 tudi popolne opustitve teh dajatev. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je v skladu s ponudbo, ki jo je dala na konferenci Združenih narodov o trgovini in razvoju (Unctad), in vzporedno s svojim splošnim sistemom preferencialov (GSP), leta 1971 uvedla tarifne preferenciale za izdelke iz jute in kokosovih vlaken s poreklom iz določenih držav v razvoju. Ti preferenciali so imeli obliko postopnega znižanja dajatev skupne carinske tarife in od leta 1978 do 31. decembra 1994 tudi popolne opustitve teh dajatev.

| (2) | Po začetku veljavnosti sistema GSP leta 1995 je Skupnost skupaj z GATT odprla avtonomne dajatev proste tarifne kvote Skupnosti za določene količine izdelkov iz jute in kokosovih vlaken. Tarifne kvote, odprte za te izdelke z Uredbo (ES) št. 32/2000, so bile z Uredbo Komisije (ES) št. 25/2005 (2). |
| --- | --- |

(2)

Po začetku veljavnosti sistema GSP leta 1995 je Skupnost skupaj z GATT odprla avtonomne dajatev proste tarifne kvote Skupnosti za določene količine izdelkov iz jute in kokosovih vlaken. Tarifne kvote, odprte za te izdelke z Uredbo (ES) št. 32/2000, so bile z Uredbo Komisije (ES) št. 25/2005 (2).

| (3) | Zaradi podaljšanja splošnega sistema preferencialov do 31. decembra 2008 z Uredbo Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3) je treba podaljšati do 31. decembra 2008 tudi tarifno kvoto za izdelke iz jute in kokosovih vlaken. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi podaljšanja splošnega sistema preferencialov do 31. decembra 2008 z Uredbo Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3) je treba podaljšati do 31. decembra 2008 tudi tarifno kvoto za izdelke iz jute in kokosovih vlaken.

| (4) | Uredbo (ES) št. 32/2000 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 32/2000 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Besedilo serijskih številk 09.0107, 09.0109 in 09.0111 v petem stolpcu („Kvotno obdobje“) Priloge III k Uredbi (ES) št. 32/2000 „od 1.1.2005 do 31.12.2005“ se nadomesti z „od 1.1.2006 do 31.12.2006, od 1.1.2007 do 31.12.2007 in od 1.1.2008 do 31.12.2008.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 5, 8.1.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1102/2005 (UL L 183, 14.7.2005, str. 65).

1

(2)  UL L 6, 8.1.2005, str. 4.

2

(3)  UL L 169, 30.6.2005, str. 1.

3

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/62

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2159/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. januarja 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pogojih izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu.

| (3) | Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit.

| (4) | Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih.

| (5) | Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju.

| (6) | Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi – |
| --- | --- |

(6)

Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 1. januarja 2006

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 41,20 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 53,35 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 53,35 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 41,20 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

41,20

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

53,35

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

53,35

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

41,20

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

obdobje od 15.12.2005–22.12.2005

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 130,01 (3) | 68,92 | 180,01 | 170,01 | 150,01 | 92,73 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 19,03 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 30,34 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

130,01 (3)

68,92

180,01

170,01

150,01

92,73

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

19,03

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

30,34

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 17,87 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 25,24 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 17,87 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 25,24 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/65

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2160/2005

z dne 23. decembra 2005

o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1918/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), zlasti tretje alinee njenega člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2131/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2131/2005 (2).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 2131/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 2131/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturirane in izvožene v nespremenjenem stanju, določena z Uredbo (ES) št. 2131/2005, se spremenijo in so navedena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 340, 23.12.2005, str. 45.

2

---

PRILOGA

SPREMENJENI ZNESKI NADOMESTIL ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE OD 24. DECEMBRA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,19 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,92 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,19 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,92 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3500 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 35,00 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,62 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 33,62 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3500 |
| NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,19 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

30,92 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,19 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

30,92 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3500

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

35,00

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

33,62

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

33,62

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3500

NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/67

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2161/2005

z dne 23. decembra 2005

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1423/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih izvedbenih pravilih za uvoz proizvodov v sektorju sladkorja, razen melase (2), in zlasti drugega stavka druge alinee odstavka 2 člena 1 ter odstavka 1 člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 2101/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 2101/2005 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1423/95, določene v Uredbi (ES) št. 1011/2005 za tržno leto 2005/2006, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 624/98 (UL L 85, 20.3.1998, str. 5).

2

(3)  UL L 170, 1.7.2005, str. 35.

3

(4)  UL L 335, 21.12.2005, str. 36.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 24. decembra 2005

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 30,08 | 2,26 |
| 1701 11 90 (1) | 30,08 | 6,49 |
| 1701 12 10 (1) | 30,08 | 2,13 |
| 1701 12 90 (1) | 30,08 | 6,06 |
| 1701 91 00 (2) | 28,38 | 11,04 |
| 1701 99 10 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1701 99 90 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1702 90 99 (3) | 0,28 | 0,37 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

30,08

2,26

1701 11 90 (1)

30,08

6,49

1701 12 10 (1)

30,08

2,13

1701 12 90 (1)

30,08

6,06

1701 91 00 (2)

28,38

11,04

1701 99 10 (2)

28,38

6,52

1701 99 90 (2)

28,38

6,52

1702 90 99 (3)

0,28

0,37

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1260/2001.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/69

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2162/2005

z dne 23. decembra 2005

o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola št. 4 o bombažu, priloženega k Aktu o pristopu Grčije, nazadnje spremenjenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi – |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001, se določi v višini 22,051 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 148, 1.6.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3.

2

(3)  UL L 210, 3.8.2001, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2002 (UL L 223, 20.8.2002, str. 3).

3

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/70

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2163/2005

z dne 22. decembra 2005

o zavrnitvi zahtevkov za izvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (2) in zlasti točk (b) in (c) prvega pododstavka člena 10(2) ter odstavka 2a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 20. decembra 2005 objavila svojo politično namero, da spremeni Uredbo (ES) št. 2000/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso (3) tako, da se izvozna nadomestila ne bodo več dodeljevala za izvoz odraslega goveda moškega spola za zakol, namenjenega v Egipt in Libanon. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. decembra 2005 objavila svojo politično namero, da spremeni Uredbo (ES) št. 2000/2005 z dne 7. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za goveje in telečje meso (3) tako, da se izvozna nadomestila ne bodo več dodeljevala za izvoz odraslega goveda moškega spola za zakol, namenjenega v Egipt in Libanon.

| (2) | V dneh po objavi so bili opaženi zahtevki za izvozna dovoljenja za večje količine odraslega goveda moškega spola za zakol za zgoraj navedene namembne kraje, kot je normalno. Zahtevke je treba šteti za špekulativne glede na spremembo Uredbe (ES) št. 2000/2005. |
| --- | --- |

(2)

V dneh po objavi so bili opaženi zahtevki za izvozna dovoljenja za večje količine odraslega goveda moškega spola za zakol za zgoraj navedene namembne kraje, kot je normalno. Zahtevke je treba šteti za špekulativne glede na spremembo Uredbe (ES) št. 2000/2005.

| (3) | Neodobrene zahtevke za izvozna dovoljenja je zato treba zavrniti in začasno ustaviti vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja za pet delovnih dni od začetka veljave te uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Neodobrene zahtevke za izvozna dovoljenja je zato treba zavrniti in začasno ustaviti vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja za pet delovnih dni od začetka veljave te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za izvozna dovoljenja, ki vsebujejo vnaprejšnjo določitev izvoznih nadomestil za odrasla goveda moškega spola za zakol (oznaka KN 0102 90 71 9000), namenjena v Egipt in Libanon, ki so vloženi v roku štirih delovnih dni pred začetkom veljave te uredbe, se zavrnejo.

Vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja za te živali se začasno ustavi za pet delovnih dni od datuma začetka veljave te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 143, 27.6.1995, str. 35. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

2

(3)  UL L 320, 8.12.2005, str. 46.

3

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/71

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2164/2005

z dne 23. decembra 2005

o ponovnem odprtju ribolova na grenlandsko morsko ploščo v coni NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2), in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3) določa kvote za leto 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3) določa kvote za leto 2005.

| (2) | Španija je 24. avgusta 2005 v skladu s členom 21(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93 obvestila Komisijo, da bo 1. septembra 2005 začasno prenehala z ribolovom na grenlandsko morsko ploščo v vodah cone NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo. |
| --- | --- |

(2)

Španija je 24. avgusta 2005 v skladu s členom 21(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93 obvestila Komisijo, da bo 1. septembra 2005 začasno prenehala z ribolovom na grenlandsko morsko ploščo v vodah cone NAFO 3LMNO s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo.

| (3) | 14. septembra 2005 je Komisija v skladu s členoma 21(3) Uredbe (EGS) št. 2847/93 in 26(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002 sprejela Uredbo (ES) št. 1486/2005 (4) ki prepoveduje ribolov na grenlandsko morsko ploščo v coni NAFO 3LMNO za plovila, ki plujejo pod špansko zastavo ali so registrirana v Španiji. |
| --- | --- |

(3)

14. septembra 2005 je Komisija v skladu s členoma 21(3) Uredbe (EGS) št. 2847/93 in 26(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002 sprejela Uredbo (ES) št. 1486/2005 (4) ki prepoveduje ribolov na grenlandsko morsko ploščo v coni NAFO 3LMNO za plovila, ki plujejo pod špansko zastavo ali so registrirana v Španiji.

| (4) | V skladu z novimi podatki, ki jih je Komisija prejela od španskih organov, Španija v coni NAFO 3LMNO še ni izčrpala količine iz dodeljene kvote za grenlandsko morsko ploščo. Zato je v teh vodah treba dovoliti ribolov na grenlandsko morsko ploščo s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo ali so registrirana v Španiji. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z novimi podatki, ki jih je Komisija prejela od španskih organov, Španija v coni NAFO 3LMNO še ni izčrpala količine iz dodeljene kvote za grenlandsko morsko ploščo. Zato je v teh vodah treba dovoliti ribolov na grenlandsko morsko ploščo s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo ali so registrirana v Španiji.

| (5) | To dovoljenje začne veljati 10. decembra 2005, da se omogoči ribolov zadevne količine grenlandske morske plošče pred koncem leta. |
| --- | --- |

(5)

To dovoljenje začne veljati 10. decembra 2005, da se omogoči ribolov zadevne količine grenlandske morske plošče pred koncem leta.

| (6) | Uredbo Komisije (ES) št. 1486/2005 je treba zato z 10. decembrom 2005 razveljaviti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (ES) št. 1486/2005 je treba zato z 10. decembrom 2005 razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razveljavitev

Uredba Komisije (ES) št. 1486/2005 se razveljavi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 10. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/2005 (UL L 207, 10.8.2005, str. 1).

3

(4)  UL L 238, 14.9.2005, str. 5.

4

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/72

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 1. oktobra 2003

o državni pomoči Nemčije za Jahnke Stahlbau GmbH, Halle

(notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 3375)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/940/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 30. decembra 1999 je Nemčija Komisijo obvestila o različnih ukrepih pomoči za Jahnke Stahlbau GmbH, Halle ( v nadaljevanju „Jahnke“). Zadeva je bila vpisana v evidenco pod številko NN 9/2000. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 30. decembra 1999 je Nemčija Komisijo obvestila o različnih ukrepih pomoči za Jahnke Stahlbau GmbH, Halle ( v nadaljevanju „Jahnke“). Zadeva je bila vpisana v evidenco pod številko NN 9/2000.

| (2) | Z dopisom z dne 2. marca 2001 je Komisija Nemčiji sporočila, da bo v zvezi s to pomočjo in napovedano prodajo premoženja sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. Sklep Komisije je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, da predložijo svoje pripombe v zvezi s to pomočjo. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 2. marca 2001 je Komisija Nemčiji sporočila, da bo v zvezi s to pomočjo in napovedano prodajo premoženja sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. Sklep Komisije je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala, da predložijo svoje pripombe v zvezi s to pomočjo.

| (3) | V skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) je Komisija Nemčijo zaprosila, da predloži vse potrebne informacije, da bo lahko preverila, ali je bilo konsolidacijsko posojilo dežele Saška-Anhalt dodeljeno v skladu z odobrenim programom pomoči. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) je Komisija Nemčijo zaprosila, da predloži vse potrebne informacije, da bo lahko preverila, ali je bilo konsolidacijsko posojilo dežele Saška-Anhalt dodeljeno v skladu z odobrenim programom pomoči.

| (4) | Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strank.

| (5) | 17. maja 2001, 22. novembra 2002 in 17. januarja 2003 je Nemčija predložila svoje pripombe glede sprožitve postopka. |
| --- | --- |

(5)

17. maja 2001, 22. novembra 2002 in 17. januarja 2003 je Nemčija predložila svoje pripombe glede sprožitve postopka.

| (6) | 17. januarja 2003 je Nemčija Komisiji sporočila, da je Jahnke zaprosil za stečajni postopek; julija 2003 je nadalje sporočila, da se je stečajni postopek začel februarja 2003. |
| --- | --- |

(6)

17. januarja 2003 je Nemčija Komisiji sporočila, da je Jahnke zaprosil za stečajni postopek; julija 2003 je nadalje sporočila, da se je stečajni postopek začel februarja 2003.

II.   OPIS

| (7) | Jahnke, podjetje, ki se ukvarja z gradnjo jeklenih konstrukcij, ima sedež v Halleju (Saška-Anhalt), v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(7)

Jahnke, podjetje, ki se ukvarja z gradnjo jeklenih konstrukcij, ima sedež v Halleju (Saška-Anhalt), v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES.

1.   Razvoj

| (8) | Jahnke je 12. novembra 1999 ustanovil gospod Bernd Jahnke, direktor podjetja Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (v nadaljevanju „Jahnke Lenzen“), z namenom prevzema premoženja podjetja HAMESTA Steel GmbH (v nadaljevanju „HAMESTA“), ki je maja 1999 prijavilo stečaj. HAMESTA je bil naslednik podjetja Hallische Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv., ki je bilo od leta 1998 v stečaju. Podjetje Hallische Metall- und Stahlbau GmbH je bilo leta 1995 privatizirano s strani Treuhandanstalta in prodano delniški družbi Thuringia AG. S privatizacijo je bila povezana dodelitev zakonite pomoči v višini okoli 37 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(8)

Jahnke je 12. novembra 1999 ustanovil gospod Bernd Jahnke, direktor podjetja Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (v nadaljevanju „Jahnke Lenzen“), z namenom prevzema premoženja podjetja HAMESTA Steel GmbH (v nadaljevanju „HAMESTA“), ki je maja 1999 prijavilo stečaj. HAMESTA je bil naslednik podjetja Hallische Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv., ki je bilo od leta 1998 v stečaju. Podjetje Hallische Metall- und Stahlbau GmbH je bilo leta 1995 privatizirano s strani Treuhandanstalta in prodano delniški družbi Thuringia AG. S privatizacijo je bila povezana dodelitev zakonite pomoči v višini okoli 37 milijonov EUR.

| (9) | Novembra 1999 je stečajni upravitelj podjetja HAMESTA gospodu Jahnkeju sporočil, da bo lahko premoženje podjetja HAMESTA prodal le s soglasjem upniškega odbora. Glede na poznejšo prodajo je izrazil možnost, da bi Jahnke lahko uporabljal premoženje podjetja HAMESTA za mesečno najemnino v višini okoli 13 000 EUR, plačljivo od 1. januarja 2000. |
| --- | --- |

(9)

Novembra 1999 je stečajni upravitelj podjetja HAMESTA gospodu Jahnkeju sporočil, da bo lahko premoženje podjetja HAMESTA prodal le s soglasjem upniškega odbora. Glede na poznejšo prodajo je izrazil možnost, da bi Jahnke lahko uporabljal premoženje podjetja HAMESTA za mesečno najemnino v višini okoli 13 000 EUR, plačljivo od 1. januarja 2000.

| (10) | 3. februarja 2001 je bil med stečajnim upraviteljem in gospodom Jahnkejem sestavljen osnutek dogovora o prevzemu, po katerem bi lahko investitor kupil premoženje po predvideni prodajni ceni v višini okoli 2,5 milijona EUR. Medtem je upniški odbor sklenil, da dogovora o prevzemu ne bo uresničil, temveč bo premoženje prodal na javni dražbi. Dogovora o prevzemu zato niso potrdili in ostaja neveljaven. |
| --- | --- |

(10)

3. februarja 2001 je bil med stečajnim upraviteljem in gospodom Jahnkejem sestavljen osnutek dogovora o prevzemu, po katerem bi lahko investitor kupil premoženje po predvideni prodajni ceni v višini okoli 2,5 milijona EUR. Medtem je upniški odbor sklenil, da dogovora o prevzemu ne bo uresničil, temveč bo premoženje prodal na javni dražbi. Dogovora o prevzemu zato niso potrdili in ostaja neveljaven.

| (11) | Maja 2000 sta stečajni upravitelj in gospod Jahnke podpisala novo najemno pogodbo z mesečnimi obrestmi v višini okoli 11 300 EUR za neomejen čas in s šestmesečnim odpovednim rokom ob izteku leta. |
| --- | --- |

(11)

Maja 2000 sta stečajni upravitelj in gospod Jahnke podpisala novo najemno pogodbo z mesečnimi obrestmi v višini okoli 11 300 EUR za neomejen čas in s šestmesečnim odpovednim rokom ob izteku leta.

| (12) | Novembra 2002 je Nemčija Komisiji sporočila, da je podjetje Jahnke, z namenom pridobiti premoženje, najprej nameravalo od dveh upnikov podjetja HAMESTA prevzeti zastavne pravice, da bi zavarovalo svoj položaj kupca. Jahnke je z obema upnikoma sklenil dogovor o prevzemu zastavnih pravic proti plačilu v višini 1,54 milijona EUR. |
| --- | --- |

(12)

Novembra 2002 je Nemčija Komisiji sporočila, da je podjetje Jahnke, z namenom pridobiti premoženje, najprej nameravalo od dveh upnikov podjetja HAMESTA prevzeti zastavne pravice, da bi zavarovalo svoj položaj kupca. Jahnke je z obema upnikoma sklenil dogovor o prevzemu zastavnih pravic proti plačilu v višini 1,54 milijona EUR.

| (13) | Po trditvah Nemčije javne dražbe premoženja HAMESTE še ni bilo. Podjetje Jahnke je še vedno v stečajnem postopku. Javna dražba premoženja HAMESTE je bila sprva predvidena v letu 2002, vendar bo zdaj konec leta 2003. Stečajni postopek proti podjetju Jahnke ne bo zaključen pred sredino leta 2004. |
| --- | --- |

(13)

Po trditvah Nemčije javne dražbe premoženja HAMESTE še ni bilo. Podjetje Jahnke je še vedno v stečajnem postopku. Javna dražba premoženja HAMESTE je bila sprva predvidena v letu 2002, vendar bo zdaj konec leta 2003. Stečajni postopek proti podjetju Jahnke ne bo zaključen pred sredino leta 2004.

| (14) | Marca 2001 je podjetje Jahnke z okoli 80 zaposlenimi ustvarilo prihodke v višini 5 milijonov EUR (leta 2000 okoli 2 milijona EUR) in dobiček iz poslovanja v višini 18 000 EUR (leta 2000 okoli 100 000 EUR). Jahnke Lenzen je leta 2001 ustvarilo prihodke v višini 3,3 milijone EUR (leta 2000 okoli 4,4 milijone EUR) in dobiček iz poslovanja v višini okoli 21 000 EUR (leta 2000 okoli 71 000 EUR). Jahnke Lenzen zaposluje okoli 40 ljudi. |
| --- | --- |

(14)

Marca 2001 je podjetje Jahnke z okoli 80 zaposlenimi ustvarilo prihodke v višini 5 milijonov EUR (leta 2000 okoli 2 milijona EUR) in dobiček iz poslovanja v višini 18 000 EUR (leta 2000 okoli 100 000 EUR). Jahnke Lenzen je leta 2001 ustvarilo prihodke v višini 3,3 milijone EUR (leta 2000 okoli 4,4 milijone EUR) in dobiček iz poslovanja v višini okoli 21 000 EUR (leta 2000 okoli 71 000 EUR). Jahnke Lenzen zaposluje okoli 40 ljudi.

2.   Ukrepi pomoči

| (15) | Načrtovani stroški in denarna sredstva za prestrukturiranje so se znatno spremenili v primerjavi s podatki, ki so bili Komisiji prvotno predloženi v letih 1999 in 2000. Z dopisom z dne 4. septembra 2000 je bila določena zahteva glede financiranja:









  Zahteva glede financiranja
  (EUR) | Vir denarnih sredstev v EUR (zaokrožene številke) |
| --- | --- | --- |
| | Lastna sredstva investitorja | Sparkasse Halle | Dežela Saška-Anhalt | Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben („BvS“) |
| Nakupna cena:
  do 2,5 mio | | 20 % od 2,5 mio
  500 000 | Jamstvo za 80 % posojila 2 mio | |
| Premoženje/tekoči račun:
  410 000 | Delniški kapital:
  260 000 | | | 150 000 |
| Financiranje naročilin začetni stroški:
  670 000 | | | Konsolidacijsko posojilo
  260 000 | 410 000 |
| Skupaj:
  3,58 mio | 260 000 | 500 000 | 2,26 mio | 560 000 |

(15)

Načrtovani stroški in denarna sredstva za prestrukturiranje so se znatno spremenili v primerjavi s podatki, ki so bili Komisiji prvotno predloženi v letih 1999 in 2000. Z dopisom z dne 4. septembra 2000 je bila določena zahteva glede financiranja:

Zahteva glede financiranja

(EUR)

Vir denarnih sredstev v EUR (zaokrožene številke)

Lastna sredstva investitorja

Sparkasse Halle

Dežela Saška-Anhalt

Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben („BvS“)

Nakupna cena:

do 2,5 mio

20 % od 2,5 mio

500 000

Jamstvo za 80 % posojila 2 mio

Premoženje/tekoči račun:

410 000

Delniški kapital:

260 000

150 000

Financiranje naročilin začetni stroški:

670 000

Konsolidacijsko posojilo

260 000

410 000

Skupaj:

3,58 mio

260 000

500 000

2,26 mio

560 000

| (16) | Nakupna cena premoženja naj bi se financirala z bančnim posojilom v višini 2,5 milijona EUR, pri čemer naj bi bilo 80 % zavarovanih z jamstvom dežele Saška-Anhalt. Ostalih 20 % naj bi bilo zavarovanih z zastavnimi pravicami in premoženjem. |
| --- | --- |

(16)

Nakupna cena premoženja naj bi se financirala z bančnim posojilom v višini 2,5 milijona EUR, pri čemer naj bi bilo 80 % zavarovanih z jamstvom dežele Saška-Anhalt. Ostalih 20 % naj bi bilo zavarovanih z zastavnimi pravicami in premoženjem.

| (17) | Jamstvo dežele Saška-Anhalt naj bi bilo dodeljeno iz odobrene garancijske sheme (4). Eden izmed pogojev sheme je, da morajo biti izpolnjena merila Smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah („smernice“) (5). |
| --- | --- |

(17)

Jamstvo dežele Saška-Anhalt naj bi bilo dodeljeno iz odobrene garancijske sheme (4). Eden izmed pogojev sheme je, da morajo biti izpolnjena merila Smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah („smernice“) (5).

| (18) | Po navedbah Nemčije nista bila dodeljena niti bančno posojilo za nakup premoženja niti jamstvo. |
| --- | --- |

(18)

Po navedbah Nemčije nista bila dodeljena niti bančno posojilo za nakup premoženja niti jamstvo.

| (19) | Za pokrivanje začetnih stroškov je podjetje Jahnke potrebovalo gibljiva sredstva v višini 1,08 milijona EUR pretežno za financiranje naročil in za kredit tekočega računa. V ta namen je investitor prispeval 260 000 EUR, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (v nadaljevanju „BvS“) dve posojili v skupni višini 560 000 EUR in dežela Saška-Anhalt posojilo v višini 260 000 EUR (6). |
| --- | --- |

(19)

Za pokrivanje začetnih stroškov je podjetje Jahnke potrebovalo gibljiva sredstva v višini 1,08 milijona EUR pretežno za financiranje naročil in za kredit tekočega računa. V ta namen je investitor prispeval 260 000 EUR, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (v nadaljevanju „BvS“) dve posojili v skupni višini 560 000 EUR in dežela Saška-Anhalt posojilo v višini 260 000 EUR (6).

| (20) | Po odobritvi Komisije naj bi posojila BvS spremenili v subvencije. |
| --- | --- |

(20)

Po odobritvi Komisije naj bi posojila BvS spremenili v subvencije.

| (21) | Gibljiva sredstva so bila potrebna za ukrepe za vzdrževanje, za začasno financiranje neporavnanih terjatev in za financiranje naročil. Po navedbah nemških organov je v industriji jeklenih konstrukcij običajno, da okoli 10 % vrednosti naročila na začetku zagotovi banka. Po zaključku del in pri dobavi ima stranka pravico iz garancije v višini 5 % za dobo dveh do pet let. |
| --- | --- |

(21)

Gibljiva sredstva so bila potrebna za ukrepe za vzdrževanje, za začasno financiranje neporavnanih terjatev in za financiranje naročil. Po navedbah nemških organov je v industriji jeklenih konstrukcij običajno, da okoli 10 % vrednosti naročila na začetku zagotovi banka. Po zaključku del in pri dobavi ima stranka pravico iz garancije v višini 5 % za dobo dveh do pet let.

3.   Načrt za prestrukturiranje

| (22) | Po navedbah Nemčije se načrt investitorja za prestrukturiranje v glavnem opira na znanje in izkušnje, ki jih je sam pridobil, na vpeljavo učinkovitega nadzora in omejitev vodstva podjetja, na zmanjšanje administrativnih stroškov, na prestrukturiranje področij poslovanja in na povečano uveljavljanje storitev distribucijske mreže podjetja Jahnke Lenzen. Kot obdobje za prestrukturiranje je bil naveden čas od 1. decembra 1999 do 30. novembra 2002. |
| --- | --- |

(22)

Po navedbah Nemčije se načrt investitorja za prestrukturiranje v glavnem opira na znanje in izkušnje, ki jih je sam pridobil, na vpeljavo učinkovitega nadzora in omejitev vodstva podjetja, na zmanjšanje administrativnih stroškov, na prestrukturiranje področij poslovanja in na povečano uveljavljanje storitev distribucijske mreže podjetja Jahnke Lenzen. Kot obdobje za prestrukturiranje je bil naveden čas od 1. decembra 1999 do 30. novembra 2002.

| (23) | V skladu z načrtom za prestrukturiranje znaša prihodek/letni rezultat leta 2000 okoli 8 milijonov/250 000 EUR, leta 2001 9 milijonov/600 000 EUR in leta 2002 10 milijonov/600 000 EUR. Leta 2000 je dejanski prihodek/letni rezultat znašal 2 milijona/100 000 EUR in leta 2001 5 milijonov/15 000 EUR. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načrtom za prestrukturiranje znaša prihodek/letni rezultat leta 2000 okoli 8 milijonov/250 000 EUR, leta 2001 9 milijonov/600 000 EUR in leta 2002 10 milijonov/600 000 EUR. Leta 2000 je dejanski prihodek/letni rezultat znašal 2 milijona/100 000 EUR in leta 2001 5 milijonov/15 000 EUR.

| (24) | Načrt za prestrukturiranje je bil po navedbah Nemčije sestavljen iz spodaj opisanih ukrepov. |
| --- | --- |

(24)

Načrt za prestrukturiranje je bil po navedbah Nemčije sestavljen iz spodaj opisanih ukrepov.

| (25) | Po navedbah Nemčije je bil eden izmed razlogov za stečaj podjetja HAMESTA neprimerno vodstvo. HAMESTA je imela preveč zaposlenih v operativnih in administrativnih oddelkih, kar je vodilo k previsokim stroškom in neučinkovitemu vodstvu. |
| --- | --- |

(25)

Po navedbah Nemčije je bil eden izmed razlogov za stečaj podjetja HAMESTA neprimerno vodstvo. HAMESTA je imela preveč zaposlenih v operativnih in administrativnih oddelkih, kar je vodilo k previsokim stroškom in neučinkovitemu vodstvu.

| (26) | Število zaposlenih se je zmanjšalo na 80, od tega je bilo 45 delavcev zaposlenih v proizvodnji. Zelo se je zmanjšalo število zaposlenih v vodstvu. Poleg stalnega osebja naj bi nekaj nalog, ki so se prej opravljale v podjetju, prevzeli dva zunanja svetovalca, en odvetnik in en poslovni svetovalec. |
| --- | --- |

(26)

Število zaposlenih se je zmanjšalo na 80, od tega je bilo 45 delavcev zaposlenih v proizvodnji. Zelo se je zmanjšalo število zaposlenih v vodstvu. Poleg stalnega osebja naj bi nekaj nalog, ki so se prej opravljale v podjetju, prevzeli dva zunanja svetovalca, en odvetnik in en poslovni svetovalec.

| (27) | Po mnenju Nemčije je podjetje HAMESTA v preteklosti neprofesionalno izvrševalo naročila. Pri izpolnjevanju pogodb niso bili sposobni slediti dodatnim naročilom, zaradi česar dodatnega dela strankam niso zaračunali. To je vodilo k napačnemu obračunavanju naročil. |
| --- | --- |

(27)

Po mnenju Nemčije je podjetje HAMESTA v preteklosti neprofesionalno izvrševalo naročila. Pri izpolnjevanju pogodb niso bili sposobni slediti dodatnim naročilom, zaradi česar dodatnega dela strankam niso zaračunali. To je vodilo k napačnemu obračunavanju naročil.

| (28) | Kot del prestrukturiranja je bil decembra 1999 vpeljan načrt za vodenje podjetja z določitvijo ciljev, vodenja in izpolnjevanja ciljev podjetja, ki se je opiral na sodobno programsko opremo za računovodstvo in poslovno načrtovanje. To je omogočilo dejansko obračunavanje opravljenih del. |
| --- | --- |

(28)

Kot del prestrukturiranja je bil decembra 1999 vpeljan načrt za vodenje podjetja z določitvijo ciljev, vodenja in izpolnjevanja ciljev podjetja, ki se je opiral na sodobno programsko opremo za računovodstvo in poslovno načrtovanje. To je omogočilo dejansko obračunavanje opravljenih del.

| (29) | S sistemom za spremljanje zalog naj bi zaloge natančno beležili in jih nadzorovali. Da bi se izognili odpadkom in odpadnemu materialu, naj bi Jahnke potrebno jeklo dobival neposredno iz jeklarne. V skladu z načrtom naj bi surovino v jeklarni razrezali na želeno velikost in jo podjetju Jahnke dostavili z zasebno železniško povezavo. |
| --- | --- |

(29)

S sistemom za spremljanje zalog naj bi zaloge natančno beležili in jih nadzorovali. Da bi se izognili odpadkom in odpadnemu materialu, naj bi Jahnke potrebno jeklo dobival neposredno iz jeklarne. V skladu z načrtom naj bi surovino v jeklarni razrezali na želeno velikost in jo podjetju Jahnke dostavili z zasebno železniško povezavo.

| (30) | Zaradi prehoda na novejša, donosnejša področja delovanja je bilo potrebno pridobiti nove stranke. Vodstvo HAMESTE si je prizadevalo v čim krajšem času predelati čim večjo količino jekla, medtem ko podjetje Jahnke stremi k proizvajanju zahtevnejših jeklenih konstrukcij. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi prehoda na novejša, donosnejša področja delovanja je bilo potrebno pridobiti nove stranke. Vodstvo HAMESTE si je prizadevalo v čim krajšem času predelati čim večjo količino jekla, medtem ko podjetje Jahnke stremi k proizvajanju zahtevnejših jeklenih konstrukcij.

| (31) | HAMESTA se ni specializirala za nobeno področje jeklenih konstrukcij, Jahnke Halle pa je razvil paleto visoko kakovostnih izdelkov. V sodelovanju z arhitektom je vodstvo podjetja razvilo široko paleto hal, ki v jeklene konstrukcije vključujejo tudi steklene in lesene elemente. Da bi omogočili proizvodnjo hal na ključ v podjetju, so leta 1998 v sodelovanju z Jahnke Lenzen ustanovili Jahnke Bau GmbH z namenom prevzema del, kot je na primer izdelava betonskih temeljev za jeklene hale. |
| --- | --- |

(31)

HAMESTA se ni specializirala za nobeno področje jeklenih konstrukcij, Jahnke Halle pa je razvil paleto visoko kakovostnih izdelkov. V sodelovanju z arhitektom je vodstvo podjetja razvilo široko paleto hal, ki v jeklene konstrukcije vključujejo tudi steklene in lesene elemente. Da bi omogočili proizvodnjo hal na ključ v podjetju, so leta 1998 v sodelovanju z Jahnke Lenzen ustanovili Jahnke Bau GmbH z namenom prevzema del, kot je na primer izdelava betonskih temeljev za jeklene hale.

| (32) | Jahnke naj bi bil vključen v obstoječ distribucijski sistem podjetja Jahnke Lenzen, trg naj bi bil sistematično obdelan. Po navedbah Nemčije ima Jahnke zvest krog kupcev, vključno s priznanimi podjetji, ki podjetje Jahnke cenijo kot kvalificiranega in zanesljivega dobavitelja in so zainteresirana za nadaljevanje poslovanja z njim. |
| --- | --- |

(32)

Jahnke naj bi bil vključen v obstoječ distribucijski sistem podjetja Jahnke Lenzen, trg naj bi bil sistematično obdelan. Po navedbah Nemčije ima Jahnke zvest krog kupcev, vključno s priznanimi podjetji, ki podjetje Jahnke cenijo kot kvalificiranega in zanesljivega dobavitelja in so zainteresirana za nadaljevanje poslovanja z njim.

4.   Analiza trga

| (33) | Podjetje Jahnke je dejavno na področju jeklenih konstrukcij (koda NACE 128.1). |
| --- | --- |

(33)

Podjetje Jahnke je dejavno na področju jeklenih konstrukcij (koda NACE 128.1).

| (34) | Njegov geografsko najpomembnejši trg je Nemčija, kjer Jahnke obvladuje približno 0,3-odstotni tržni delež. Njegov delež na evropskem trgu je manjši od 0,01 odstotka. Po navedbah nemških organov je imel Jahnke na evropskem trgu do zdaj le eno naročilo v vrednosti 154 000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Njegov geografsko najpomembnejši trg je Nemčija, kjer Jahnke obvladuje približno 0,3-odstotni tržni delež. Njegov delež na evropskem trgu je manjši od 0,01 odstotka. Po navedbah nemških organov je imel Jahnke na evropskem trgu do zdaj le eno naročilo v vrednosti 154 000 EUR.

| (35) | Po navedbah Nemčije ni presežnih proizvodnih kapacitet niti na nemškem trgu (okoli 80 % izkoriščenosti kapacitet v zahodni Nemčiji in okoli 90 % v vzhodni Nemčiji) niti na evropskem trgu. |
| --- | --- |

(35)

Po navedbah Nemčije ni presežnih proizvodnih kapacitet niti na nemškem trgu (okoli 80 % izkoriščenosti kapacitet v zahodni Nemčiji in okoli 90 % v vzhodni Nemčiji) niti na evropskem trgu.

| (36) | Jahnke je od leta 1990 svoje kapacitete nenehno zmanjševal in opustil vrsto področij delovanja, da bi izboljšal svojo strukturo stroškov. Poleg tega je leta 1991 zmanjšal število zaposlenih s 650 na trenutnih 80. Cilj pomoči ni pomagati upravičencu razširiti proizvodne kapacitete, temveč predvsem financirati njegove začetne stroške. |
| --- | --- |

(36)

Jahnke je od leta 1990 svoje kapacitete nenehno zmanjševal in opustil vrsto področij delovanja, da bi izboljšal svojo strukturo stroškov. Poleg tega je leta 1991 zmanjšal število zaposlenih s 650 na trenutnih 80. Cilj pomoči ni pomagati upravičencu razširiti proizvodne kapacitete, temveč predvsem financirati njegove začetne stroške.

5.   Sprožitev postopka preiskave

| (37) | Z dopisom z dne 28. februarja 2001 je Komisija obvestila Nemčijo o svojem sklepu, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES zaradi naslednjih nepojasnjenih vprašanj:






  (a) | Ali je Jahnke kot novoustanovljeno podjetje upravičen do pomoči za prestrukturiranje v skladu s smernicami? |
| --- | --- | --- |

(37)

Z dopisom z dne 28. februarja 2001 je Komisija obvestila Nemčijo o svojem sklepu, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES zaradi naslednjih nepojasnjenih vprašanj:

(a)

Ali je Jahnke kot novoustanovljeno podjetje upravičen do pomoči za prestrukturiranje v skladu s smernicami?

| (b) | Ali predloženi načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila rentabilnosti smernic? |
| --- | --- |

(b)

Ali predloženi načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila rentabilnosti smernic?

| (c) | Ali pomoč neprimerno izkrivlja konkurenco? |
| --- | --- |

(c)

Ali pomoč neprimerno izkrivlja konkurenco?

| (d) | Ali je predvideno jamstvo dežele Saška-Anhalt dodeljeno v skladu z merili izvajanega programa pomoči? Komisija je to jamstvo označila kot začasno pomoč. |
| --- | --- |

(d)

Ali je predvideno jamstvo dežele Saška-Anhalt dodeljeno v skladu z merili izvajanega programa pomoči? Komisija je to jamstvo označila kot začasno pomoč.

| (38) | Komisija je nemške organe zaprosila, da v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 predložijo vse potrebne podatke, da bo Komisija lahko preverila, ali je bilo konsolidacijsko posojilo dežele Saška-Anhalt dodeljeno v skladu z merili izvajanega programa pomoči. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je nemške organe zaprosila, da v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 predložijo vse potrebne podatke, da bo Komisija lahko preverila, ali je bilo konsolidacijsko posojilo dežele Saška-Anhalt dodeljeno v skladu z merili izvajanega programa pomoči.

III.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (39) | V svojem odgovoru na sprožitev postopka preiskave Nemčija zavzema stališče, da dopis z dne 30. novembra 1999, ki ga je stečajni upravitelj HAMESTE poslal gospodu Jahnkeju, velja kot dogovor o prevzemu in da zaradi tega za podjetje Jahnke ne velja splošna prepoved pomoči za prestrukturiranje za novoustanovljeno podjetje v skladu z opombo 10 smernic. Nemški organi so opozorili tudi na to, da je podjetje Jahnke med letoma 2000 in 2002 prevzelo zaloge podjetja HAMESTA in vložilo 237 000 EUR v vzdrževanje. |
| --- | --- |

(39)

V svojem odgovoru na sprožitev postopka preiskave Nemčija zavzema stališče, da dopis z dne 30. novembra 1999, ki ga je stečajni upravitelj HAMESTE poslal gospodu Jahnkeju, velja kot dogovor o prevzemu in da zaradi tega za podjetje Jahnke ne velja splošna prepoved pomoči za prestrukturiranje za novoustanovljeno podjetje v skladu z opombo 10 smernic. Nemški organi so opozorili tudi na to, da je podjetje Jahnke med letoma 2000 in 2002 prevzelo zaloge podjetja HAMESTA in vložilo 237 000 EUR v vzdrževanje.

| (40) | Nemčija vztraja, da je bil načrt za prestrukturiranje namenjen vzpostavitvi dolgoročne rentabilnosti podjetja Jahnke, ne da bi pri tem prišlo do nedopustnega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(40)

Nemčija vztraja, da je bil načrt za prestrukturiranje namenjen vzpostavitvi dolgoročne rentabilnosti podjetja Jahnke, ne da bi pri tem prišlo do nedopustnega izkrivljanja konkurence.

| (41) | Nemški organi so podali dodatne informacije k uporabi programa pomoči, v skladu s katerim je dežela Saška-Anhalt dodelila konsolidacijsko posojilo. Po njihovem mnenju je bilo posojilo dodeljeno v skladu z vsemi pogoji tega programa. |
| --- | --- |

(41)

Nemški organi so podali dodatne informacije k uporabi programa pomoči, v skladu s katerim je dežela Saška-Anhalt dodelila konsolidacijsko posojilo. Po njihovem mnenju je bilo posojilo dodeljeno v skladu z vsemi pogoji tega programa.

| (42) | Nemčija je Komisijo opomnila, da je bila pomoč za prestrukturiranje novoustanovljenim podjetjem dodeljena že v preteklosti in se pri tem sklicevala na Odločbo Komisije z dne 2. avgusta 2000 o pomoči za Homatec Industrietechnik GmbH (HOMATEC) in Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH (AMBAU) (7). |
| --- | --- |

(42)

Nemčija je Komisijo opomnila, da je bila pomoč za prestrukturiranje novoustanovljenim podjetjem dodeljena že v preteklosti in se pri tem sklicevala na Odločbo Komisije z dne 2. avgusta 2000 o pomoči za Homatec Industrietechnik GmbH (HOMATEC) in Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH (AMBAU) (7).

| (43) | Januarja in julija 2003 je Nemčija Komisiji sporočila, da je podjetje Jahnke zaprosilo za stečajni postopek, ki bo trajal najmanj do sredine leta 2004. |
| --- | --- |

(43)

Januarja in julija 2003 je Nemčija Komisiji sporočila, da je podjetje Jahnke zaprosilo za stečajni postopek, ki bo trajal najmanj do sredine leta 2004.

IV.   PRESOJA POMOČI

1.   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (44) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES so državne pomoči ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco z dodelitvijo prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljive s skupnim trgom. V skladu s sodno prakso Sodišč Evropskih skupnosti je merilo oviranja trgovine izpolnjen, ko upravičeno podjetje izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES so državne pomoči ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco z dodelitvijo prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljive s skupnim trgom. V skladu s sodno prakso Sodišč Evropskih skupnosti je merilo oviranja trgovine izpolnjen, ko upravičeno podjetje izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami.

| (45) | Podjetje Jahnke je od BvS prejelo dve posojili v skupni višini 560 000 EUR in od dežele Saška-Anhalt konsolidacijsko posojilo v višini 260 000 EUR. Dežela je bila pripravljena dati dodatno jamstvo za bančno posojilo, ki naj bi bilo dodeljeno za financiranje nakupne cene premoženja. S temi ukrepi so bile podjetju Jahnke dodeljene prednosti, ki jih podjetje s podobnimi gospodarskimi težavami na finančnem trgu ne bi moglo pridobiti. |
| --- | --- |

(45)

Podjetje Jahnke je od BvS prejelo dve posojili v skupni višini 560 000 EUR in od dežele Saška-Anhalt konsolidacijsko posojilo v višini 260 000 EUR. Dežela je bila pripravljena dati dodatno jamstvo za bančno posojilo, ki naj bi bilo dodeljeno za financiranje nakupne cene premoženja. S temi ukrepi so bile podjetju Jahnke dodeljene prednosti, ki jih podjetje s podobnimi gospodarskimi težavami na finančnem trgu ne bi moglo pridobiti.

| (46) | Zvezna dežela Saška-Anhalt je ozemeljska skupnost in BvS je javna ustanova, ki svoje dejavnosti financira iz državnih sredstev. Deluje kot javna pravna organizacija, ki je po statutu dolžna privatizirati podjetja v imenu države in v javni interes. Iz teh razlogov je mogoče njene ukrepe pripisati državi. |
| --- | --- |

(46)

Zvezna dežela Saška-Anhalt je ozemeljska skupnost in BvS je javna ustanova, ki svoje dejavnosti financira iz državnih sredstev. Deluje kot javna pravna organizacija, ki je po statutu dolžna privatizirati podjetja v imenu države in v javni interes. Iz teh razlogov je mogoče njene ukrepe pripisati državi.

| (47) | Zadevni ukrepi izhajajo iz državnih sredstev v korist podjetja. Na ta način so se stroški znižali, v normalnih okoliščinah pa bi podjetje moralo te stroške poravnati samo, če bi hotelo izpeljati načrt za prestrukturiranje. Upravičeno podjetje Jahnke je dejavno na področju jeklenih konstrukcij, z njihovimi izdelki se trguje med državami članicami. Ker bi pomoč lahko izkrivljala konkurenco, spada v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(47)

Zadevni ukrepi izhajajo iz državnih sredstev v korist podjetja. Na ta način so se stroški znižali, v normalnih okoliščinah pa bi podjetje moralo te stroške poravnati samo, če bi hotelo izpeljati načrt za prestrukturiranje. Upravičeno podjetje Jahnke je dejavno na področju jeklenih konstrukcij, z njihovimi izdelki se trguje med državami članicami. Ker bi pomoč lahko izkrivljala konkurenco, spada v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES.

| (48) | Izjema iz prepovedi člena 87(1) Pogodbe ES lahko izhaja iz uporabe odstavkov 2 ali 3 tega člena. |
| --- | --- |

(48)

Izjema iz prepovedi člena 87(1) Pogodbe ES lahko izhaja iz uporabe odstavkov 2 ali 3 tega člena.

| (49) | Nemčija ni zahtevala, da mora biti pomoč odobrena v skladu s členom 87(2). Jasno je, da ta določba ni uporabna. |
| --- | --- |

(49)

Nemčija ni zahtevala, da mora biti pomoč odobrena v skladu s členom 87(2). Jasno je, da ta določba ni uporabna.

| (50) | V poštev pride uporaba člena 87(3) Pogodbe ES, po katerem lahko Komisija državno pomoč dodeli v določenih okoliščinah. Izjeme v členu 87(3)(b), (d) in (e) v tem primeru niso bile navedene in tudi niso pomembne. V skladu s členom 87(3)(a) lahko Komisija odobri državno pomoč, ki služi izboljšanju in gospodarskemu razvoju območij s posebej nizkim življenjskim standardom in visoko stopnjo brezposelnosti. Dežela Saška-Anhalt je takšno območje. V tem primeru je glavni namen pomoči pospeševanje razvoja določenega gospodarskega sektorja, ne pa gospodarskega razvoja regije. Zato je mogoče pomoč za prestrukturiranje podjetja oceniti v skladu s predloženim načrtom za prestrukturiranje po členu 87(3)(c) in ne po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(50)

V poštev pride uporaba člena 87(3) Pogodbe ES, po katerem lahko Komisija državno pomoč dodeli v določenih okoliščinah. Izjeme v členu 87(3)(b), (d) in (e) v tem primeru niso bile navedene in tudi niso pomembne. V skladu s členom 87(3)(a) lahko Komisija odobri državno pomoč, ki služi izboljšanju in gospodarskemu razvoju območij s posebej nizkim življenjskim standardom in visoko stopnjo brezposelnosti. Dežela Saška-Anhalt je takšno območje. V tem primeru je glavni namen pomoči pospeševanje razvoja določenega gospodarskega sektorja, ne pa gospodarskega razvoja regije. Zato je mogoče pomoč za prestrukturiranje podjetja oceniti v skladu s predloženim načrtom za prestrukturiranje po členu 87(3)(c) in ne po členu 87(3)(a) Pogodbe ES.

| (51) | Podjetje Jahnke je MSP v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij (8). |
| --- | --- |

(51)

Podjetje Jahnke je MSP v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij (8).

2.   Dodelitev pomoči v okviru odobrenega programa pomoči

| (52) | V svojem sklepu o sprožitvi postopka preiskave je Komisija zapisala, da je dežela Saška-Anhalt nameravala zagotoviti jamstvo za posojilo v skladu s smernicami o jamstvu dežele Saška-Anhalt (9), enim izmed programov, ki jih je Komisija odobrila pod številko N 413/91 (garancijska shema). Jamstvo v višini 2 milijona EUR je veljalo za 80 % posojila v višini 2,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(52)

V svojem sklepu o sprožitvi postopka preiskave je Komisija zapisala, da je dežela Saška-Anhalt nameravala zagotoviti jamstvo za posojilo v skladu s smernicami o jamstvu dežele Saška-Anhalt (9), enim izmed programov, ki jih je Komisija odobrila pod številko N 413/91 (garancijska shema). Jamstvo v višini 2 milijona EUR je veljalo za 80 % posojila v višini 2,5 milijona EUR.

| (53) | Nadalje je dežela Saška-Anhalt dodelila konsolidacijsko posojilo v višini 260 000 EUR. Po navedbah Nemčije je bilo posojilo odobreno v skladu s smernicami za dodeljevanje konsolidacijskih posojil srednje velikim podjetjem v deželi Saška-Anhalt, ki jo je Komisija potrdila pod številko N 452/97 (drugi program). |
| --- | --- |

(53)

Nadalje je dežela Saška-Anhalt dodelila konsolidacijsko posojilo v višini 260 000 EUR. Po navedbah Nemčije je bilo posojilo odobreno v skladu s smernicami za dodeljevanje konsolidacijskih posojil srednje velikim podjetjem v deželi Saška-Anhalt, ki jo je Komisija potrdila pod številko N 452/97 (drugi program).

| (54) | Pri obeh programih pomoči morajo biti za dodelitev pomoči izpolnjeni določeni pogoji: v primeru prestrukturiranja mora biti pomoč omejena na načrte za prestrukturiranje, s katerimi se lahko ponovno vzpostavi dolgoročna rentabilnost upravičenca; poleg tega mora biti dodelitev povezana z lastnim znatnim prispevkom upravičenca in mora predstavljati najnižjo vsoto za obnovitev konkurenčnosti upravičenca. Oba programa prepovedujeta pomoč za naložbe novoustanovljenim podjetjem. |
| --- | --- |

(54)

Pri obeh programih pomoči morajo biti za dodelitev pomoči izpolnjeni določeni pogoji: v primeru prestrukturiranja mora biti pomoč omejena na načrte za prestrukturiranje, s katerimi se lahko ponovno vzpostavi dolgoročna rentabilnost upravičenca; poleg tega mora biti dodelitev povezana z lastnim znatnim prispevkom upravičenca in mora predstavljati najnižjo vsoto za obnovitev konkurenčnosti upravičenca. Oba programa prepovedujeta pomoč za naložbe novoustanovljenim podjetjem.

| (55) | Za konsolidacijsko posojilo dežele Saška-Anhalt je Komisija zahtevala predložitev podatkov v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, da bi ugotovila, ali so bili pri teh ukrepih izpolnjeni vsi pogoji drugega programa pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Za konsolidacijsko posojilo dežele Saška-Anhalt je Komisija zahtevala predložitev podatkov v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, da bi ugotovila, ali so bili pri teh ukrepih izpolnjeni vsi pogoji drugega programa pomoči.

| (56) | Glede predvidenega jamstva je Komisija izrazila pomisleke, ali so izpolnjeni vsi pogoji garancijske sheme (vzpostavitev dolgoročne rentabilnosti; nobene pomoči za začetne naložbe novoustanovljenega podjetja). Komisija je zato predvideno jamstvo označila kot začasno pomoč. |
| --- | --- |

(56)

Glede predvidenega jamstva je Komisija izrazila pomisleke, ali so izpolnjeni vsi pogoji garancijske sheme (vzpostavitev dolgoročne rentabilnosti; nobene pomoči za začetne naložbe novoustanovljenega podjetja). Komisija je zato predvideno jamstvo označila kot začasno pomoč.

| (57) | V svojem odgovoru na uredbo o predložitvi podatkov in na sklep o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Nemčija zastopala stališče, da sta bila oba ukrepa odobrena/bi bila odobrena v skladu s pogoji zadevnega programa. |
| --- | --- |

(57)

V svojem odgovoru na uredbo o predložitvi podatkov in na sklep o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Nemčija zastopala stališče, da sta bila oba ukrepa odobrena/bi bila odobrena v skladu s pogoji zadevnega programa.

| (58) | Glede na utemeljitve v oddelku 3 spodaj je Komisija mnenja, da predloženi načrt za prestrukturiranje ne izpolnjuje meril rentabilnosti smernic. Po njenem mnenju podjetje Jahnke ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Zato posojilo in jamstvo dežele Saška-Anhalt ni bilo odobreno/ne bi bilo odobreno v skladu z vsemi pogoji zadevnih programov. |
| --- | --- |

(58)

Glede na utemeljitve v oddelku 3 spodaj je Komisija mnenja, da predloženi načrt za prestrukturiranje ne izpolnjuje meril rentabilnosti smernic. Po njenem mnenju podjetje Jahnke ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Zato posojilo in jamstvo dežele Saška-Anhalt ni bilo odobreno/ne bi bilo odobreno v skladu z vsemi pogoji zadevnih programov.

| (59) | Ker ukrepa ne izpolnjujeta pogojev zadevnih veljavnih programov pomoči, ju je potrebno označiti kot začasno pomoč. |
| --- | --- |

(59)

Ker ukrepa ne izpolnjujeta pogojev zadevnih veljavnih programov pomoči, ju je potrebno označiti kot začasno pomoč.

| (60) | Skupni znesek s to odločbo ocenjenih začasnih pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES znaša 2,82 milijona EUR. |
| --- | --- |

(60)

Skupni znesek s to odločbo ocenjenih začasnih pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES znaša 2,82 milijona EUR.

3.   Pomoč za prestrukturiranje za podjetje Jahnke

| (61) | V smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za namene reševanja in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah (10) je Komisija podrobno razložila merila za presojo pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(61)

V smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za namene reševanja in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah (10) je Komisija podrobno razložila merila za presojo pomoči za prestrukturiranje.

| (62) | V skladu s točko 3.2.2 smernic novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. To se nanaša na primer novoustanovljenega podjetje, ki nastane iz likvidacije predhodnega podjetja ali zgolj prevzame premoženje takšnega podjetja. Edine izjeme tega pravila so primeri, s katerimi se ukvarja BvS v okviru privatizacije, ali podobni primeri v novih zveznih deželah, kjer so do 31. decembra 1999 podjetja nastala iz likvidacije podjetij ali so prevzela premoženje podjetij. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s točko 3.2.2 smernic novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. To se nanaša na primer novoustanovljenega podjetje, ki nastane iz likvidacije predhodnega podjetja ali zgolj prevzame premoženje takšnega podjetja. Edine izjeme tega pravila so primeri, s katerimi se ukvarja BvS v okviru privatizacije, ali podobni primeri v novih zveznih deželah, kjer so do 31. decembra 1999 podjetja nastala iz likvidacije podjetij ali so prevzela premoženje podjetij.

| (63) | V svojem sklepu o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da je bilo podjetje Jahnke, ki je bilo registrirano novembra 1999, novoustanovljeno podjetje. Komisija je izrazila dvom, ali Jahnke spada med izjeme od splošne prepovedi za pomoč za prestrukturiranje za novoustanovljeno podjetje, saj premoženje HAMESTE ni bilo likvidirano in ker Jahnke ni prevzel premoženja, saj je upniški odbor sklenil, da premoženja HAMESTE ne bodo prenesli na drugo pravno osebo, temveč ga bodo prodali na javni dražbi. |
| --- | --- |

(63)

V svojem sklepu o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da je bilo podjetje Jahnke, ki je bilo registrirano novembra 1999, novoustanovljeno podjetje. Komisija je izrazila dvom, ali Jahnke spada med izjeme od splošne prepovedi za pomoč za prestrukturiranje za novoustanovljeno podjetje, saj premoženje HAMESTE ni bilo likvidirano in ker Jahnke ni prevzel premoženja, saj je upniški odbor sklenil, da premoženja HAMESTE ne bodo prenesli na drugo pravno osebo, temveč ga bodo prodali na javni dražbi.

| (64) | V svojem odgovoru je Nemčija uveljavljala, da je dopis z dne 30. novembra 1999, ki ga je stečajni upravitelj poslal gospodu Jahnkeju, mogoče označiti za dogovor o prevzemu. V tem dopisu je stečajni upravitelj navedel, da lahko podjetje Jahnke premoženje uporablja do prodaje. Nemški organi so opozorili tudi na dejstvo, da podjetje Jahnke od decembra 1999 vodi posle podjetja HAMESTA in da sta tako gospod Jahnke kot njegovo podjetje Jahnke Lenzen prevzela odgovornosti. |
| --- | --- |

(64)

V svojem odgovoru je Nemčija uveljavljala, da je dopis z dne 30. novembra 1999, ki ga je stečajni upravitelj poslal gospodu Jahnkeju, mogoče označiti za dogovor o prevzemu. V tem dopisu je stečajni upravitelj navedel, da lahko podjetje Jahnke premoženje uporablja do prodaje. Nemški organi so opozorili tudi na dejstvo, da podjetje Jahnke od decembra 1999 vodi posle podjetja HAMESTA in da sta tako gospod Jahnke kot njegovo podjetje Jahnke Lenzen prevzela odgovornosti.

| (65) | Nemčija je tudi trdila, da je Komisija že v več primerih odobrila pomoč novoustanovljenim podjetjem. Pri tem je še posebej omenila primera HOMATEC in AMBAU. |
| --- | --- |

(65)

Nemčija je tudi trdila, da je Komisija že v več primerih odobrila pomoč novoustanovljenim podjetjem. Pri tem je še posebej omenila primera HOMATEC in AMBAU.

| (66) | Po mnenju nemških organov je prevzem premoženja HAMESTE s strani podjetja Jahnke potekal na način: |
| --- | --- |

(66)

Po mnenju nemških organov je prevzem premoženja HAMESTE s strani podjetja Jahnke potekal na način:

| (67) | 30. novembra 1999 je stečajni upravitelj gospodu Jahnkeju sporočil, da namerava prodati premoženje podjetju Jahnke pod pogojem, da gospod Jahnke pridobi soglasje upniškega odbora. Medtem bi lahko gospod Jahnke s privolitvijo drugega najemnika premoženja le-to uporabljal v zameno za najemnino okoli 13 000 EUR, plačljivo od 1. januarja 2000. |
| --- | --- |

(67)

30. novembra 1999 je stečajni upravitelj gospodu Jahnkeju sporočil, da namerava prodati premoženje podjetju Jahnke pod pogojem, da gospod Jahnke pridobi soglasje upniškega odbora. Medtem bi lahko gospod Jahnke s privolitvijo drugega najemnika premoženja le-to uporabljal v zameno za najemnino okoli 13 000 EUR, plačljivo od 1. januarja 2000.

| (68) | Februarja 2000 je bil sestavljen osnutek prodajne pogodbe. Nato se je izkazalo, da se upniški odbor podjetja HAMESTA s to prodajno pogodbo ne bo strinjal, temveč bo premoženje raje prodal na javni dražbi, nakar je bila maja 2000 podpisana nova najemna pogodba z neomejenim trajanjem. |
| --- | --- |

(68)

Februarja 2000 je bil sestavljen osnutek prodajne pogodbe. Nato se je izkazalo, da se upniški odbor podjetja HAMESTA s to prodajno pogodbo ne bo strinjal, temveč bo premoženje raje prodal na javni dražbi, nakar je bila maja 2000 podpisana nova najemna pogodba z neomejenim trajanjem.

| (69) | Nemčija je javno dražbo najprej načrtovala v letu 2002, nato pa v letu 2003. Da bi podjetje Jahnke na tej dražbi zagotovo pridobilo premoženje, bi moralo najprej od upnikov podjetja HAMESTA pridobiti zastavne pravice in nato še premoženje. |
| --- | --- |

(69)

Nemčija je javno dražbo najprej načrtovala v letu 2002, nato pa v letu 2003. Da bi podjetje Jahnke na tej dražbi zagotovo pridobilo premoženje, bi moralo najprej od upnikov podjetja HAMESTA pridobiti zastavne pravice in nato še premoženje.

| (70) | Podjetje Jahnke je nato prevzelo zaloge podjetja HAMESTA za nakupno ceno v višini 76 694 EUR in med letoma 2000 in 2002 investiralo okoli 237 000 EUR za vzdrževanje premoženja. |
| --- | --- |

(70)

Podjetje Jahnke je nato prevzelo zaloge podjetja HAMESTA za nakupno ceno v višini 76 694 EUR in med letoma 2000 in 2002 investiralo okoli 237 000 EUR za vzdrževanje premoženja.

| (71) | Stečajni upravitelj podjetja HAMESTA je z dopisom z dne 30. novembra 1999 Jahnkeju sporočil svojo namero, da mu bo za ceno 2,5 milijonov EUR prodal premoženje podjetja HAMESTA pod pogojem, da Jahnke pridobi soglasje upniškega odbora. Premoženje je imel v tistem času do najmanj 31. marca 2000 že v najemu nekdo drug. Poleg tega je gospodu Jahnkeju ponudil, da bi lahko v dogovoru z najemnikom uporabljal premoženje v zameno za znesek okoli 13 000 EUR, plačljiv od 1. januarja 2000 dalje. |
| --- | --- |

(71)

Stečajni upravitelj podjetja HAMESTA je z dopisom z dne 30. novembra 1999 Jahnkeju sporočil svojo namero, da mu bo za ceno 2,5 milijonov EUR prodal premoženje podjetja HAMESTA pod pogojem, da Jahnke pridobi soglasje upniškega odbora. Premoženje je imel v tistem času do najmanj 31. marca 2000 že v najemu nekdo drug. Poleg tega je gospodu Jahnkeju ponudil, da bi lahko v dogovoru z najemnikom uporabljal premoženje v zameno za znesek okoli 13 000 EUR, plačljiv od 1. januarja 2000 dalje.

| (72) | Prodajna pogodba, sklenjena februarja 2000 med stečajnim upraviteljem in Jahnkejem, ni bila nikoli veljavna, saj se je upniški odbor podjetja HAMESTA odločil, da bo premoženje prodal na javni dražbi. |
| --- | --- |

(72)

Prodajna pogodba, sklenjena februarja 2000 med stečajnim upraviteljem in Jahnkejem, ni bila nikoli veljavna, saj se je upniški odbor podjetja HAMESTA odločil, da bo premoženje prodal na javni dražbi.

| (73) | Maja 2000 sta stečajni upravitelj in Jahnke sklenila novo najemno pogodbo, ki jo je bilo mogoče prekiniti s šestmesečnim odpovednim rokom ob koncu leta. Pogodba bi se iztekla ob zaključku stečajnega postopka HAMESTE. |
| --- | --- |

(73)

Maja 2000 sta stečajni upravitelj in Jahnke sklenila novo najemno pogodbo, ki jo je bilo mogoče prekiniti s šestmesečnim odpovednim rokom ob koncu leta. Pogodba bi se iztekla ob zaključku stečajnega postopka HAMESTE.

| (74) | Komisija je mnenja, da iz dopisa z dne 30. novembra 1999 ni jasno razvidno, da se je stečajni upravitelj odločil za dokončni prevzem premoženja s strani podjetja Jahnke. Gospodu Jahnkeju je zgolj ponudil, da bi v dogovoru s tedanjim najemnikom uporabljal premoženje za nedoločen čas. Gospod Jahnke bi premoženje lahko uporabljal tako dolgo, dokler ne bi stečajni upravitelj pogodbe prekinil v zakonsko določenem roku. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je mnenja, da iz dopisa z dne 30. novembra 1999 ni jasno razvidno, da se je stečajni upravitelj odločil za dokončni prevzem premoženja s strani podjetja Jahnke. Gospodu Jahnkeju je zgolj ponudil, da bi v dogovoru s tedanjim najemnikom uporabljal premoženje za nedoločen čas. Gospod Jahnke bi premoženje lahko uporabljal tako dolgo, dokler ne bi stečajni upravitelj pogodbe prekinil v zakonsko določenem roku.

| (75) | Stečajni upravitelj se novembra 1999 ni mogel dogovoriti za dolgoročni prevzem premoženja, saj ni imel soglasja upniškega odbora. Februarja 2000 je postalo jasno, da upniški odbor ne podpira neposredne prodaje premoženja Jahnkeju, temveč se je raje odločil za prodajo na javni dražbi. |
| --- | --- |

(75)

Stečajni upravitelj se novembra 1999 ni mogel dogovoriti za dolgoročni prevzem premoženja, saj ni imel soglasja upniškega odbora. Februarja 2000 je postalo jasno, da upniški odbor ne podpira neposredne prodaje premoženja Jahnkeju, temveč se je raje odločil za prodajo na javni dražbi.

| (76) | Načrtovane dražbe premoženja podjetja HAMESTA doslej še ni bilo. Po besedah nemških organov je treba premoženje ponovno oceniti, da bo lahko prišlo do dražbe, ki je zaenkrat predvidena ob koncu leta 2003. Zato Komisija ne more predvidevati, da bo Jahnke premoženje lahko kupil ali ga trajno uporabljal. |
| --- | --- |

(76)

Načrtovane dražbe premoženja podjetja HAMESTA doslej še ni bilo. Po besedah nemških organov je treba premoženje ponovno oceniti, da bo lahko prišlo do dražbe, ki je zaenkrat predvidena ob koncu leta 2003. Zato Komisija ne more predvidevati, da bo Jahnke premoženje lahko kupil ali ga trajno uporabljal.

| (77) | Pričujoči primer se razlikuje od primerov HOMATEC in AMBAU, za katera so veljale smernice iz leta 1994 za presojo državnih pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (11). Zaradi izrednih okoliščin v novih zveznih deželah je Komisija v skladu s smernicami iz leta 1994 odobrila pomoč za prestrukturiranje novoustanovljenim podjetjem v obliki t. i. „Auffanglösungen“ (12). Ker je šlo pri HOMATECU in AMBAUU za „Auffanglösungen“ in ker so bili izpolnjena vsa merila smernic iz leta 1994, se je lahko Komisija strinjala s pomočjo za prestrukturiranje za obe podjetji. |
| --- | --- |

(77)

Pričujoči primer se razlikuje od primerov HOMATEC in AMBAU, za katera so veljale smernice iz leta 1994 za presojo državnih pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (11). Zaradi izrednih okoliščin v novih zveznih deželah je Komisija v skladu s smernicami iz leta 1994 odobrila pomoč za prestrukturiranje novoustanovljenim podjetjem v obliki t. i. „Auffanglösungen“ (12). Ker je šlo pri HOMATECU in AMBAUU za „Auffanglösungen“ in ker so bili izpolnjena vsa merila smernic iz leta 1994, se je lahko Komisija strinjala s pomočjo za prestrukturiranje za obe podjetji.

| (78) | Pričujoči primer se nanaša na uporabo smernic iz leta 1999, s katerimi so koncept „Auffanglösungen“ omejili na primere, ki so bili obravnavani pred 31. decembrom 1999. Pričujoči primer se dejansko razlikuje, saj podjetje Jahnke ni dolgoročno prevzelo poslovanja podjetja HAMESTA, temveč je lahko na podlagi ponudbe stečajnega upravitelja uporabljalo premoženje le do zaključka stečajnega postopka. Tako se pričujoči primer razlikuje od obeh zgoraj omenjenih primerov. Ker je ta primer potrebno oceniti s pomočjo novih, strožjih smernic, mora Komisija določiti drugačna merila kot v primerih HOMATEC in AMBAU. |
| --- | --- |

(78)

Pričujoči primer se nanaša na uporabo smernic iz leta 1999, s katerimi so koncept „Auffanglösungen“ omejili na primere, ki so bili obravnavani pred 31. decembrom 1999. Pričujoči primer se dejansko razlikuje, saj podjetje Jahnke ni dolgoročno prevzelo poslovanja podjetja HAMESTA, temveč je lahko na podlagi ponudbe stečajnega upravitelja uporabljalo premoženje le do zaključka stečajnega postopka. Tako se pričujoči primer razlikuje od obeh zgoraj omenjenih primerov. Ker je ta primer potrebno oceniti s pomočjo novih, strožjih smernic, mora Komisija določiti drugačna merila kot v primerih HOMATEC in AMBAU.

| (79) | Iz zgoraj pojasnjenih razlogov Komisija ne more upoštevati, da Jahnke izpolnjuje pogoje za izjemo od splošne prepovedi pomoči za prestrukturiranje za novoustanovljena podjetja. |
| --- | --- |

(79)

Iz zgoraj pojasnjenih razlogov Komisija ne more upoštevati, da Jahnke izpolnjuje pogoje za izjemo od splošne prepovedi pomoči za prestrukturiranje za novoustanovljena podjetja.

| (80) | Komisija je mnenja, da pomisleki glede prepovedi pomoči za prestrukturiranje utemeljujejo ugotovitev, da pomoč ni izpolnjevala pogojev za uporabo člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Da bi lahko ugotovila, ali ukrepi izpolnjujejo druga merila odobrenega programa pomoči, je Komisija proučila ostale zadevna merila smernic. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je mnenja, da pomisleki glede prepovedi pomoči za prestrukturiranje utemeljujejo ugotovitev, da pomoč ni izpolnjevala pogojev za uporabo člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Da bi lahko ugotovila, ali ukrepi izpolnjujejo druga merila odobrenega programa pomoči, je Komisija proučila ostale zadevna merila smernic.

| (81) | V skladu s smernicami mora načrt za prestrukturiranje voditi k vzpostavitvi dolgoročne rentabilnosti in zdravja podjetja v ustreznem roku na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih operativnih pogojev. Da bi bilo merilo rentabilnosti izpolnjeno, mora biti načrt za prestrukturiranje takšen, da podjetje pripelje v položaj, ko lahko pokriva vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter da doseže minimalni donos kapitala, tako da po prestrukturiranju ne potrebuje več dodatne pomoči in da se lahko s konkurenco na trgu spopade z lastnimi močmi. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s smernicami mora načrt za prestrukturiranje voditi k vzpostavitvi dolgoročne rentabilnosti in zdravja podjetja v ustreznem roku na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih operativnih pogojev. Da bi bilo merilo rentabilnosti izpolnjeno, mora biti načrt za prestrukturiranje takšen, da podjetje pripelje v položaj, ko lahko pokriva vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter da doseže minimalni donos kapitala, tako da po prestrukturiranju ne potrebuje več dodatne pomoči in da se lahko s konkurenco na trgu spopade z lastnimi močmi.

| (82) | V svojem sklepu o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da je sodelovanje s podjetjem Jahnke Lenzen glavni sestavni del načrta za prestrukturiranje. Komisija je pripomnila, da se ne bi mogla strinjati z načrtom za prestrukturiranje, če prejemnik pomoči ne bi bil v položaju, da sam izpelje ukrepe za prestrukturiranje. Poleg tega je Komisija izrazila dvom, da bi investitor imel potrebna denarna sredstva za nakup premoženja. Spričo dejstva, da naj bi se prestrukturiranje zaključilo novembra 2002, javna dražba pa naj bi potekala med marcem in septembrom 2002, je Komisija izrazila pomisleke, ali bi načrt za prestrukturiranje lahko v skladu s smernicami vzpostavil dolgoročno rentabilnost podjetja Jahnke. |
| --- | --- |

(82)

V svojem sklepu o sprožitvi uradnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da je sodelovanje s podjetjem Jahnke Lenzen glavni sestavni del načrta za prestrukturiranje. Komisija je pripomnila, da se ne bi mogla strinjati z načrtom za prestrukturiranje, če prejemnik pomoči ne bi bil v položaju, da sam izpelje ukrepe za prestrukturiranje. Poleg tega je Komisija izrazila dvom, da bi investitor imel potrebna denarna sredstva za nakup premoženja. Spričo dejstva, da naj bi se prestrukturiranje zaključilo novembra 2002, javna dražba pa naj bi potekala med marcem in septembrom 2002, je Komisija izrazila pomisleke, ali bi načrt za prestrukturiranje lahko v skladu s smernicami vzpostavil dolgoročno rentabilnost podjetja Jahnke.

| (83) | Iz navedenih podatkov izhaja, da podjetje Jahnke doslej ni moglo dokončno pridobiti premoženja podjetja HAMESTA, kar že samo po sebi kaže na to, da podjetje ni sposobno preživeti. Iz spodnjih razlogov se zdi malo verjetno, da bi podjetje Jahnke v bližnji prihodnosti lahko pridobilo to premoženje:






  (a) | bančno posojilo v višini 2,5 milijona EUR, ki je potrebno za financiranje nakupne cene premoženja, ni bilo dodeljeno; |
| --- | --- | --- |

(83)

Iz navedenih podatkov izhaja, da podjetje Jahnke doslej ni moglo dokončno pridobiti premoženja podjetja HAMESTA, kar že samo po sebi kaže na to, da podjetje ni sposobno preživeti. Iz spodnjih razlogov se zdi malo verjetno, da bi podjetje Jahnke v bližnji prihodnosti lahko pridobilo to premoženje:

(a)

bančno posojilo v višini 2,5 milijona EUR, ki je potrebno za financiranje nakupne cene premoženja, ni bilo dodeljeno;

| (b) | investitor razpolaga le z omejenimi denarnimi sredstvi; in |
| --- | --- |

(b)

investitor razpolaga le z omejenimi denarnimi sredstvi; in

| (c) | podjetje Jahnke je leta 2002 napovedalo stečaj. |
| --- | --- |

(c)

podjetje Jahnke je leta 2002 napovedalo stečaj.

| (84) | Slabost načrta za prestrukturiranje je, da predpogoj za izvedbo, tj. za prevzem premoženja, nikoli ni bil finančno zavarovan. Iz podatkov, predloženih po sklepu o sprožitvi postopka, ni mogoče sklepati, da se je banka kdaj koli zavezala k sodelovanju. Iz opisov prav tako ni razvidno, da bi investitor manjkajoča denarna sredstva lahko financiral iz svojih virov, ki so bili uporabljeni za financiranje začetnih ukrepov, ali pa iz načrtovanega dobička podjetja, saj bi bil le-ta nezadosten. |
| --- | --- |

(84)

Slabost načrta za prestrukturiranje je, da predpogoj za izvedbo, tj. za prevzem premoženja, nikoli ni bil finančno zavarovan. Iz podatkov, predloženih po sklepu o sprožitvi postopka, ni mogoče sklepati, da se je banka kdaj koli zavezala k sodelovanju. Iz opisov prav tako ni razvidno, da bi investitor manjkajoča denarna sredstva lahko financiral iz svojih virov, ki so bili uporabljeni za financiranje začetnih ukrepov, ali pa iz načrtovanega dobička podjetja, saj bi bil le-ta nezadosten.

| (85) | Nadalje je mogoče ugotoviti, da so bili dvomi Komisije potrjeni, saj so bili dejanski rezultati poslovanja podjetja Jahnke pod pričakovanji. Načrt za prestrukturiranje je predvideval letni rezultat v višini 250 000 EUR leta 2000 in v višini 600 000 EUR leta 2001, dejanska rezultata pa sta znašala 100 000 EUR leta 2000 in 15 000 EUR leta 2001. |
| --- | --- |

(85)

Nadalje je mogoče ugotoviti, da so bili dvomi Komisije potrjeni, saj so bili dejanski rezultati poslovanja podjetja Jahnke pod pričakovanji. Načrt za prestrukturiranje je predvideval letni rezultat v višini 250 000 EUR leta 2000 in v višini 600 000 EUR leta 2001, dejanska rezultata pa sta znašala 100 000 EUR leta 2000 in 15 000 EUR leta 2001.

| (86) | Komisija ne more upoštevati, da načrt za prestrukturiranje sloni na realističnih predpostavkah in da bo dolgoročna rentabilnost podjetja Jahnke vzpostavljena v ustreznem roku. |
| --- | --- |

(86)

Komisija ne more upoštevati, da načrt za prestrukturiranje sloni na realističnih predpostavkah in da bo dolgoročna rentabilnost podjetja Jahnke vzpostavljena v ustreznem roku.

| (87) | Načrt za prestrukturiranje mora vsebovati ukrepe za izravnavo morebitnih negativnih vplivov na konkurenco, saj je v nasprotnem primeru dodeljena pomoč v nasprotju s skupnim interesom in ne pride v poštev za izjemo po členu 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(87)

Načrt za prestrukturiranje mora vsebovati ukrepe za izravnavo morebitnih negativnih vplivov na konkurenco, saj je v nasprotnem primeru dodeljena pomoč v nasprotju s skupnim interesom in ne pride v poštev za izjemo po členu 87(3)(c) Pogodbe ES.

| (88) | To pomeni, da mora v primeru, če zadevno podjetje deluje na trgu Skupnosti, kjer objektivna ocena ponudbe in povpraševanja kaže, da obstaja strukturni presežek proizvodnih kapacitet, načrt za prestrukturiranje predvideti znatni prispevek, ki mora biti v ustreznem razmerju z vsoto prejete pomoči, za namen prestrukturiranja gospodarske panoge na upoštevanem trgu v Skupnosti z dokončnim zmanjšanjem ali zaprtjem kapacitet. Če ni strukturnega presežka proizvodnih kapacitet, Komisija ne zahteva zmanjšanja kapacitet v zameno za pomoč. |
| --- | --- |

(88)

To pomeni, da mora v primeru, če zadevno podjetje deluje na trgu Skupnosti, kjer objektivna ocena ponudbe in povpraševanja kaže, da obstaja strukturni presežek proizvodnih kapacitet, načrt za prestrukturiranje predvideti znatni prispevek, ki mora biti v ustreznem razmerju z vsoto prejete pomoči, za namen prestrukturiranja gospodarske panoge na upoštevanem trgu v Skupnosti z dokončnim zmanjšanjem ali zaprtjem kapacitet. Če ni strukturnega presežka proizvodnih kapacitet, Komisija ne zahteva zmanjšanja kapacitet v zameno za pomoč.

| (89) | Nemčija je Komisiji predložila podrobne podatke o stanju na trgu jeklenih konstrukcij in s tem dokazala, da na nemškem trgu ni strukturnih presežkov proizvodnih kapacitet. Podjetje Jahnke Halle je dejavno predvsem na nemškem trgu, kjer njegov tržni delež znaša manj kot 1 %. Prav tako ni strukturnih presežkov proizvodnih kapacitet na evropskem trgu, kjer ima Jahnke tržni delež pod 0,001 %. |
| --- | --- |

(89)

Nemčija je Komisiji predložila podrobne podatke o stanju na trgu jeklenih konstrukcij in s tem dokazala, da na nemškem trgu ni strukturnih presežkov proizvodnih kapacitet. Podjetje Jahnke Halle je dejavno predvsem na nemškem trgu, kjer njegov tržni delež znaša manj kot 1 %. Prav tako ni strukturnih presežkov proizvodnih kapacitet na evropskem trgu, kjer ima Jahnke tržni delež pod 0,001 %.

| (90) | Ker je Jahnke MSP in ker načrt za prestrukturiranje ne predvideva širjenja proizvodnih kapacitet, Komisija meni, da so ustrezna merila smernic izpolnjena. |
| --- | --- |

(90)

Ker je Jahnke MSP in ker načrt za prestrukturiranje ne predvideva širjenja proizvodnih kapacitet, Komisija meni, da so ustrezna merila smernic izpolnjena.

| (91) | Znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo vsoto, da se omogoči prestrukturiranje, in morata biti po mnenju Komisije v ustreznem razmerju s pričakovano koristjo. Zato mora investitor iz lastnih sredstev prispevati znaten delež k stroškom za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(91)

Znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo vsoto, da se omogoči prestrukturiranje, in morata biti po mnenju Komisije v ustreznem razmerju s pričakovano koristjo. Zato mora investitor iz lastnih sredstev prispevati znaten delež k stroškom za prestrukturiranje.

| (92) | Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, znaša predvideni lastni prispevek investitorja okoli 21 % vseh stroškov. Ker spada Jahnke med srednje velika podjetja, lahko Komisija pomoč ocenjuje manj strogo. Zato je Komisija mnenja, da je lastni prispevek investitorja ustrezen. |
| --- | --- |

(92)

Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, znaša predvideni lastni prispevek investitorja okoli 21 % vseh stroškov. Ker spada Jahnke med srednje velika podjetja, lahko Komisija pomoč ocenjuje manj strogo. Zato je Komisija mnenja, da je lastni prispevek investitorja ustrezen.

V.   SKLEP

| (93) | Glede na zgoraj omenjene premisleke Komisija ugotavlja, da kljub temu, da dvomov glede nesprejemljivega izkrivljanja konkurence in glede primernosti pomoči ni več, niso izpolnjena niti merila za izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomoči niti merilo rentabilnosti smernic za prestrukturiranje. Zato pomoč ni združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(93)

Glede na zgoraj omenjene premisleke Komisija ugotavlja, da kljub temu, da dvomov glede nesprejemljivega izkrivljanja konkurence in glede primernosti pomoči ni več, niso izpolnjena niti merila za izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomoči niti merilo rentabilnosti smernic za prestrukturiranje. Zato pomoč ni združljiva s skupnim trgom.

| (94) | Komisija ugotavlja, da je Zvezna republika Nemčija nezakonito dodelila pomoč v višini okoli 820 000 EUR in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(94)

Komisija ugotavlja, da je Zvezna republika Nemčija nezakonito dodelila pomoč v višini okoli 820 000 EUR in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe ES.

| (95) | Nezakonito dodeljeno pomoč, sestavljeno iz dveh posojil BvS v višini 560 000 EUR in enega posojila dežele Saška-Anhalt v višini 260 000 EUR, mora prejemnik vrniti, v kolikor tega že ni storil – |
| --- | --- |

(95)

Nezakonito dodeljeno pomoč, sestavljeno iz dveh posojil BvS v višini 560 000 EUR in enega posojila dežele Saška-Anhalt v višini 260 000 EUR, mora prejemnik vrniti, v kolikor tega že ni storil –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoč Nemčije za Jahnke Stahlbau GmbH v višini 560 000 EUR v obliki dveh posojil BvS in 260 000 EUR v obliki posojila dežele Saška-Anhalt ni združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Pomoč Nemčije v obliki jamstva dežele Saška-Anhalt za Jahnke Stahlbau GmbH v višini 2 000 000 EUR ni združljiva s skupnim trgom.

Člen 3

1.   Nemčija bo sprejela vse potrebne ukrepe, da bo v členu 1 omenjeno in protipravno dodeljeno pomoč izterjala od prejemnika.

2.   Izterjava pomoči bo izvedena v skladu s postopki nacionalnega prava, v kolikor le-to omogoča takojšnjo in učinkovito izvršitev odločbe. Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti od datuma, ko je prejemnik pomoč prejel, do datuma, ko jo je dejansko vrnil. Obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere, ki se uporablja za izračun ekvivalenta dotacij.

Člen 4

Nemčija bo Komisiji najpozneje v 2 mesecih od objave te odločbe sporočila, s katerimi ukrepi bo izvršila to odločbo.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, dne 1. oktobra 2003

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 160, 2.6.2001, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

3

(4)  Direktiva o jamstvu dežele Saška-Anhalt, okrožnica z dne 4. aprila 2000 (Bürgschaftsrichtlinie des Landes Sachsen-Anhalt RdErl vom 4.4.2000), N 413/91; E 5/94; E 8/01.

4

Bürgschaftsrichtlinie des Landes Sachsen-Anhalt RdErl vom 4.4.2000

(5)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

5

(6)  Dodeljeno v skladu z direktivo o dodelitvi konsolidacijskega posojila majhnim in srednje velikim podjetjem v deželi Saška-Anhalt (Richtlinie über die Gewährung von Konsolidierungsdarlehen an mittelständische Unternehmen im Land Sachsen-Anhalt), programom pomoči, ki ga je odobrila Komisija pod številko 452/97.

6

Richtlinie über die Gewährung von Konsolidierungsdarlehen an mittelständische Unternehmen im Land Sachsen-Anhalt

(7)  HOMATEC: sklep z dne 12. julija 2002 (UL C 310, 13.12.2002, str. 22); AMBAU: Odločba Komisije 2003/261/ES (UL L 103, 24.4.2003, str. 51).

7

(8)  UL L 107, 30.4.1996, str. 4; glej tudi Prilogo, odstavka 1 in 6 člena 1.

8

(9)  Tem smernicam prilagojeno z okrožnicami Ministrstva za finance dne 4. aprila 2000 in 3. marca 2001.

9

(10)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2. Te smernice se uporabljajo, če je bil del pomoči dodeljen po njihovi objavi (glej točko 101 smernic).

10

(11)  UL C 386, 23.12.1994, str. 12.

11

(12)  Nova podjetja, ki so nastala iz stečajnih postopkov in ki so prevzela posel predhodnega podjetja, ki je šlo v stečaj.

12

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/81

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 1. decembra 2004

o državni pomoči Francije za Bull

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 4514)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/941/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Dne 13. novembra 2002 je Komisija z Odločbo 2003/599/ES (2) zaključila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe, v zvezi z gotovinskim predujmom v višini 450 milijonov EUR, ki ga je Francija odobrila družbi Bull, to je s pozitivno odločbo, pogojeno s tem, da se pomoč povrne najpozneje do 17. junija 2003. Dne 26. novembra 2003 se je Komisija pritožila na Sodišče Evropskih skupnosti, ker Francija ni upoštevala zgoraj navedene odločbe (3). Konec leta 2003 in v začetku leta 2004 je potekalo več sestankov, na katerih so francoske oblasti in družba Bull pojasnili vsebino načrta prestrukturiranja družbe Bull in zlasti njegovo tretjo fazo, to je dokapitalizacijo. Francija je projekt pomoči, ki je predmet te odločbe, priglasila z dopisom z dne 20. februarja 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. novembra 2002 je Komisija z Odločbo 2003/599/ES (2) zaključila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe, v zvezi z gotovinskim predujmom v višini 450 milijonov EUR, ki ga je Francija odobrila družbi Bull, to je s pozitivno odločbo, pogojeno s tem, da se pomoč povrne najpozneje do 17. junija 2003. Dne 26. novembra 2003 se je Komisija pritožila na Sodišče Evropskih skupnosti, ker Francija ni upoštevala zgoraj navedene odločbe (3). Konec leta 2003 in v začetku leta 2004 je potekalo več sestankov, na katerih so francoske oblasti in družba Bull pojasnili vsebino načrta prestrukturiranja družbe Bull in zlasti njegovo tretjo fazo, to je dokapitalizacijo. Francija je projekt pomoči, ki je predmet te odločbe, priglasila z dopisom z dne 20. februarja 2004.

| (2) | Z dopisom z dne 16. marca 2004 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da v zvezi s to pomočjo uvede postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 16. marca 2004 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da v zvezi s to pomočjo uvede postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe.

| (3) | Odločitev Komisije o uvedbi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe v zvezi z zadevno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o uvedbi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe v zvezi z zadevno pomočjo.

| (4) | Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe predstavnikov zaposlenih v družbi Bull. Dne 8. junija 2004 je potekal sestanek med delegacijo teh predstavnikov in Komisijo, ob koncu katerega so predstavniki zaposlenih dali Komisiji dodatne informacije. Komisija jih je poslala Franciji, da ta izrazi svoje pripombe, in ji hkrati zastavila vprašanja o več vidikih primera. Pripombe in odgovore Francije je prejela z dopisoma z dne 28. maja 2004 in 29. julija 2004. Sestanek med Komisijo, francoskimi oblastmi in družbo Bull je bil 10. septembra 2004. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe predstavnikov zaposlenih v družbi Bull. Dne 8. junija 2004 je potekal sestanek med delegacijo teh predstavnikov in Komisijo, ob koncu katerega so predstavniki zaposlenih dali Komisiji dodatne informacije. Komisija jih je poslala Franciji, da ta izrazi svoje pripombe, in ji hkrati zastavila vprašanja o več vidikih primera. Pripombe in odgovore Francije je prejela z dopisoma z dne 28. maja 2004 in 29. julija 2004. Sestanek med Komisijo, francoskimi oblastmi in družbo Bull je bil 10. septembra 2004.

II.   OPIS

1.   Upravičenec

| (5) | Bull je mednarodna informacijska skupina s sedežem v Evropi, ki posluje v več kot 100 državah (5). Skupina Bull je dejavna zlasti na dveh področjih:






  — | Visoko zmogljivi profesionalni informacijski strežniki:
  Bull razvija in trži vrsto velikih strežnikov za profesionalno uporabo ter opravlja storitve vzdrževanja, neposredno povezane s strežniki. Tržni delež skupine Bull na ravni Skupnosti v njeni sestavi z dne 30. aprila 2004 (v nadaljevanju: „Skupnost petnajsterice“) znaša okoli 3 % (okoli 5 % za srednje in visoko zmogljive strežnike). Njeni glavni konkurenti na tem področju so IBM (34,3 % tržnega deleža), Hewlett Packard (HP), ki je leta 2001 prevzel Compaq (29,4 %), Sun (12,6 %) in Fujitsu/Siemens (8,9 %). |
| --- | --- | --- |

(5)

Bull je mednarodna informacijska skupina s sedežem v Evropi, ki posluje v več kot 100 državah (5). Skupina Bull je dejavna zlasti na dveh področjih:

—

Visoko zmogljivi profesionalni informacijski strežniki:

Bull razvija in trži vrsto velikih strežnikov za profesionalno uporabo ter opravlja storitve vzdrževanja, neposredno povezane s strežniki. Tržni delež skupine Bull na ravni Skupnosti v njeni sestavi z dne 30. aprila 2004 (v nadaljevanju: „Skupnost petnajsterice“) znaša okoli 3 % (okoli 5 % za srednje in visoko zmogljive strežnike). Njeni glavni konkurenti na tem področju so IBM (34,3 % tržnega deleža), Hewlett Packard (HP), ki je leta 2001 prevzel Compaq (29,4 %), Sun (12,6 %) in Fujitsu/Siemens (8,9 %).

| — | Specializirane storitve v informacijskem inženiringu:
  Bull razvija in integrira različne aplikacije, izdeluje programsko arhitekturo itd. Potem ko je skupina Bull prodala svoj oddelek Integris podjetju Steria, se je njena dejavnost na tem trgu osredotočila zlasti na Francijo in Italijo. Glavna konkurenta skupine Bull na tem področju sta IBM in HP. Tržni delež skupine Bull na ravni Skupnosti petnajsterice je manjši od 1 %. |
| --- | --- |

—

Specializirane storitve v informacijskem inženiringu:

Bull razvija in integrira različne aplikacije, izdeluje programsko arhitekturo itd. Potem ko je skupina Bull prodala svoj oddelek Integris podjetju Steria, se je njena dejavnost na tem trgu osredotočila zlasti na Francijo in Italijo. Glavna konkurenta skupine Bull na tem področju sta IBM in HP. Tržni delež skupine Bull na ravni Skupnosti petnajsterice je manjši od 1 %.

| (6) | Leta 2003 je promet skupine Bull znašal 1 265 milijonov EUR z naslednjo razdelitvijo: izdelki 46 %, povezano vzdrževanje 27 % in storitve 27 %. |
| --- | --- |

(6)

Leta 2003 je promet skupine Bull znašal 1 265 milijonov EUR z naslednjo razdelitvijo: izdelki 46 %, povezano vzdrževanje 27 % in storitve 27 %.

| (7) | Bull je delniška družba, ustanovljena v skladu s francoskim pravom. Po dokapitalizaciji julija 2004 in uveljavitvi pravice do nakupa delnic s strani predhodnih lastnikov obveznic so njeni delničarji France Télécom in NEC, vsak z 10,1 %, Axa Private Equity in Artemis z 8,6 %, vodilni kadri skupine Bull s 5,1 %, Motorola s 3,0 % in Debeka z 2,9 %. Francoska država ima v lasti samo 2,9 %, medtem ko so lastniki preostalih 57,3 % menjajoči se delničarji. |
| --- | --- |

(7)

Bull je delniška družba, ustanovljena v skladu s francoskim pravom. Po dokapitalizaciji julija 2004 in uveljavitvi pravice do nakupa delnic s strani predhodnih lastnikov obveznic so njeni delničarji France Télécom in NEC, vsak z 10,1 %, Axa Private Equity in Artemis z 8,6 %, vodilni kadri skupine Bull s 5,1 %, Motorola s 3,0 % in Debeka z 2,9 %. Francoska država ima v lasti samo 2,9 %, medtem ko so lastniki preostalih 57,3 % menjajoči se delničarji.

| (8) | Da bi Bull rešil težave, v katerih se je znašel v začetku devetdesetih, je leta 1994 uvedel ukrepe, ki jih je predvideval predhodni načrt prestrukturiranja, v skladu z obveznostmi, ki jih je prevzela Francija in ki jih je Komisija zapisala v svoji Odločbi 94/1073/ES z dne 12. oktobra 1994 o državni pomoči Francije skupini Bull v obliki nepriglašenega povečanja kapitala (6). Ti ukrepi so bili zlasti odstop Zenith Data Systems in zaprtje oddelka OSS („open systems and software“). Poleg tega je Francija začela privatizacijo skupine Bull z odprtjem njenega kapitala. Leta 1999 je bila skupina Bull znova prisiljena prodati sredstva in odpustiti osebje. Leta 2000 je načrt privedel do nove strateške osredotočenosti, prodaje nestrateških sredstev in znižanja stroškov. Konec leta 2001 je Bull zaposloval samo še okoli 9 500 oseb v vsej Evropi v primerjavi z 11 500 osebami leta 1999. |
| --- | --- |

(8)

Da bi Bull rešil težave, v katerih se je znašel v začetku devetdesetih, je leta 1994 uvedel ukrepe, ki jih je predvideval predhodni načrt prestrukturiranja, v skladu z obveznostmi, ki jih je prevzela Francija in ki jih je Komisija zapisala v svoji Odločbi 94/1073/ES z dne 12. oktobra 1994 o državni pomoči Francije skupini Bull v obliki nepriglašenega povečanja kapitala (6). Ti ukrepi so bili zlasti odstop Zenith Data Systems in zaprtje oddelka OSS („open systems and software“). Poleg tega je Francija začela privatizacijo skupine Bull z odprtjem njenega kapitala. Leta 1999 je bila skupina Bull znova prisiljena prodati sredstva in odpustiti osebje. Leta 2000 je načrt privedel do nove strateške osredotočenosti, prodaje nestrateških sredstev in znižanja stroškov. Konec leta 2001 je Bull zaposloval samo še okoli 9 500 oseb v vsej Evropi v primerjavi z 11 500 osebami leta 1999.

2.   Težave skupine Bull pred načrtom prestrukturiranja, ki ga obravnava ta odločba

| (9) | Kljub ukrepom, navedenim v uvodni izjavi 8, je načrt leta 2001 spodletel. Na eni strani je borzna kriza tehnoloških vrednosti skupini Bull preprečila, da bi svoj oddelek Integris, ki je ustvarjal velike izgube, prodala tretjim osebam. Na drugi stani je kriza internetnega sektorja hudo prizadela dejavnosti tehnologij, povezanih z internetom. Sesutje telekomunikacijskega trga in razpočenje internetnega mehurčka, močno zmanjšanje marž podjetij in napetosti v mednarodnih odnosih so zmanjšali povpraševanje. Izdatki podjetij za računalnike so se leta 2002 močno znižali (–25 % za srednje in visoko zmogljive strežnike). Na trgu storitev je prišlo do drastičnega upada v primerjavi s predhodno rastjo zaradi težave s prestopom na leto 2000 in prehodom na euro. Poslabšanje gospodarskega položaja po dogodkih 11. septembra 2001 je še dodatno otežilo položaj skupine Bull. |
| --- | --- |

(9)

Kljub ukrepom, navedenim v uvodni izjavi 8, je načrt leta 2001 spodletel. Na eni strani je borzna kriza tehnoloških vrednosti skupini Bull preprečila, da bi svoj oddelek Integris, ki je ustvarjal velike izgube, prodala tretjim osebam. Na drugi stani je kriza internetnega sektorja hudo prizadela dejavnosti tehnologij, povezanih z internetom. Sesutje telekomunikacijskega trga in razpočenje internetnega mehurčka, močno zmanjšanje marž podjetij in napetosti v mednarodnih odnosih so zmanjšali povpraševanje. Izdatki podjetij za računalnike so se leta 2002 močno znižali (–25 % za srednje in visoko zmogljive strežnike). Na trgu storitev je prišlo do drastičnega upada v primerjavi s predhodno rastjo zaradi težave s prestopom na leto 2000 in prehodom na euro. Poslabšanje gospodarskega položaja po dogodkih 11. septembra 2001 je še dodatno otežilo položaj skupine Bull.

| (10) | Skupina Bull je več let veliko vlagala v internetne tehnologije, pri čemer je svojo tržno ponudbo osredotočila na koncepta „e-storitev“ in „spletne infrastrukture“. Kriza internetnega sektorja je pokazala, da je skupina Bull v tem pogledu sprejela slabe tehnološke odločitve in se osredotočila na trge, na katerih ni bila uspešna. Poleg tega se je pri skupini Bull pokazalo precejšnje pomanjkanje skladnosti med njenimi ambicijami v smislu ciljnih trgov in ponudbe izdelkov na eni strani ter naložbami v tehnološki razvoj in ustvarjenimi nakupno-prodajnimi in posrednimi izdatki na drugi strani. |
| --- | --- |

(10)

Skupina Bull je več let veliko vlagala v internetne tehnologije, pri čemer je svojo tržno ponudbo osredotočila na koncepta „e-storitev“ in „spletne infrastrukture“. Kriza internetnega sektorja je pokazala, da je skupina Bull v tem pogledu sprejela slabe tehnološke odločitve in se osredotočila na trge, na katerih ni bila uspešna. Poleg tega se je pri skupini Bull pokazalo precejšnje pomanjkanje skladnosti med njenimi ambicijami v smislu ciljnih trgov in ponudbe izdelkov na eni strani ter naložbami v tehnološki razvoj in ustvarjenimi nakupno-prodajnimi in posrednimi izdatki na drugi strani.

| (11) | Poleg tega je skupina doživela protiudarec zelo visokih stroškov, povezanih s pokojninskimi sistemi svojih zaposlenih v Združenih državah. V skladu z ameriškimi predpisi je aktiva konsolidirane bilance stanja vključevala strošek pokojnin za plačilo, ki je pomenil presežek vrednosti sredstev pokojninskega sklada (trenutna tržna vrednost) glede na diskontirano obveznost načrtovanih pokojninskih pravic. Leta 2002 je Bull sprejel odločitev, da vse svoje obveznosti v zvezi s pokojninami prenese na zavarovalnice. V povezavi s padcem borznih vrednosti je ta odločitev povzročila finančno izgubo 87 milijonov EUR v letih 2002 in 2003. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je skupina doživela protiudarec zelo visokih stroškov, povezanih s pokojninskimi sistemi svojih zaposlenih v Združenih državah. V skladu z ameriškimi predpisi je aktiva konsolidirane bilance stanja vključevala strošek pokojnin za plačilo, ki je pomenil presežek vrednosti sredstev pokojninskega sklada (trenutna tržna vrednost) glede na diskontirano obveznost načrtovanih pokojninskih pravic. Leta 2002 je Bull sprejel odločitev, da vse svoje obveznosti v zvezi s pokojninami prenese na zavarovalnice. V povezavi s padcem borznih vrednosti je ta odločitev povzročila finančno izgubo 87 milijonov EUR v letih 2002 in 2003.

| (12) | Negotovost glede finančne sposobnosti podjetja je pripeljala do določene zadržanosti strank glede izvajanja velikih projektov, saj niso bile več prepričane, da bo podjetje v prihodnjih letih zmoglo izpolnjevati svoje obveznosti. Dobavitelji so uvedli strožje plačilne pogoje, medtem ko skupina Bull skoraj ni imela več dostopa do bančnih jamstev. |
| --- | --- |

(12)

Negotovost glede finančne sposobnosti podjetja je pripeljala do določene zadržanosti strank glede izvajanja velikih projektov, saj niso bile več prepričane, da bo podjetje v prihodnjih letih zmoglo izpolnjevati svoje obveznosti. Dobavitelji so uvedli strožje plačilne pogoje, medtem ko skupina Bull skoraj ni imela več dostopa do bančnih jamstev.

3.   Načrt prestrukturiranja

| (13) | Dne 2. decembra 2001 je bil na čelo skupine Bull imenovan nov predsednik. Njegov načrt prestrukturiranja, ki ga je upravni svet sprejel marca 2002, vključuje obsežno zmanjšanje splošnih stroškov in zaposlenih ter preusmeritev na močne točke podjetja z obsežno prodajo industrijskih sredstev. Strategija razvoja temelji na treh glavnih oseh:






  — | uveljaviti park velikih podjetniških strežnikov z zagotovitvijo ohranitve rešitev, ki jih uporabljajo stranke, ob hkratnem prispevku k njihovemu konkurenčnemu tehnološkemu razvoju, |
| --- | --- | --- |

(13)

Dne 2. decembra 2001 je bil na čelo skupine Bull imenovan nov predsednik. Njegov načrt prestrukturiranja, ki ga je upravni svet sprejel marca 2002, vključuje obsežno zmanjšanje splošnih stroškov in zaposlenih ter preusmeritev na močne točke podjetja z obsežno prodajo industrijskih sredstev. Strategija razvoja temelji na treh glavnih oseh:

—

uveljaviti park velikih podjetniških strežnikov z zagotovitvijo ohranitve rešitev, ki jih uporabljajo stranke, ob hkratnem prispevku k njihovemu konkurenčnemu tehnološkemu razvoju,

| — | izbojevati si mesto vodilnega evropskega podjetja za rešitve na podlagi 64-bitne arhitekture Intel in „odprtokodne“ programske opreme na ciljnih trgih, |
| --- | --- |

—

izbojevati si mesto vodilnega evropskega podjetja za rešitve na podlagi 64-bitne arhitekture Intel in „odprtokodne“ programske opreme na ciljnih trgih,

| — | nadaljevati razvoj storitvenih dejavnosti na področjih, kjer skupina Bull izstopa, zlasti z zagotavljanjem celovitih rešitev (strojna oprema + vmesna oprema + aplikacije) prednostnim sektorjem, kot so javni sektor (davki in carine, socialni sistemi, e-uprava), obramba in varnost ter telekomunikacijski operaterji (7). |
| --- | --- |

—

nadaljevati razvoj storitvenih dejavnosti na področjih, kjer skupina Bull izstopa, zlasti z zagotavljanjem celovitih rešitev (strojna oprema + vmesna oprema + aplikacije) prednostnim sektorjem, kot so javni sektor (davki in carine, socialni sistemi, e-uprava), obramba in varnost ter telekomunikacijski operaterji (7).

| (14) | Vodilna načela finančnega dela so naslednja:






  — | devetdesetodstotno zmanjšanje dolga v višini 204 milijone EUR za imetnike zamenljivih obveznic v povezavi s ponudbo za zamenjavo njihovih vrednostnih papirjev v delnice ali v delnice z opcijami na delnice, kar naj bi dosegli s podaljšanjem datuma zapadlosti njihovih obveznic, znižanjem letnega kupona in ukinitvijo odkupne premije. Pogoji ponudbe za zamenjavo njihovih obveznic so bodisi v prvi alternativi 20 novih delnic za eno obveznico bodisi v drugi alternativi 16 delnic in 16 opcij na delnice, katerih zadnji rok za izvedbo je 15. december 2004. Ker je velika večina izbrala drugo ponudbo in če domnevamo, da bodo imetniki zamenljivih obveznic dosledno uveljavljali svoje opcije na delnice, bodo ti tako prinesli 17,2 milijona EUR, |
| --- | --- | --- |

(14)

Vodilna načela finančnega dela so naslednja:

—

devetdesetodstotno zmanjšanje dolga v višini 204 milijone EUR za imetnike zamenljivih obveznic v povezavi s ponudbo za zamenjavo njihovih vrednostnih papirjev v delnice ali v delnice z opcijami na delnice, kar naj bi dosegli s podaljšanjem datuma zapadlosti njihovih obveznic, znižanjem letnega kupona in ukinitvijo odkupne premije. Pogoji ponudbe za zamenjavo njihovih obveznic so bodisi v prvi alternativi 20 novih delnic za eno obveznico bodisi v drugi alternativi 16 delnic in 16 opcij na delnice, katerih zadnji rok za izvedbo je 15. december 2004. Ker je velika večina izbrala drugo ponudbo in če domnevamo, da bodo imetniki zamenljivih obveznic dosledno uveljavljali svoje opcije na delnice, bodo ti tako prinesli 17,2 milijona EUR,

| — | povečanje kapitala, razpisano na trgu, pri čemer 33 milijonov EUR zagotavlja skupina vlagateljev: NEC in France Télécom (stara delničarja skupine Bull) vsak po 7,5 milijona EUR, Debeka (nemška zavarovalnica in pomembna stranka skupine Bull) 3 milijone EUR, investicijska sklada Axa Private Equity in Artemis 7 milijonov EUR in 2 milijona EUR ter nazadnje 350 vodilnih kadrov skupine Bull 6 milijonov EUR. V resnici je javnost prispevala 13,8 milijona EUR. Zato prispevki vlagateljev dosegajo samo okoli 90 % zajamčenih zneskov. Skupno povečanje znaša 44,2 milijona EUR, |
| --- | --- |

—

povečanje kapitala, razpisano na trgu, pri čemer 33 milijonov EUR zagotavlja skupina vlagateljev: NEC in France Télécom (stara delničarja skupine Bull) vsak po 7,5 milijona EUR, Debeka (nemška zavarovalnica in pomembna stranka skupine Bull) 3 milijone EUR, investicijska sklada Axa Private Equity in Artemis 7 milijonov EUR in 2 milijona EUR ter nazadnje 350 vodilnih kadrov skupine Bull 6 milijonov EUR. V resnici je javnost prispevala 13,8 milijona EUR. Zato prispevki vlagateljev dosegajo samo okoli 90 % zajamčenih zneskov. Skupno povečanje znaša 44,2 milijona EUR,

| — | pomoč, opisana v razdelku 4, ki vključuje izplačilo 517 milijonov EUR in jo spremlja klavzula o vračanju v boljše čase. |
| --- | --- |

—

pomoč, opisana v razdelku 4, ki vključuje izplačilo 517 milijonov EUR in jo spremlja klavzula o vračanju v boljše čase.

| (15) | Po uresničitvi vseh teh ukrepov bi moral lasten kapital skupine Bull znašati 59,2 milijona EUR. Finančne napovedi, povezane z načrtom, so prikazane v tabeli 1.
  Tabela









  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Promet | [...] (8) | [...]* | [...]* | [...]* |
| EBIT (9) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Čisti rezultat | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(15)

Po uresničitvi vseh teh ukrepov bi moral lasten kapital skupine Bull znašati 59,2 milijona EUR. Finančne napovedi, povezane z načrtom, so prikazane v tabeli 1.

Tabela

(v milijonih EUR)

2004

2005

2006

2007

Promet

[...] (8)

[...]*

[...]*

[...]*

EBIT (9)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Čisti rezultat

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

4.   Opis pomoči

| (16) | Priglašeno pomoč v višini 517 milijonov EUR bo izplačala francoska država ne prej kot 31. decembra 2004. Ta znesek je enakovreden pomoči za reševanje, ki je bila odobrena z Odločbo 2003/599/ES, vključno z obrestmi, ki tečejo od njenega izplačila decembra 2001 in junija 2002. Nova pomoč bo dejansko izplačana šele potem, ko bo skupina Bull vrnila to pomoč za reševanje. V zameno francoska država uvaja klavzulo o vračanju v boljše čase, s katero družba Bull izplača državi 23,5 % svojega konsolidiranega tekočega rezultata pred obdavčenjem v obdobju osmih let od finančnega leta, zaključenega 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(16)

Priglašeno pomoč v višini 517 milijonov EUR bo izplačala francoska država ne prej kot 31. decembra 2004. Ta znesek je enakovreden pomoči za reševanje, ki je bila odobrena z Odločbo 2003/599/ES, vključno z obrestmi, ki tečejo od njenega izplačila decembra 2001 in junija 2002. Nova pomoč bo dejansko izplačana šele potem, ko bo skupina Bull vrnila to pomoč za reševanje. V zameno francoska država uvaja klavzulo o vračanju v boljše čase, s katero družba Bull izplača državi 23,5 % svojega konsolidiranega tekočega rezultata pred obdavčenjem v obdobju osmih let od finančnega leta, zaključenega 31. decembra 2005.

| (17) | Kot navajajo francoske oblasti, ta klavzula pomeni sedanjo vrednost med 50 in 60 milijoni EUR. Najvišja mogoča pomoč torej znaša 467 milijonov EUR ali približno 90 % trenutnega dolga. Tako si francoske oblasti prizadevajo zagotoviti podobno obravnavo kot imetniki zamenljivih delnic, ki se prav tako odpovedujejo približno 90 % svojih terjatev. |
| --- | --- |

(17)

Kot navajajo francoske oblasti, ta klavzula pomeni sedanjo vrednost med 50 in 60 milijoni EUR. Najvišja mogoča pomoč torej znaša 467 milijonov EUR ali približno 90 % trenutnega dolga. Tako si francoske oblasti prizadevajo zagotoviti podobno obravnavo kot imetniki zamenljivih delnic, ki se prav tako odpovedujejo približno 90 % svojih terjatev.

III.   RAZLOGI ZA UVEDBO POSTOPKA, DOLOČENEGA V ČLENU 88(2) POGODBE

| (18) | Odločitev za uvedbo postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe, vključuje predhodno oceno ukrepa pomoči, zlasti z vidika smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) (v nadaljevanju: „smernice“). V navedeni odločitvi je Komisija dvomila, da načrt jamči obnovitev sposobnosti za preživetje. Zadnje finančne številke naj bi dokazovale obnovitev sposobnosti za preživetje, če bi bila bilanca stanja sanirana, vendar je Komisija menila, da je eno leto prekratko obdobje, da bi dokazali obnovitev sposobnosti za preživetje. Napovedi za zadevne trge niso bile zelo podrobne, zdele so se neenake in videti je bilo, da bo več trgov ostalo težavnih, zlasti kratkoročno. Natančneje, informacije, ki so jih dale francoske oblasti, niso omogočale ocene, ali bo skupina Bull sposobna izkoristiti morebitno rast trgov, saj so se preostale industrijske dejavnosti skupine močno zanašale na izdelavo sistemov, kjer je bila ostra konkurenca. Poleg tega načrt dokapitalizacije ni vključeval nobenega novega partnerja poleg že prisotnih akterjev, tj. France Télécom in NEC. |
| --- | --- |

(18)

Odločitev za uvedbo postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe, vključuje predhodno oceno ukrepa pomoči, zlasti z vidika smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) (v nadaljevanju: „smernice“). V navedeni odločitvi je Komisija dvomila, da načrt jamči obnovitev sposobnosti za preživetje. Zadnje finančne številke naj bi dokazovale obnovitev sposobnosti za preživetje, če bi bila bilanca stanja sanirana, vendar je Komisija menila, da je eno leto prekratko obdobje, da bi dokazali obnovitev sposobnosti za preživetje. Napovedi za zadevne trge niso bile zelo podrobne, zdele so se neenake in videti je bilo, da bo več trgov ostalo težavnih, zlasti kratkoročno. Natančneje, informacije, ki so jih dale francoske oblasti, niso omogočale ocene, ali bo skupina Bull sposobna izkoristiti morebitno rast trgov, saj so se preostale industrijske dejavnosti skupine močno zanašale na izdelavo sistemov, kjer je bila ostra konkurenca. Poleg tega načrt dokapitalizacije ni vključeval nobenega novega partnerja poleg že prisotnih akterjev, tj. France Télécom in NEC.

| (19) | Glede na visok znesek pomoči se je Komisija tudi bala, da ne bi prišlo do nedovoljenega izkrivljanja konkurence, da pomoč ne bi bila omejena na najmanjši potrebni znesek in da ne bi podjetju zagotovila presežnih likvidnih sredstev, ki bi jih lahko namenilo za agresivne dejavnosti, ki bi lahko povzročile izkrivljanje trga in ne bi bile povezane s procesom prestrukturiranja. Na primer, ni bilo jasno, kakšna bodo razmerja solventnosti in likvidnosti po izplačilu pomoči in kakšna bi bila ta razmerja v primerjavi z razmerji konkurentov na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(19)

Glede na visok znesek pomoči se je Komisija tudi bala, da ne bi prišlo do nedovoljenega izkrivljanja konkurence, da pomoč ne bi bila omejena na najmanjši potrebni znesek in da ne bi podjetju zagotovila presežnih likvidnih sredstev, ki bi jih lahko namenilo za agresivne dejavnosti, ki bi lahko povzročile izkrivljanje trga in ne bi bile povezane s procesom prestrukturiranja. Na primer, ni bilo jasno, kakšna bodo razmerja solventnosti in likvidnosti po izplačilu pomoči in kakšna bi bila ta razmerja v primerjavi z razmerji konkurentov na zadevnih trgih.

IV.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI IN FRANCIJE

| (20) | Francija je sporočila osvežene napovedi za zadevne trge, podrobnosti o glavnih konkurentih, finančnih podatkih in dogodkih v zadnjih mesecih, zlasti o uspešni dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(20)

Francija je sporočila osvežene napovedi za zadevne trge, podrobnosti o glavnih konkurentih, finančnih podatkih in dogodkih v zadnjih mesecih, zlasti o uspešni dokapitalizaciji.

| (21) | Francija poudarja, da pomoč spremljajo pomembne finančne obveznosti nekaterih zasebnih delničarjev in upnikov. Z vidika konkurence se zdi, da bo zagotovitev nadaljnjega obstoja skupine Bull konkurenco na evropskem trgu prej spodbudila kot ovirala. Tržni delež skupini Bull ne bo omogočil vloge „cenovno vodilnega podjetja“; imela bi bolj vlogo „outsiderja“, ki bi koristil poživitvi konkurence. Izvajanje strategije skupine Bull, ki temelji na Itaniumu in „odprti kodi“, bi v prihodnosti utrdila to vlogo. |
| --- | --- |

(21)

Francija poudarja, da pomoč spremljajo pomembne finančne obveznosti nekaterih zasebnih delničarjev in upnikov. Z vidika konkurence se zdi, da bo zagotovitev nadaljnjega obstoja skupine Bull konkurenco na evropskem trgu prej spodbudila kot ovirala. Tržni delež skupini Bull ne bo omogočil vloge „cenovno vodilnega podjetja“; imela bi bolj vlogo „outsiderja“, ki bi koristil poživitvi konkurence. Izvajanje strategije skupine Bull, ki temelji na Itaniumu in „odprti kodi“, bi v prihodnosti utrdila to vlogo.

| (22) | Francija ugotavlja, da se je izboljšanje rezultatov podjetja kazalo skozi vse leto 2003 kljub slabemu gospodarskemu položaju. Napovedi za leto 2004, ki še vedno sodijo v težavno okolje, kažejo rezultat poslovanja, podoben rezultatu iz leta 2003: dobiček pred obrestmi in davki v višini 17 milijonov EUR ter čisti rezultat v višini 2 milijonov EUR v prvi polovici leta 2004. To kaže, da je podjetje uspelo precej znižati svoj prag rentabilnosti. V teh razmerah bo pričakovano izboljšanje prometa z naslednjim letom zaradi nadejane ponovne oživitve trgov v letu 2005, uvajanja novih ponudb skupine Bull in ozdravljenega finančnega položaja avtomatično pripeljalo do dodatne rasti donosnosti. Poslovni načrt za obdobje 2004–2007 tudi kaže, da bo obnovitev sposobnosti podjetja za preživetje trajna. |
| --- | --- |

(22)

Francija ugotavlja, da se je izboljšanje rezultatov podjetja kazalo skozi vse leto 2003 kljub slabemu gospodarskemu položaju. Napovedi za leto 2004, ki še vedno sodijo v težavno okolje, kažejo rezultat poslovanja, podoben rezultatu iz leta 2003: dobiček pred obrestmi in davki v višini 17 milijonov EUR ter čisti rezultat v višini 2 milijonov EUR v prvi polovici leta 2004. To kaže, da je podjetje uspelo precej znižati svoj prag rentabilnosti. V teh razmerah bo pričakovano izboljšanje prometa z naslednjim letom zaradi nadejane ponovne oživitve trgov v letu 2005, uvajanja novih ponudb skupine Bull in ozdravljenega finančnega položaja avtomatično pripeljalo do dodatne rasti donosnosti. Poslovni načrt za obdobje 2004–2007 tudi kaže, da bo obnovitev sposobnosti podjetja za preživetje trajna.

| (23) | S tem, ko je skupina Bull oprla svoj razvoj tudi na strežnike s 64-bitno arhitekturo Intel, je izbrala tehnološke možnosti, ki ustrezajo potrebam strank v prihodnjih letih. Poleg tega uporaba te tehnologije na strežnikih Bull odpira nove poti za rast, zlasti na področju znanstvenih izračunov. |
| --- | --- |

(23)

S tem, ko je skupina Bull oprla svoj razvoj tudi na strežnike s 64-bitno arhitekturo Intel, je izbrala tehnološke možnosti, ki ustrezajo potrebam strank v prihodnjih letih. Poleg tega uporaba te tehnologije na strežnikih Bull odpira nove poti za rast, zlasti na področju znanstvenih izračunov.

| (24) | Na področju storitev je strategija skupine Bull na stičišču treh različnih strokovnosti in treh prednostnih sektorjev. Področja strokovnosti so naslednja: (1) integriranje in razvoj odprtih infrastruktur, (2) varnost informacijskih sistemov in (3) info-upravljanje porazdeljenih sistemov. Prednostni sektorji so tisti, ki jim pripadajo najzvestejše stranke skupine Bull: uprave, telekomunikacijski operaterji in javne službe. |
| --- | --- |

(24)

Na področju storitev je strategija skupine Bull na stičišču treh različnih strokovnosti in treh prednostnih sektorjev. Področja strokovnosti so naslednja: (1) integriranje in razvoj odprtih infrastruktur, (2) varnost informacijskih sistemov in (3) info-upravljanje porazdeljenih sistemov. Prednostni sektorji so tisti, ki jim pripadajo najzvestejše stranke skupine Bull: uprave, telekomunikacijski operaterji in javne službe.

| (25) | Te strokovnosti in sektorske izbire se odlično ujemajo s prevladujočimi tržnimi težnjami, ki izhajajo iz analiz strokovnjakov: optimizacija in zmanjšanje stroškov infrastrukture (ki ustvarjata potrebo po razvoju odprtih infrastruktur), urbanizacija in konsolidacija informacijskih sistemov (področji odličnosti skupine Bull), uprava in zagotovitev varnosti (kjer Bull nastopa v različnih vlogah: proizvajalec kriptografske opreme, založnik programske opreme in integrator). Bull se je prav tako zelo hitro pojavil na nekaterih nastajajočih trgih: mobilne platforme, elektronsko upravljanje, generalizacija elektronske identitete in podpisa. |
| --- | --- |

(25)

Te strokovnosti in sektorske izbire se odlično ujemajo s prevladujočimi tržnimi težnjami, ki izhajajo iz analiz strokovnjakov: optimizacija in zmanjšanje stroškov infrastrukture (ki ustvarjata potrebo po razvoju odprtih infrastruktur), urbanizacija in konsolidacija informacijskih sistemov (področji odličnosti skupine Bull), uprava in zagotovitev varnosti (kjer Bull nastopa v različnih vlogah: proizvajalec kriptografske opreme, založnik programske opreme in integrator). Bull se je prav tako zelo hitro pojavil na nekaterih nastajajočih trgih: mobilne platforme, elektronsko upravljanje, generalizacija elektronske identitete in podpisa.

| (26) | Ker je moč skupine Bull zelo omejena in osredotočenost na primeren trg zelo močna, pomoč skupini Bull ni taka, da bi povzročila nedovoljeno izkrivljanje konkurence. Na nekaterih specifičnih trgih naj bi bila ponudba skupine Bull edina verodostojna alternativa IBM. Poleg tega naj bi strategija skupine Bull, usmerjena v „odprto kodo“, v prihodnjih letih verjetno poživila konkurenco na trgu strežnikov. |
| --- | --- |

(26)

Ker je moč skupine Bull zelo omejena in osredotočenost na primeren trg zelo močna, pomoč skupini Bull ni taka, da bi povzročila nedovoljeno izkrivljanje konkurence. Na nekaterih specifičnih trgih naj bi bila ponudba skupine Bull edina verodostojna alternativa IBM. Poleg tega naj bi strategija skupine Bull, usmerjena v „odprto kodo“, v prihodnjih letih verjetno poživila konkurenco na trgu strežnikov.

| (27) | Pomoč bo omejena na minimum. Sposobnost preživetja podjetja je odvisna prav od obnovitve lastnega kapitala, pri čemer sta bistvena dejavnika pomoč in zmanjšanje dolga. Različni vlagatelji se ne bi odločili za vlaganje, če bi bil del financiranja, potrebnega za obnovitev sposobnosti preživetja podjetja, zagotovljen s posojilom. |
| --- | --- |

(27)

Pomoč bo omejena na minimum. Sposobnost preživetja podjetja je odvisna prav od obnovitve lastnega kapitala, pri čemer sta bistvena dejavnika pomoč in zmanjšanje dolga. Različni vlagatelji se ne bi odločili za vlaganje, če bi bil del financiranja, potrebnega za obnovitev sposobnosti preživetja podjetja, zagotovljen s posojilom.

| (28) | Po izplačilu pomoči skupina Bull ne bo imela presežnih likvidnih sredstev. Pomoč bo omogočila obnovitev lastnega kapitala na ustrezni ravni, vendar daleč od presežka, kar naj bi potrjevala delež obveznosti v virih sredstev ter razmerje med gibljivimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi v primerjavi z istimi razmerji pri glavnih konkurentih. |
| --- | --- |

(28)

Po izplačilu pomoči skupina Bull ne bo imela presežnih likvidnih sredstev. Pomoč bo omogočila obnovitev lastnega kapitala na ustrezni ravni, vendar daleč od presežka, kar naj bi potrjevala delež obveznosti v virih sredstev ter razmerje med gibljivimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi v primerjavi z istimi razmerji pri glavnih konkurentih.

| (29) | Kar zadeva zasebni prispevek k načrtu prestrukturiranja, bi bilo treba združiti tri elemente: prizadevanja samega podjetja v letih 2002–2003, povečanje kapitala in prispevek imetnikov zamenljivih obveznic. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva zasebni prispevek k načrtu prestrukturiranja, bi bilo treba združiti tri elemente: prizadevanja samega podjetja v letih 2002–2003, povečanje kapitala in prispevek imetnikov zamenljivih obveznic.

| (30) | Francija opozarja, da je Komisija v uvodnih izjavah 60 in 70 Odločbe 2003/599/ES, ki dovoljuje izplačilo pomoči za reševanje skupini Bull, izrecno navedla, da Francija ne sme odobriti pomoči za prestrukturiranje skupine Bull pred 31. decembrom 2004. |
| --- | --- |

(30)

Francija opozarja, da je Komisija v uvodnih izjavah 60 in 70 Odločbe 2003/599/ES, ki dovoljuje izplačilo pomoči za reševanje skupini Bull, izrecno navedla, da Francija ne sme odobriti pomoči za prestrukturiranje skupine Bull pred 31. decembrom 2004.

| (31) | Predstavniki zaposlenih skupine Bull podpirajo načrt prestrukturiranja in poudarjajo pomen pomoči za zagotovitev nadaljnjega obstoja družbe in ohranitve obstoječih delovnih mest. Podpirajo, kar so navedle francoske oblasti, in so dali dodatne informacije in reference zlasti v zvezi s sposobnostjo preživetja in konkurenčnim položajem podjetja. Svoje pripombe so sporočili francoskim oblastem, ki so izrekle svoje soglasje z njimi. |
| --- | --- |

(31)

Predstavniki zaposlenih skupine Bull podpirajo načrt prestrukturiranja in poudarjajo pomen pomoči za zagotovitev nadaljnjega obstoja družbe in ohranitve obstoječih delovnih mest. Podpirajo, kar so navedle francoske oblasti, in so dali dodatne informacije in reference zlasti v zvezi s sposobnostjo preživetja in konkurenčnim položajem podjetja. Svoje pripombe so sporočili francoskim oblastem, ki so izrekle svoje soglasje z njimi.

V.   OVREDNOTENJE POMOČI

1.   Obstoj pomoči

| (32) | Člen 87(1) Pogodbe navaja, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(32)

Člen 87(1) Pogodbe navaja, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (33) | Ukrep, ki ga je priglasila Francija, pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Ker jo je odobrila država, se bo financirala iz državnih sredstev v korist določenega podjetja, tj. skupine Bull. Pomoč ni v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zlasti ni mogoče trditi, da država deluje v isti vlogi in pod istimi pogoji kot imetniki zamenljivih obveznic, ker se terjatev Francije nanaša na državno pomoč za reševanje, za katero je rok za povračilo zapadel, ter ker opustitev take terjatve ali odobritev nove pomoči v znesku, ki je enak znesku pomoči, ki jo je treba vrniti, nista združljivi z vedenjem vlagatelja in ju torej ni mogoče oceniti v skladu z načelom zasebnega vlagatelja. Poleg tega se priglašeni ukrep razlikuje po svoji obliki in svojih pogojih od finančnih ukrepov, ki so jih sprejeli delničarji in imetniki zamenljivih delnic. V vsakem primeru priglašenega ukrepa ne spremljajo primerljive finančne obveznosti drugih delničarjev. Pomoč vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ker je Bull mednarodna družba in ker so njeni izdelki predmet mednarodne trgovine. Poleg tega ima Bull konkurente na skupnem trgu, kot so IBM, Fujitsu/Siemens, Sun in HP. Francoske oblasti te ocene ne postavljajo pod vprašaj. |
| --- | --- |

(33)

Ukrep, ki ga je priglasila Francija, pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Ker jo je odobrila država, se bo financirala iz državnih sredstev v korist določenega podjetja, tj. skupine Bull. Pomoč ni v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zlasti ni mogoče trditi, da država deluje v isti vlogi in pod istimi pogoji kot imetniki zamenljivih obveznic, ker se terjatev Francije nanaša na državno pomoč za reševanje, za katero je rok za povračilo zapadel, ter ker opustitev take terjatve ali odobritev nove pomoči v znesku, ki je enak znesku pomoči, ki jo je treba vrniti, nista združljivi z vedenjem vlagatelja in ju torej ni mogoče oceniti v skladu z načelom zasebnega vlagatelja. Poleg tega se priglašeni ukrep razlikuje po svoji obliki in svojih pogojih od finančnih ukrepov, ki so jih sprejeli delničarji in imetniki zamenljivih delnic. V vsakem primeru priglašenega ukrepa ne spremljajo primerljive finančne obveznosti drugih delničarjev. Pomoč vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ker je Bull mednarodna družba in ker so njeni izdelki predmet mednarodne trgovine. Poleg tega ima Bull konkurente na skupnem trgu, kot so IBM, Fujitsu/Siemens, Sun in HP. Francoske oblasti te ocene ne postavljajo pod vprašaj.

2.   Združljivost pomoči

| (34) | Priglašeni ukrep je treba oceniti kot državno pomoč ad hoc. Člen 87(2) in (3) Pogodbe predvideva odstopanja od splošne nezdružljivosti, določene v členu 87(1). |
| --- | --- |

(34)

Priglašeni ukrep je treba oceniti kot državno pomoč ad hoc. Člen 87(2) in (3) Pogodbe predvideva odstopanja od splošne nezdružljivosti, določene v členu 87(1).

| (35) | Člen 87(3)(c) Pogodbe določa, da je državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, združljiva s skupnim trgom. Na tej podlagi je Komisija sprejela posebne smernice za oceno pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (11). Glede na številke, ki se nanašajo na lasten kapital, je očitno, da je za družbo Bull treba šteti, da je v težavah v smislu točke 5(a) smernic, in da je celotna skupina tudi v težavah v smislu točk 4 do 8 navedenih smernic (12). Po proučitvi Komisija meni, da noben drug okvir Skupnosti in nobena druga določba ne omogočajo, da se obravnavana pomoč razglasi za združljivo s skupnim trgom. Francija se poleg tega ni sklicevala na nobeno drugo odstopanje od Pogodbe in se je pri obrambi združljivosti obravnavane pomoči opirala izključno na smernice. Komisija je zato pomoč ocenila na podlagi smernic. |
| --- | --- |

(35)

Člen 87(3)(c) Pogodbe določa, da je državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, združljiva s skupnim trgom. Na tej podlagi je Komisija sprejela posebne smernice za oceno pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (11). Glede na številke, ki se nanašajo na lasten kapital, je očitno, da je za družbo Bull treba šteti, da je v težavah v smislu točke 5(a) smernic, in da je celotna skupina tudi v težavah v smislu točk 4 do 8 navedenih smernic (12). Po proučitvi Komisija meni, da noben drug okvir Skupnosti in nobena druga določba ne omogočajo, da se obravnavana pomoč razglasi za združljivo s skupnim trgom. Francija se poleg tega ni sklicevala na nobeno drugo odstopanje od Pogodbe in se je pri obrambi združljivosti obravnavane pomoči opirala izključno na smernice. Komisija je zato pomoč ocenila na podlagi smernic.

| (36) | Smernice določajo štiri kumulativne pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje: načrt, ki zagotavlja dolgoročno sposobnost preživetja, preprečevanje izkrivljanja konkurence, pomoč, omejeno na minimum, in popolno izvedbo načrta prestrukturiranja. Poleg tega se uporabljata načelo „enkratne pomoči“ („enkrat in zadnjič“) in načelo, ki izhaja iz sodne prakse „Deggendorf“ (13). |
| --- | --- |

(36)

Smernice določajo štiri kumulativne pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje: načrt, ki zagotavlja dolgoročno sposobnost preživetja, preprečevanje izkrivljanja konkurence, pomoč, omejeno na minimum, in popolno izvedbo načrta prestrukturiranja. Poleg tega se uporabljata načelo „enkratne pomoči“ („enkrat in zadnjič“) in načelo, ki izhaja iz sodne prakse „Deggendorf“ (13).

| (37) | V skladu s smernicami je dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga je potrdila Komisija za vse individualne pomoči. Načrt prestrukturiranja, katerega rok za izvajanje mora biti čim krajši, mora omogočiti obnovitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem času na podlagi stvarnih predpostavk glede pogojev prihodnjega poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora torej biti povezana z izvedljivim načrtom prestrukturiranja, za katerega se zaveže država članica. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s smernicami je dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga je potrdila Komisija za vse individualne pomoči. Načrt prestrukturiranja, katerega rok za izvajanje mora biti čim krajši, mora omogočiti obnovitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem času na podlagi stvarnih predpostavk glede pogojev prihodnjega poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora torej biti povezana z izvedljivim načrtom prestrukturiranja, za katerega se zaveže država članica.

| (38) | Obravnavana pomoč je povezana z načrtom prestrukturiranja iz marca 2002 in z njegovim finančnim delom, ki je bil podrobno naveden ob priglasitvi pomoči. Ta načrt se nanaša na obdobje do konca leta 2007, po katerem mora biti popravljen finančni položaj in vzpostavljena nova struktura. Večina ukrepov je že bila izvedena in dokapitalizacija je že zaključena. Vseeno je obdobje do konca leta 2007 mogoče šteti za razumen in potreben rok za prestrukturiranje ponudbe podjetja in prilagoditev njegovih dejavnosti razvoju na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(38)

Obravnavana pomoč je povezana z načrtom prestrukturiranja iz marca 2002 in z njegovim finančnim delom, ki je bil podrobno naveden ob priglasitvi pomoči. Ta načrt se nanaša na obdobje do konca leta 2007, po katerem mora biti popravljen finančni položaj in vzpostavljena nova struktura. Večina ukrepov je že bila izvedena in dokapitalizacija je že zaključena. Vseeno je obdobje do konca leta 2007 mogoče šteti za razumen in potreben rok za prestrukturiranje ponudbe podjetja in prilagoditev njegovih dejavnosti razvoju na zadevnih trgih.

| (39) | Zdi se, da načrt temelji na stvarnih predpostavkah glede prihodnjih pogojev poslovanja. Upošteva počasno oživitev trgov in se ne zdi pretirano optimističen. Načrt predstavlja tri scenarije rezultatov dokapitalizacije, od katerih je najbolj optimističen tisti, ki je najbližji trenutnemu rezultatu. Načrt poudarja vzpostavitev skladnosti med strategijo podjetja, njegovimi močnimi točkami, potrebami strank in tehnološkim razvojem. Ob upoštevanju tehnoloških in komercialnih negotovosti se zdi načrt dovolj natančen glede na dodatne informacije, ki so jih poslale francoske oblasti. |
| --- | --- |

(39)

Zdi se, da načrt temelji na stvarnih predpostavkah glede prihodnjih pogojev poslovanja. Upošteva počasno oživitev trgov in se ne zdi pretirano optimističen. Načrt predstavlja tri scenarije rezultatov dokapitalizacije, od katerih je najbolj optimističen tisti, ki je najbližji trenutnemu rezultatu. Načrt poudarja vzpostavitev skladnosti med strategijo podjetja, njegovimi močnimi točkami, potrebami strank in tehnološkim razvojem. Ob upoštevanju tehnoloških in komercialnih negotovosti se zdi načrt dovolj natančen glede na dodatne informacije, ki so jih poslale francoske oblasti.

| (40) | Izboljšanje sposobnosti preživetja je posledica predvsem notranjih ukrepov, zlasti opustitve „netemeljnih poslovnih dejavnosti“, prestrukturiranja ponudbe in zmanjšanja splošnih stroškov. |
| --- | --- |

(40)

Izboljšanje sposobnosti preživetja je posledica predvsem notranjih ukrepov, zlasti opustitve „netemeljnih poslovnih dejavnosti“, prestrukturiranja ponudbe in zmanjšanja splošnih stroškov.

| (41) | Težave podjetja so povzročile predvsem slabe tehnološke odločitve in osredotočenost na trge, kjer skupina Bull ni bila uspešna. Te dejavnosti so bile opuščene, vključno z mrežo storitev v več evropskih državah. Več razlogov, ki so povzročili posebne izgube, kot so izgube, povezane s pokojninskimi sistemi, je takšnih, da se ne bodo več ponovili. Večina vodstvenega osebja je bila zamenjana. Bull se je osredotočil na svoje močne točke. |
| --- | --- |

(41)

Težave podjetja so povzročile predvsem slabe tehnološke odločitve in osredotočenost na trge, kjer skupina Bull ni bila uspešna. Te dejavnosti so bile opuščene, vključno z mrežo storitev v več evropskih državah. Več razlogov, ki so povzročili posebne izgube, kot so izgube, povezane s pokojninskimi sistemi, je takšnih, da se ne bodo več ponovili. Večina vodstvenega osebja je bila zamenjana. Bull se je osredotočil na svoje močne točke.

| (42) | V letih 2000 do 2002 se je bruto marža od prodaje gibala med 21 in 25 %. Vendar pa so skupni stroški za raziskave in razvoj, nakupno-prodajni stroški in posredni stroški presegali bruto maržo za okoli 100 milijonov EUR vsako leto. Načrt prestrukturiranja predvideva odpravo tega neravnotežja: stroški za raziskave in razvoj padejo s 160 milijonov EUR v letu 2000 na [...]* milijonov EUR, predvidenih med letoma 2005 in 2007. Nakupno-prodajni in posredni stroški padejo s 706 milijonov EUR v letu 2000 na [...]* milijonov EUR, predvidenih med letoma 2006 in 2007. Napovedi upoštevajo rezervacije, povezane z morebitnimi odločitvami sodišča („nepredvideni izdatki“). Ta postavka se zvišuje do [...]* % prometa leta 2007. Na podlagi teh napovedi je prihodnji dobiček pred obrestmi in davki ocenjen na [...]* % po „nepredvidenih izdatkih“. Trenutni stroški za leto 2003 in prvo polovico leta 2004 podpirajo te napovedi. S tega stališča Komisija meni, da načrt prestrukturiranja omogoča zadovoljivo uspešnost poslovanja. |
| --- | --- |

(42)

V letih 2000 do 2002 se je bruto marža od prodaje gibala med 21 in 25 %. Vendar pa so skupni stroški za raziskave in razvoj, nakupno-prodajni stroški in posredni stroški presegali bruto maržo za okoli 100 milijonov EUR vsako leto. Načrt prestrukturiranja predvideva odpravo tega neravnotežja: stroški za raziskave in razvoj padejo s 160 milijonov EUR v letu 2000 na [...]* milijonov EUR, predvidenih med letoma 2005 in 2007. Nakupno-prodajni in posredni stroški padejo s 706 milijonov EUR v letu 2000 na [...]* milijonov EUR, predvidenih med letoma 2006 in 2007. Napovedi upoštevajo rezervacije, povezane z morebitnimi odločitvami sodišča („nepredvideni izdatki“). Ta postavka se zvišuje do [...]* % prometa leta 2007. Na podlagi teh napovedi je prihodnji dobiček pred obrestmi in davki ocenjen na [...]* % po „nepredvidenih izdatkih“. Trenutni stroški za leto 2003 in prvo polovico leta 2004 podpirajo te napovedi. S tega stališča Komisija meni, da načrt prestrukturiranja omogoča zadovoljivo uspešnost poslovanja.

| (43) | V prihodnosti je predvidena oživitev povpraševanja z zmernejšim ritmom kot v preteklem desetletju zaradi skupnega učinka več dejavnikov: znižanje tarif komuniciranja, razvoj širokopasovnih omrežij, razmah telepostopkov v javnem sektorju, vse večja souporaba aplikacij prek interneta, razvoj mobilnosti in vse večje upoštevanje varnostnih omejitev ter končno generalizacija digitalnih tehnologij, ki vsepovsod zamenjujejo predhodna analogna sredstva. Glede na zadnje napovedi IDC (International Data Corporation) med letoma 2003 in 2007 naj bi se obseg evropskega trga strežnikov povečal za 44 %, obseg trga za srednje in visoko zmogljive strežnike pa za 39 %. Trg strežnikov s 64-bitnimi komponentami Intel, ki je glavna os razvoja skupine Bull, bi moral doživeti precejšen razmah. Trg naj bi bil namreč leta 2007 vreden skoraj 2,4 milijarde ameriških dolarjev, kar bi predstavljalo 16 % trga strežnikov (v primerjavi z manj kot 1 % leta 2003). |
| --- | --- |

(43)

V prihodnosti je predvidena oživitev povpraševanja z zmernejšim ritmom kot v preteklem desetletju zaradi skupnega učinka več dejavnikov: znižanje tarif komuniciranja, razvoj širokopasovnih omrežij, razmah telepostopkov v javnem sektorju, vse večja souporaba aplikacij prek interneta, razvoj mobilnosti in vse večje upoštevanje varnostnih omejitev ter končno generalizacija digitalnih tehnologij, ki vsepovsod zamenjujejo predhodna analogna sredstva. Glede na zadnje napovedi IDC (International Data Corporation) med letoma 2003 in 2007 naj bi se obseg evropskega trga strežnikov povečal za 44 %, obseg trga za srednje in visoko zmogljive strežnike pa za 39 %. Trg strežnikov s 64-bitnimi komponentami Intel, ki je glavna os razvoja skupine Bull, bi moral doživeti precejšen razmah. Trg naj bi bil namreč leta 2007 vreden skoraj 2,4 milijarde ameriških dolarjev, kar bi predstavljalo 16 % trga strežnikov (v primerjavi z manj kot 1 % leta 2003).

| (44) | Tako IDC v raziskavi, izvedeni decembra 2002, v zahodni Evropi predvideva 30-odstotno povečanje izdatkov podjetij za storitve in skoraj 20-odstotno povečanje izdatkov za strežnike do leta 2006. Novejše napovedi Gartnerja (november 2003) za storitve v zahodni Evropi so +3 % leta 2004 in letna povprečna stopnja rasti 6,2 % med letoma 2002 in 2007. Pri strežnikih bo rast odvisna predvsem od uporabljenih tehnologij; zlasti komponente Intel Itanium, ki so osnovni del nove ponudbe strežnikov skupine Bull in ki so bile prvič uporabljene leta 2003, bi morale doseči 8 milijard EUR prometa leta 2008. Trg storitev je zelo razpršen, zelo konkurenčen in v stalnem prestrukturiranju, vendar bo njegova srednje- in dolgoročna rast hitrejša kot rast trga proizvodov. Skratka, razmere na zadevnih trgih ne vzbujajo dvoma o obnovitvi sposobnosti preživetja ter omogočajo povečanje deleža storitev v skupni prodaji in bruto marže, kot je predvideno v načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(44)

Tako IDC v raziskavi, izvedeni decembra 2002, v zahodni Evropi predvideva 30-odstotno povečanje izdatkov podjetij za storitve in skoraj 20-odstotno povečanje izdatkov za strežnike do leta 2006. Novejše napovedi Gartnerja (november 2003) za storitve v zahodni Evropi so +3 % leta 2004 in letna povprečna stopnja rasti 6,2 % med letoma 2002 in 2007. Pri strežnikih bo rast odvisna predvsem od uporabljenih tehnologij; zlasti komponente Intel Itanium, ki so osnovni del nove ponudbe strežnikov skupine Bull in ki so bile prvič uporabljene leta 2003, bi morale doseči 8 milijard EUR prometa leta 2008. Trg storitev je zelo razpršen, zelo konkurenčen in v stalnem prestrukturiranju, vendar bo njegova srednje- in dolgoročna rast hitrejša kot rast trga proizvodov. Skratka, razmere na zadevnih trgih ne vzbujajo dvoma o obnovitvi sposobnosti preživetja ter omogočajo povečanje deleža storitev v skupni prodaji in bruto marže, kot je predvideno v načrtu prestrukturiranja.

| (45) | Več raziskav potrjuje napovedi rasti v ciljnih tržnih nišah skupine Bull in priložnosti v izbranih tehnologijah (14). |
| --- | --- |

(45)

Več raziskav potrjuje napovedi rasti v ciljnih tržnih nišah skupine Bull in priložnosti v izbranih tehnologijah (14).

| (46) | Park velikih strežnikov, „GCOS“, pri trenutnih strankah predstavlja pomembno „molzno kravo“. Vendar pa bo po [...]* zamenjava GCOS večinoma zaključena in Bull se bo moral soočiti s svojimi konkurenti ter uresničiti svoje ambicije, čeprav skromne, v drugih razmerah. V tem okviru je Komisija zabeležila zlasti to, kar sledi v uvodnih izjavah 47 do 54. |
| --- | --- |

(46)

Park velikih strežnikov, „GCOS“, pri trenutnih strankah predstavlja pomembno „molzno kravo“. Vendar pa bo po [...]* zamenjava GCOS večinoma zaključena in Bull se bo moral soočiti s svojimi konkurenti ter uresničiti svoje ambicije, čeprav skromne, v drugih razmerah. V tem okviru je Komisija zabeležila zlasti to, kar sledi v uvodnih izjavah 47 do 54.

| (47) | Z odločitvijo za rešitve na podlagi 64-bitne arhitekture Intel, za „odprtokodno“ programsko opremo in za koristi standardizacije komponent („commoditisation“) se zdi, da je Bull ubral pravo tehnološko pot, ki ustreza razvoju na trgu in potrebam njegovih strank. Ta razvoj bo povečal intenzivnost konkurence na trgih strežnikov in trgih storitev, vendar je Bull, zaradi svoje velikosti, sposoben vložiti nezanemarljive zneske v raziskave in razvoj ter ponuditi širšo in skladnejšo izbiro izdelkov kot podjetja v začetni fazi poslovanja in bolj specializirana majhna podjetja. Velikost mu lahko prinese tudi določeno zaupanje strank, ki pripisujejo strateški pomen izbiri svojega dobavitelja strežnikov. Po drugi strani so velikani, kot so IBM, HP in Dell, specializirani bolj za izdelke velikih serij, katerih področje uporabe je širše in kjer stranke nimajo enake potrebe po izdelkih „po meri“. |
| --- | --- |

(47)

Z odločitvijo za rešitve na podlagi 64-bitne arhitekture Intel, za „odprtokodno“ programsko opremo in za koristi standardizacije komponent („commoditisation“) se zdi, da je Bull ubral pravo tehnološko pot, ki ustreza razvoju na trgu in potrebam njegovih strank. Ta razvoj bo povečal intenzivnost konkurence na trgih strežnikov in trgih storitev, vendar je Bull, zaradi svoje velikosti, sposoben vložiti nezanemarljive zneske v raziskave in razvoj ter ponuditi širšo in skladnejšo izbiro izdelkov kot podjetja v začetni fazi poslovanja in bolj specializirana majhna podjetja. Velikost mu lahko prinese tudi določeno zaupanje strank, ki pripisujejo strateški pomen izbiri svojega dobavitelja strežnikov. Po drugi strani so velikani, kot so IBM, HP in Dell, specializirani bolj za izdelke velikih serij, katerih področje uporabe je širše in kjer stranke nimajo enake potrebe po izdelkih „po meri“.

| (48) | Načrt meri na sektorje, kjer so stranke najzvestejše: javni sektor, obramba in varnost ter telekomunikacijski operaterji. Ambicije skupine Bull ne segajo prek ambicij „osvajalca tržne niše“. |
| --- | --- |

(48)

Načrt meri na sektorje, kjer so stranke najzvestejše: javni sektor, obramba in varnost ter telekomunikacijski operaterji. Ambicije skupine Bull ne segajo prek ambicij „osvajalca tržne niše“.

| (49) | Uvedbo nove serije strežnikov NovaScale na trg, ki naj bi nadomestili sisteme GCOS, so neodvisni strokovnjaki ocenili pozitivno (15). Bull je tu izvedel pomembne referenčne prodaje in ta družina izdelkov naj bi se razlikovala od konkurenčnih izdelkov v smislu stroškov, zanesljivosti, enostavnosti uporabe in prilagodljivosti velikosti. |
| --- | --- |

(49)

Uvedbo nove serije strežnikov NovaScale na trg, ki naj bi nadomestili sisteme GCOS, so neodvisni strokovnjaki ocenili pozitivno (15). Bull je tu izvedel pomembne referenčne prodaje in ta družina izdelkov naj bi se razlikovala od konkurenčnih izdelkov v smislu stroškov, zanesljivosti, enostavnosti uporabe in prilagodljivosti velikosti.

| (50) | Prestrukturiranje skupini Bull omogoča, da ponovno vzpostavi skladnost med svojim znanjem in izkušnjami, svojo ponudbo, organizacijo in kratkoročnimi cilji. Pomemben vzrok za težave podjetja je bil prav odsotnost take skladnosti. Pomladitev osebja podjetja, ki je bila večinoma izvedena leta 2002, in precejšnje število strateških partnerstev bi morala zagotoviti prihodnje tehnološke adute. |
| --- | --- |

(50)

Prestrukturiranje skupini Bull omogoča, da ponovno vzpostavi skladnost med svojim znanjem in izkušnjami, svojo ponudbo, organizacijo in kratkoročnimi cilji. Pomemben vzrok za težave podjetja je bil prav odsotnost take skladnosti. Pomladitev osebja podjetja, ki je bila večinoma izvedena leta 2002, in precejšnje število strateških partnerstev bi morala zagotoviti prihodnje tehnološke adute.

| (51) | Vloga, predvidena za novo družino strežnikov na podlagi procesorjev Intel, zlasti 64-bitnega procesorja, je zelo pomembna: leta 2007 bi moral promet doseči [...]* % skupne prodaje z bruto maržo [...]* %. Ker ne gre več za „zaščiteno“ tehnologijo, je razumljivo, da ta marža ne dosega več marž starih strežnikov, tj. strežnikov GCOS. 64-bitni strežniki omogočajo podporo zahtevnejših in večjih sistemov, vendar so seveda dražji kot „standardni“ 32-bitni strežniki. Bull bo poskušal pridobiti zaupanje svojih strank s tehnično kakovostjo svojih 64-bitnih strežnikov, pri čemer bo tem izdelkom dodal svojo ponudbo storitev, kjer je njegova specializiranost priznana. Vzpostavil bo sodelovanje med svojimi ekipami in ekipami strank. Komisija priznava, da je ta strategija skladna z osredotočenjem skupine Bull na določene sektorje. |
| --- | --- |

(51)

Vloga, predvidena za novo družino strežnikov na podlagi procesorjev Intel, zlasti 64-bitnega procesorja, je zelo pomembna: leta 2007 bi moral promet doseči [...]* % skupne prodaje z bruto maržo [...]* %. Ker ne gre več za „zaščiteno“ tehnologijo, je razumljivo, da ta marža ne dosega več marž starih strežnikov, tj. strežnikov GCOS. 64-bitni strežniki omogočajo podporo zahtevnejših in večjih sistemov, vendar so seveda dražji kot „standardni“ 32-bitni strežniki. Bull bo poskušal pridobiti zaupanje svojih strank s tehnično kakovostjo svojih 64-bitnih strežnikov, pri čemer bo tem izdelkom dodal svojo ponudbo storitev, kjer je njegova specializiranost priznana. Vzpostavil bo sodelovanje med svojimi ekipami in ekipami strank. Komisija priznava, da je ta strategija skladna z osredotočenjem skupine Bull na določene sektorje.

| (52) | Kar zadeva segment storitev, je treba omeniti nekatere ugotovitve že navedenega Forresterjevega poročila (16). Kar zadeva storitve „odprte kode“, strokovno znanje in izkušnje skupine Bull presegajo strokovno znanje in izkušnje svetovnih nespecializiranih podjetij, kot je IBM. Med svetovnimi in srednje velikimi nespecializiranimi podjetji je Bull edini, ki zagotavlja celotno tehnološko pokrivanje. Poročilo navaja samo eno majhno specializirano podjetje „odprte kode“, ki zagotavlja isto pokrivanje. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva segment storitev, je treba omeniti nekatere ugotovitve že navedenega Forresterjevega poročila (16). Kar zadeva storitve „odprte kode“, strokovno znanje in izkušnje skupine Bull presegajo strokovno znanje in izkušnje svetovnih nespecializiranih podjetij, kot je IBM. Med svetovnimi in srednje velikimi nespecializiranimi podjetji je Bull edini, ki zagotavlja celotno tehnološko pokrivanje. Poročilo navaja samo eno majhno specializirano podjetje „odprte kode“, ki zagotavlja isto pokrivanje.

| (53) | Načrt dokapitalizacije ne vključuje nobenega novega industrijskega partnerja poleg že prisotnih akterjev, tj. France Télécom in NEC. Vendar pa sodelovanje zavarovalnega podjetja Debeka podpira strategijo osredotočenosti na omejeno število sektorjev. Poleg tega je skupina Bull sklenila več partnerstev in je vključena v več načrtov za razvoj ključnih tehnologij za prihodnje dejavnosti. Nazadnje je kot primer treba navesti podpis prve pogodbe „Original Equipment Manufacturer“ s podjetjem Kraftway, vodilnim ruskim izdelovalcem strežnikov na podlagi tehnologije Intel. Drug sporazum se nanaša na distribucijo strežnikov na Kitajskem. |
| --- | --- |

(53)

Načrt dokapitalizacije ne vključuje nobenega novega industrijskega partnerja poleg že prisotnih akterjev, tj. France Télécom in NEC. Vendar pa sodelovanje zavarovalnega podjetja Debeka podpira strategijo osredotočenosti na omejeno število sektorjev. Poleg tega je skupina Bull sklenila več partnerstev in je vključena v več načrtov za razvoj ključnih tehnologij za prihodnje dejavnosti. Nazadnje je kot primer treba navesti podpis prve pogodbe „Original Equipment Manufacturer“ s podjetjem Kraftway, vodilnim ruskim izdelovalcem strežnikov na podlagi tehnologije Intel. Drug sporazum se nanaša na distribucijo strežnikov na Kitajskem.

| (54) | Skratka, Komisija meni, da načrt prestrukturiranja skupini Bull omogoča zadovoljivo umestitev. Ne glede na tehnološka in poslovna tveganja, ki so sestavni del zadevnih trgov, Komisija meni, da je obnovitev sposobnosti preživetja dovolj zagotovljena. |
| --- | --- |

(54)

Skratka, Komisija meni, da načrt prestrukturiranja skupini Bull omogoča zadovoljivo umestitev. Ne glede na tehnološka in poslovna tveganja, ki so sestavni del zadevnih trgov, Komisija meni, da je obnovitev sposobnosti preživetja dovolj zagotovljena.

| (55) | Da bi Komisija dovolila pomoč za prestrukturiranje, mora ta izpolnjevati še drug pogoj, ki zahteva, da je treba sprejeti ukrepe, ki bodo čim bolj omilili morebitne škodljive učinke pomoči na konkurente. |
| --- | --- |

(55)

Da bi Komisija dovolila pomoč za prestrukturiranje, mora ta izpolnjevati še drug pogoj, ki zahteva, da je treba sprejeti ukrepe, ki bodo čim bolj omilili morebitne škodljive učinke pomoči na konkurente.

| (56) | Kot je poudarila Francija, so tržni deleži skupine Bull na področju storitev in na področju strežnikov zelo majhni. Na področju strežnikov je zadevni geografski trg treba šteti kot svetovni ali vsaj evropski. Leta 2002 je bil tržni delež skupine Bull na celotnem trgu strežnikov v Skupnosti petnajsterice 3 %. V segmentu srednjih in visoko zmogljivih strežnikov je Bull ohranil položaj, ocenjen na približno 5 %, daleč za glavnimi konkurenti, ki so IBM (40 %), HP-Compaq (24 %), Sun (17 %) in Fujitsu (9 %). V visoko zmogljivem segmentu bo tržni delež višji. Bull namreč želi doseči položaj vodilnega evropskega podjetja za rešitve na podlagi 64-bitne arhitekture Intel in „odprtokodne“ programske opreme na ciljnih trgih. Trg strežnikov s 64-bitno arhitekturo Intel naj bi bil leta 2007 vreden skoraj 2,4 milijarde ameriških dolarjev, kar bi zajemalo 16 % trga strežnikov (v primerjavi z manj kot 1 % leta 2003). |
| --- | --- |

(56)

Kot je poudarila Francija, so tržni deleži skupine Bull na področju storitev in na področju strežnikov zelo majhni. Na področju strežnikov je zadevni geografski trg treba šteti kot svetovni ali vsaj evropski. Leta 2002 je bil tržni delež skupine Bull na celotnem trgu strežnikov v Skupnosti petnajsterice 3 %. V segmentu srednjih in visoko zmogljivih strežnikov je Bull ohranil položaj, ocenjen na približno 5 %, daleč za glavnimi konkurenti, ki so IBM (40 %), HP-Compaq (24 %), Sun (17 %) in Fujitsu (9 %). V visoko zmogljivem segmentu bo tržni delež višji. Bull namreč želi doseči položaj vodilnega evropskega podjetja za rešitve na podlagi 64-bitne arhitekture Intel in „odprtokodne“ programske opreme na ciljnih trgih. Trg strežnikov s 64-bitno arhitekturo Intel naj bi bil leta 2007 vreden skoraj 2,4 milijarde ameriških dolarjev, kar bi zajemalo 16 % trga strežnikov (v primerjavi z manj kot 1 % leta 2003).

| (57) | Na področju storitev obstajajo znaki, na podlagi katerih je treba zadevni geografski trg šteti kot evropski, čeprav obstoja regionalnih ali nacionalnih trgov ni mogoče izključiti. Na trgu storitev v Skupnosti petnajsterice je bil tržni delež skupine Bull leta 2002 okoli 0,4 %, od leta 2002 pa se je Bull še bolj osredotočil na infrastrukturne storitve in svoje druge posebnosti, zaradi česar se je močno zmanjšala njegova prodaja na področju storitev. V raziskavi iz septembra 2003, ki jo je objavil Inštitut Gartner, se Bull ne uvršča več med prvih deset konkurentov na svetovnem trgu informacijskih storitev in je leta 2002 na evropskem trgu šele na dvaindvajsetem mestu. Ta trg je poleg tega zelo konkurenčen, kar je, za ponazoritev, omogočilo, da je Komisija odobrila združitve več konkurentov skupine Bull (HP – Compaq (17), Cap Gemini – Transiciel (18), ATOS Origin – SEMA (19) z utemeljitvijo, da te združitve ne bodo vplivale na konkurenčne pogoje na trgih informacijskih storitev. |
| --- | --- |

(57)

Na področju storitev obstajajo znaki, na podlagi katerih je treba zadevni geografski trg šteti kot evropski, čeprav obstoja regionalnih ali nacionalnih trgov ni mogoče izključiti. Na trgu storitev v Skupnosti petnajsterice je bil tržni delež skupine Bull leta 2002 okoli 0,4 %, od leta 2002 pa se je Bull še bolj osredotočil na infrastrukturne storitve in svoje druge posebnosti, zaradi česar se je močno zmanjšala njegova prodaja na področju storitev. V raziskavi iz septembra 2003, ki jo je objavil Inštitut Gartner, se Bull ne uvršča več med prvih deset konkurentov na svetovnem trgu informacijskih storitev in je leta 2002 na evropskem trgu šele na dvaindvajsetem mestu. Ta trg je poleg tega zelo konkurenčen, kar je, za ponazoritev, omogočilo, da je Komisija odobrila združitve več konkurentov skupine Bull (HP – Compaq (17), Cap Gemini – Transiciel (18), ATOS Origin – SEMA (19) z utemeljitvijo, da te združitve ne bodo vplivale na konkurenčne pogoje na trgih informacijskih storitev.

| (58) | Seveda je prisotnost podjetja pomembnejša na nekaterih geografskih območjih, zlasti v Franciji. Toda konkurenca ostaja močna, tudi na ravni teh geografskih območij. |
| --- | --- |

(58)

Seveda je prisotnost podjetja pomembnejša na nekaterih geografskih območjih, zlasti v Franciji. Toda konkurenca ostaja močna, tudi na ravni teh geografskih območij.

| (59) | V nekaterih segmentih trga strežnikov v Evropi bo zagotovitev nadaljnjega obstoja skupine Bull verjetno spodbudila konkurenco na trgu, zlasti v segmentih, kjer prevladuje IBM. V segmentu sistemov z visoko transakcijsko intenzivnostjo je, na primer, ponudba skupine Bull videti edina alternativa IBM-u za vse stranke, ki ne morejo enostavno preiti na rešitve podjetij Sun, HP ali Wintel (banke, zavarovalnice, socialne organizacije, socialne uprave itd.). [...] kaže, da ta tip strank želi, da se ponudba skupine Bull ohrani. Vendar pa gre tu za zelo posebne tržne niše in zagotovitev nadaljnjega obstoja skupine Bull zelo malo vpliva na konkurenco v segmentu visoko zmogljivih strežnikov kot celote. |
| --- | --- |

(59)

V nekaterih segmentih trga strežnikov v Evropi bo zagotovitev nadaljnjega obstoja skupine Bull verjetno spodbudila konkurenco na trgu, zlasti v segmentih, kjer prevladuje IBM. V segmentu sistemov z visoko transakcijsko intenzivnostjo je, na primer, ponudba skupine Bull videti edina alternativa IBM-u za vse stranke, ki ne morejo enostavno preiti na rešitve podjetij Sun, HP ali Wintel (banke, zavarovalnice, socialne organizacije, socialne uprave itd.). [...] kaže, da ta tip strank želi, da se ponudba skupine Bull ohrani. Vendar pa gre tu za zelo posebne tržne niše in zagotovitev nadaljnjega obstoja skupine Bull zelo malo vpliva na konkurenco v segmentu visoko zmogljivih strežnikov kot celote.

| (60) | Komisija upošteva tudi dejstvo, da je strategija skupine Bull usmerjena v „odprto kodo“. Poleg tega je večina konkurentov hkrati tudi partnerjev v več razvojnih projektih. Ob uvedbi postopka noben konkurent ni izrekel pomislekov glede izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(60)

Komisija upošteva tudi dejstvo, da je strategija skupine Bull usmerjena v „odprto kodo“. Poleg tega je večina konkurentov hkrati tudi partnerjev v več razvojnih projektih. Ob uvedbi postopka noben konkurent ni izrekel pomislekov glede izkrivljanja konkurence.

| (61) | Predvidena ni nikakršna zunanja rast, razen pridobitve „sivih celic“, kar pa je pogosta praksa v sektorju. Bull meni, da je vsak večji nakup v nasprotju s strategijo načrta prestrukturiranja in bi povzročil težave z integracijo. |
| --- | --- |

(61)

Predvidena ni nikakršna zunanja rast, razen pridobitve „sivih celic“, kar pa je pogosta praksa v sektorju. Bull meni, da je vsak večji nakup v nasprotju s strategijo načrta prestrukturiranja in bi povzročil težave z integracijo.

| (62) | Bull je prodal precejšnja sredstva. V segmentu izdelkov je Bull prodal vse svoje posle v zvezi z bančnimi avtomati, plačilnimi terminali, pametnimi karticami in dober del vmesne programske opreme. Na trgu storitev je Bull prodal večji del svoje komercialne mreže zunaj Francije in Italije s prodajo svojega oddelka Integris podjetju Steria. Načrt prestrukturiranja predvideva osredotočenje na osnovne dejavnosti. To tudi omeji negativen učinek pomoči na konkurenco med državami članicami. V tem okviru je pomembno, da se strategija, predvidena v načrtu prestrukturiranja, dejansko izvaja. |
| --- | --- |

(62)

Bull je prodal precejšnja sredstva. V segmentu izdelkov je Bull prodal vse svoje posle v zvezi z bančnimi avtomati, plačilnimi terminali, pametnimi karticami in dober del vmesne programske opreme. Na trgu storitev je Bull prodal večji del svoje komercialne mreže zunaj Francije in Italije s prodajo svojega oddelka Integris podjetju Steria. Načrt prestrukturiranja predvideva osredotočenje na osnovne dejavnosti. To tudi omeji negativen učinek pomoči na konkurenco med državami članicami. V tem okviru je pomembno, da se strategija, predvidena v načrtu prestrukturiranja, dejansko izvaja.

| (63) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je nedovoljeno izkrivljanje konkurence preprečeno. Položaj skupine Bull na zadevnih trgih v povezavi z upoštevanjem načrta prestrukturiranja in izvedenim novim osredotočenjem ne zahteva kaj dodatnega v zamenjavo. |
| --- | --- |

(63)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je nedovoljeno izkrivljanje konkurence preprečeno. Položaj skupine Bull na zadevnih trgih v povezavi z upoštevanjem načrta prestrukturiranja in izvedenim novim osredotočenjem ne zahteva kaj dodatnega v zamenjavo.

| (64) | Da bi bila pomoč lahko odobrena, mora biti izpolnjen še tretji pogoj, ki zahteva, da je treba znesek in intenzivnost pomoči omejiti na strogi minimum, ki bo še omogočil prestrukturiranje glede na obstoječe finančne vire podjetja, delničarjev ali skupine, kateri pripada. Upravičenci pomoči morajo znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja s črpanjem iz lastnih virov. V vsakem primeru je treba Komisiji dokazati, da bo pomoč uporabljena le za obnavljanje sposobnosti preživetja podjetja in da prejemniku v času izvajanja načrta prestrukturiranja ne bo omogočala širitve proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(64)

Da bi bila pomoč lahko odobrena, mora biti izpolnjen še tretji pogoj, ki zahteva, da je treba znesek in intenzivnost pomoči omejiti na strogi minimum, ki bo še omogočil prestrukturiranje glede na obstoječe finančne vire podjetja, delničarjev ali skupine, kateri pripada. Upravičenci pomoči morajo znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja s črpanjem iz lastnih virov. V vsakem primeru je treba Komisiji dokazati, da bo pomoč uporabljena le za obnavljanje sposobnosti preživetja podjetja in da prejemniku v času izvajanja načrta prestrukturiranja ne bo omogočala širitve proizvodnih zmogljivosti.

| (65) | Prispevek upravičenca in njegovih delničarjev je znaten. Od 31. decembra 2001 je Bull k prestrukturiranju prispeval 160 milijonov EUR od prodaje sredstev „netemeljnih poslovnih dejavnosti“ v letu 2002 in prvi polovici leta 2003. Poleg tega je za ukrepe prestrukturiranja rezerviral 94 milijonov EUR iz svojih likvidnih sredstev, ki so bila na voljo 31. decembra 2001 (20). Obstoječi in novi delničarji so k prestrukturiranju prispevali 44,2 milijona EUR, kar pomeni znaten prispevek. Dejstvo, da vpis kapitala vlagateljev izvira deloma iz podjetij, s katerimi ima Bull sklenjena partnerstva (France Télécom, NEC), od strank (Debeka) in vodilnih kadrov skupine Bull, te ugotovitve ne omaja. Komisija lahko upošteva tudi kapital, ki ga je prinesla uveljavitev pravice do nakupa delnic v višini 17 milijonov EUR, saj bivši imetniki zamenljivih obveznic te možnosti niso bili dolžni izbrati. |
| --- | --- |

(65)

Prispevek upravičenca in njegovih delničarjev je znaten. Od 31. decembra 2001 je Bull k prestrukturiranju prispeval 160 milijonov EUR od prodaje sredstev „netemeljnih poslovnih dejavnosti“ v letu 2002 in prvi polovici leta 2003. Poleg tega je za ukrepe prestrukturiranja rezerviral 94 milijonov EUR iz svojih likvidnih sredstev, ki so bila na voljo 31. decembra 2001 (20). Obstoječi in novi delničarji so k prestrukturiranju prispevali 44,2 milijona EUR, kar pomeni znaten prispevek. Dejstvo, da vpis kapitala vlagateljev izvira deloma iz podjetij, s katerimi ima Bull sklenjena partnerstva (France Télécom, NEC), od strank (Debeka) in vodilnih kadrov skupine Bull, te ugotovitve ne omaja. Komisija lahko upošteva tudi kapital, ki ga je prinesla uveljavitev pravice do nakupa delnic v višini 17 milijonov EUR, saj bivši imetniki zamenljivih obveznic te možnosti niso bili dolžni izbrati.

| (66) | Razmerja solventnosti in likvidnosti po izplačilu pomoči in ob upoštevanju pomoči kot dolga so na ravneh, ki so primerljive z ravnmi konkurentov. Finančno okrevanje bo predvsem omogočilo pridobitev bančnih jamstev za tekoče dejavnosti. Dejansko je predvideno, da se Bull še naprej zateka k zunanjemu kratkoročnemu financiranju na podlagi zamenjave svojih zadolžnic v višini od [...]* do [...]* milijonov EUR. Ob upoštevanju tveganj, ki so sestavni del trgov, in strategije „osvajalca tržne niše“, se zdi malo verjetno, da bodo finančne ustanove pripravljene odobriti nove kreditne linije za agresivne dejavnosti, ki ne bi bile povezane s prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(66)

Razmerja solventnosti in likvidnosti po izplačilu pomoči in ob upoštevanju pomoči kot dolga so na ravneh, ki so primerljive z ravnmi konkurentov. Finančno okrevanje bo predvsem omogočilo pridobitev bančnih jamstev za tekoče dejavnosti. Dejansko je predvideno, da se Bull še naprej zateka k zunanjemu kratkoročnemu financiranju na podlagi zamenjave svojih zadolžnic v višini od [...]* do [...]* milijonov EUR. Ob upoštevanju tveganj, ki so sestavni del trgov, in strategije „osvajalca tržne niše“, se zdi malo verjetno, da bodo finančne ustanove pripravljene odobriti nove kreditne linije za agresivne dejavnosti, ki ne bi bile povezane s prestrukturiranjem.

| (67) | Kot navajajo francoske oblasti, se v primeru manjše pomoči drugi partnerji ne bi odločili za vlaganje in imetniki zamenljivih obveznic ne bi sprejeli zamenjave svojih terjatev za nove vrednostne papirje. Kar zadeva glavno alternativo, ki jo je predlagal ameriški investicijski sklad in ki je bila zavrnjena, so francoske oblasti zadovoljivo pojasnile, da ta ne bi pripeljala do nižje pomoči. Ta sklad je predvideval višjo kapitalsko injekcijo od 33 milijonov EUR, ki jo je predvidela skupina vlagateljev, toda jamstvo v višini 11 milijonov EUR, ki ga dajo imetniki zamenljivih obveznic, krije razliko. |
| --- | --- |

(67)

Kot navajajo francoske oblasti, se v primeru manjše pomoči drugi partnerji ne bi odločili za vlaganje in imetniki zamenljivih obveznic ne bi sprejeli zamenjave svojih terjatev za nove vrednostne papirje. Kar zadeva glavno alternativo, ki jo je predlagal ameriški investicijski sklad in ki je bila zavrnjena, so francoske oblasti zadovoljivo pojasnile, da ta ne bi pripeljala do nižje pomoči. Ta sklad je predvideval višjo kapitalsko injekcijo od 33 milijonov EUR, ki jo je predvidela skupina vlagateljev, toda jamstvo v višini 11 milijonov EUR, ki ga dajo imetniki zamenljivih obveznic, krije razliko.

| (68) | Skratka, Komisija meni, da pomoč podjetju ne daje na voljo presežnih likvidnih sredstev, ki bi jih lahko uporabilo za agresivne dejavnosti, ki lahko izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(68)

Skratka, Komisija meni, da pomoč podjetju ne daje na voljo presežnih likvidnih sredstev, ki bi jih lahko uporabilo za agresivne dejavnosti, ki lahko izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem.

| (69) | Da bi preprečili kakršno koli zlorabo podpore, točka 48 smernic določa, da se lahko pomoč za prestrukturiranje dodeli samo enkrat. Če je podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in če je od konca obdobja prestrukturiranja preteklo manj kot 10 let, Komisija navadno ne bo dovolila odobritve nove pomoči za prestrukturiranje, razen v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere podjetje ni odgovorno. Pomoč, priglašena v obravnavanem primeru, bo izplačana ne prej kot 31. decembra 2004. V letih 1993 in 1994 je francoska država odobrila pomoč za prestrukturiranje skupine Bull, ki jo je Komisija odobrila konec leta 1994. Vendar pa se je zadevni načrt prestrukturiranja nanašal na obdobje do konca leta 1995. Odločba 2003/599/ES, s katero je Komisija odobrila pomoč za reševanje (21) in ki v svoji uvodni izjavi 60 navaja datum 31. decembra 2004 kot datum, od katerega se lahko odobri nova pomoč za prestrukturiranje, je v tej točki zmotna. Obdobje desetih let torej v tem primeru ni preteklo. |
| --- | --- |

(69)

Da bi preprečili kakršno koli zlorabo podpore, točka 48 smernic določa, da se lahko pomoč za prestrukturiranje dodeli samo enkrat. Če je podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in če je od konca obdobja prestrukturiranja preteklo manj kot 10 let, Komisija navadno ne bo dovolila odobritve nove pomoči za prestrukturiranje, razen v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere podjetje ni odgovorno. Pomoč, priglašena v obravnavanem primeru, bo izplačana ne prej kot 31. decembra 2004. V letih 1993 in 1994 je francoska država odobrila pomoč za prestrukturiranje skupine Bull, ki jo je Komisija odobrila konec leta 1994. Vendar pa se je zadevni načrt prestrukturiranja nanašal na obdobje do konca leta 1995. Odločba 2003/599/ES, s katero je Komisija odobrila pomoč za reševanje (21) in ki v svoji uvodni izjavi 60 navaja datum 31. decembra 2004 kot datum, od katerega se lahko odobri nova pomoč za prestrukturiranje, je v tej točki zmotna. Obdobje desetih let torej v tem primeru ni preteklo.

| (70) | Vendar pa načela enkratne pomoči ni mogoče uporabljati absolutno. Kot je razsodilo Sodišče (22), seveda v okviru Pogodbe ESPJ, vendar to še bolj drži v okviru Pogodbe ES, je namen določb v zvezi s pomočjo dati Komisiji pooblastila, ki ji bodo omogočala, da se sooči z nepričakovanimi položaji, ob upoštevanju spreminjajočih se tržnih razmer. V teh razmerah bi slepa uporaba načela enkratne pomoči pretirano omejila kategorijo pomoči, ki bi jo lahko šteli za potrebno, in Komisiji ne bi dopustila, da v vsakem posameznem primeru prouči, ali je projekt pomoči za prestrukturiranje neizogiben za uresničitev ciljev Pogodbe. Prav tako se Komisija načeloma ne more opreti izključno na obstoj predhodne odločbe, da bi zavrnila naknadno pomoč za istega upravičenca (23). |
| --- | --- |

(70)

Vendar pa načela enkratne pomoči ni mogoče uporabljati absolutno. Kot je razsodilo Sodišče (22), seveda v okviru Pogodbe ESPJ, vendar to še bolj drži v okviru Pogodbe ES, je namen določb v zvezi s pomočjo dati Komisiji pooblastila, ki ji bodo omogočala, da se sooči z nepričakovanimi položaji, ob upoštevanju spreminjajočih se tržnih razmer. V teh razmerah bi slepa uporaba načela enkratne pomoči pretirano omejila kategorijo pomoči, ki bi jo lahko šteli za potrebno, in Komisiji ne bi dopustila, da v vsakem posameznem primeru prouči, ali je projekt pomoči za prestrukturiranje neizogiben za uresničitev ciljev Pogodbe. Prav tako se Komisija načeloma ne more opreti izključno na obstoj predhodne odločbe, da bi zavrnila naknadno pomoč za istega upravičenca (23).

| (71) | Prav v tem okviru smernice predvidevajo možnost odstopanja od načela enkratne pomoči v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere podjetje ni odgovorno. V tem pogledu je treba poudariti, da čeprav kriza v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij leta 2001 ni bila niti izjemna niti nepredvidljiva, pa je bil njen obseg, zlasti za segment tehnologij, povezanih z internetom in telekomunikacijami, izjemen in nepredvidljiv ter ni bil krivda skupine Bull. Drug vidik, ki ga je treba upoštevati v obravnavanem primeru, je izjemna hitrost tehnološkega razvoja v zadevnem sektorju. |
| --- | --- |

(71)

Prav v tem okviru smernice predvidevajo možnost odstopanja od načela enkratne pomoči v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere podjetje ni odgovorno. V tem pogledu je treba poudariti, da čeprav kriza v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij leta 2001 ni bila niti izjemna niti nepredvidljiva, pa je bil njen obseg, zlasti za segment tehnologij, povezanih z internetom in telekomunikacijami, izjemen in nepredvidljiv ter ni bil krivda skupine Bull. Drug vidik, ki ga je treba upoštevati v obravnavanem primeru, je izjemna hitrost tehnološkega razvoja v zadevnem sektorju.

| (72) | Poleg tega je treba v tem okviru poudariti, da sta Bull in francoska država natančno upoštevala predhodni načrt prestrukturiranja, zlasti privatizacijo, partnerstvo s podjetjema NEC in France Télécom ter prodajo več sredstev, kot je to predlagal neodvisni strokovnjak in pozneje podprla Komisija, ter da navedeni načrt ni mogel preprečiti sedanjih težav. Finančne težave v tistem času so bile namreč večinoma povezane z oddelki in podružnicami, ki so bili prodani v okviru načrta prestrukturiranja, zlasti Zenith Data Systems v sektorju mikroračunalnikov in oddelek OSS. Prvo prestrukturiranje skupine Bull se je dejansko zgodilo in v okviru tega se je podjetje poskušalo prilagoditi svojemu okolju. Zmanjšanje števila zaposlenih v podjetju izraža to radikalno spremembo: s 44 500 leta 1990 so prešli na 24 000 leta 1995 in na 11 500 leta 1999. Sedanje težave, kot so opisane v uvodnih izjavah 9 do 12, se po svoji naravi razlikujejo od težav, ki so pripeljale do prestrukturiranja med letoma 1993 in 1995. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega je treba v tem okviru poudariti, da sta Bull in francoska država natančno upoštevala predhodni načrt prestrukturiranja, zlasti privatizacijo, partnerstvo s podjetjema NEC in France Télécom ter prodajo več sredstev, kot je to predlagal neodvisni strokovnjak in pozneje podprla Komisija, ter da navedeni načrt ni mogel preprečiti sedanjih težav. Finančne težave v tistem času so bile namreč večinoma povezane z oddelki in podružnicami, ki so bili prodani v okviru načrta prestrukturiranja, zlasti Zenith Data Systems v sektorju mikroračunalnikov in oddelek OSS. Prvo prestrukturiranje skupine Bull se je dejansko zgodilo in v okviru tega se je podjetje poskušalo prilagoditi svojemu okolju. Zmanjšanje števila zaposlenih v podjetju izraža to radikalno spremembo: s 44 500 leta 1990 so prešli na 24 000 leta 1995 in na 11 500 leta 1999. Sedanje težave, kot so opisane v uvodnih izjavah 9 do 12, se po svoji naravi razlikujejo od težav, ki so pripeljale do prestrukturiranja med letoma 1993 in 1995.

| (73) | Iz tega sledi, da je v obravnavanem primeru filozofija, ki ureja načelo enkratne pomoči, tj. preprečiti vsako zlorabo podpore, upoštevana. Država skupine Bull ni umetno ohranjala pri življenju, čeprav naj bi se njene težave ponavljale; nasprotno, pomoč, ki je predmet te odločbe, je namenjena za reševanje nove vrste težav. |
| --- | --- |

(73)

Iz tega sledi, da je v obravnavanem primeru filozofija, ki ureja načelo enkratne pomoči, tj. preprečiti vsako zlorabo podpore, upoštevana. Država skupine Bull ni umetno ohranjala pri življenju, čeprav naj bi se njene težave ponavljale; nasprotno, pomoč, ki je predmet te odločbe, je namenjena za reševanje nove vrste težav.

| (74) | Poleg tega je treba dodati še, da je obdobje desetih let skoraj preteklo. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega je treba dodati še, da je obdobje desetih let skoraj preteklo.

| (75) | Skratka, v okoliščinah obravnavanega primera Komisija meni, da merilo enkratne pomoči ne nasprotuje odobritvi priglašene pomoči. |
| --- | --- |

(75)

Skratka, v okoliščinah obravnavanega primera Komisija meni, da merilo enkratne pomoči ne nasprotuje odobritvi priglašene pomoči.

| (76) | Glede na sodno prakso Sodišča v zadevi „Deggendorf“ (24) mora Komisija, ko proučuje združljivost pomoči, upoštevati vse umestne elemente in zlasti skupni učinek te in drugih nepovrnjenih pomoči. V obravnavanem primeru Bull razpolaga s pomočjo za reševanje, katere odobritev je bila pogojena s tem, da jo Bull povrne najpozneje do 17. junija 2003. Glede na francoske oblasti bo priglašena pomoč izplačana šele, ko bo povrnjena pomoč za reševanje. V teh pogojih je načelo „Deggendorf“ upoštevano, vendar se mora Komisija vseeno prepričati, da bo to tako. |
| --- | --- |

(76)

Glede na sodno prakso Sodišča v zadevi „Deggendorf“ (24) mora Komisija, ko proučuje združljivost pomoči, upoštevati vse umestne elemente in zlasti skupni učinek te in drugih nepovrnjenih pomoči. V obravnavanem primeru Bull razpolaga s pomočjo za reševanje, katere odobritev je bila pogojena s tem, da jo Bull povrne najpozneje do 17. junija 2003. Glede na francoske oblasti bo priglašena pomoč izplačana šele, ko bo povrnjena pomoč za reševanje. V teh pogojih je načelo „Deggendorf“ upoštevano, vendar se mora Komisija vseeno prepričati, da bo to tako.

| (77) | V skladu s točko 43 smernic je treba v celoti upoštevati načrt prestrukturiranja, sporočen Komisiji, kot je bil opredeljen in dopolnjen. |
| --- | --- |

(77)

V skladu s točko 43 smernic je treba v celoti upoštevati načrt prestrukturiranja, sporočen Komisiji, kot je bil opredeljen in dopolnjen.

| (78) | V skladu s točkama 45 in 46 smernic je treba Komisiji pošiljati letna poročila. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s točkama 45 in 46 smernic je treba Komisiji pošiljati letna poročila.

VI.   SKLEP

| (79) | Komisija meni, da se lahko pomoč za prestrukturiranje v korist družbe Bull, ki jo je priglasila Francija, razglasi za združljivo s skupnim trgom, če so vse obveznosti, ki jih je sprejela Francija, in vsi naloženi pogoji izpolnjeni – |
| --- | --- |

(79)

Komisija meni, da se lahko pomoč za prestrukturiranje v korist družbe Bull, ki jo je priglasila Francija, razglasi za združljivo s skupnim trgom, če so vse obveznosti, ki jih je sprejela Francija, in vsi naloženi pogoji izpolnjeni –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo namerava Francija izvršiti v korist družbe Bull in ki vključuje izplačilo 517 milijonov EUR ter klavzulo o vračanju v boljše čase, je združljiva s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev iz člena 2.

Člen 2

1.   Načrt prestrukturiranja, kot ga je Francija sporočila Komisiji, se izvaja v celoti.

2.   Pomoč iz člena 1 se ne izplača pred povračilom pomoči za reševanje, odobrene z Odločbo 2003/599/ES. Izplača se ne prej kot 31. decembra 2004.

3.   Francija predloži Komisiji letno poročilo o izvajanju načrta prestrukturiranja za obdobje do konca leta 2007.

Člen 3

Francija obvesti Komisijo v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odločbi o ukrepih, sprejetih za ravnanje v skladu s to odločbo.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 1. decembra 2004

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 102, 28.4.2004, str. 12.

1

(2)  UL L 209, 19.8.2003, str. 1.

2

(3)  Zadeva, evidentirana pod številko C-504/03.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  http://www.bull.com

5

(6)  UL L 386, 31.12.1994, str. 1.

6

(7)  Za več podrobnosti o načrtu prestrukturiranja glej Odločbo 2003/599/ES.

7

(8)  Del tega besedila je bil urejen tako, da zagotovi, da se ne razkrije zaupnih informacij; ti deli so v oglatih oklepajih in označeni z zvezdico.

8

(9)  Dobiček pred obrestmi in davki (Earnings before interest and taxes)

9

(10)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

10

(11)  Nova različica smernic je bila objavljena pred kratkim (UL C 244, 1.10.2004, str. 2). V skladu s točko 103 te nove različice je treba pomoč v tem primeru proučiti ob upoštevanju meril, veljavnih ob priglasitvi pomoči, to je ob upoštevanju smernic iz leta 1999.

11

(12)  Od leta 2001 je lasten kapital negativen in konec leta 2003 znaša – 726 milijonov EUR. Izgube v letih 2000, 2001 in 2002 so znašale 243 milijonov EUR, 253 milijonov EUR in 548 milijonov EUR.

12

(13)  Sodba Sodišča z dne 15. maja 1997 v primeru C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf GmbH proti Komisiji Evropskih skupnosti in Zvezni republiki Nemčiji [1997], PSES str. I-2549.

13

(14)  Na primer, Forrester, „Market overview – Exploiting open source in Europe“, 22.6.2004.

14

(15)  Glej The Clipper Group Navigator, „Bull transitions GCOS 8 to Open Systems – Novascale 9000 to the Rescue“, 15.10.2003 in IDC, „Vendor needs and Strategies, Bull fills out Novascale line – targets commercial and High-Performance Computing (HPC) Customers in 2004“, april 2004. IDC, na primer, ugotavlja: „Uvedba strežnikov NovaScale leta 2003 je podjetju omogočila izboljšanje pristopa k trgu visoko zmogljivih računalnikov – trgu, ki se ga je lotil že predhodno. V zadnjem letu je osvojilo precejšnje število referenčnih strank v tem sektorju. (...) Dodatek operacijskega sistema za strežnik Microsoft Windows 2003 in strežnika SQL ter nova programska oprema ISV – zlasti Oracla, SAP in BEA – bodo omogočili, da se odzove na pričakovano povečanje povpraševanja po visoko zmogljivih komercialnih aplikacijah na okrevajočem evropskem trgu.“

15

(16)  Glej opombo 12.

16

(17)  Odločba Komisije z dne 31. januarja 2002 o razglasitvi združljivosti združitve s skupnim trgom (Zadeva N IV/M.2609 – HP/Compaq) na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 (UL C 39, 13.2.2002, str. 23).

17

(18)  Odločba Komisije z dne 24. novembra 2003 o razglasitvi združljivosti združitve s skupnim trgom (Zadeva N IV/M.3307 – Cap Gemini/Transiciel) na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 (UL C 295, 5.12.2003, str. 16).

18

(19)  Odločba Komisije z dne 10. novembra 2003 o razglasitvi združljivosti združitve s skupnim trgom (Zadeva N IV/M.3295 – Atos Origin/Sema Group) na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 (UL C 295, 5.12.2003, str. 16).

19

(20)  Ta znesek ne vključuje predujma, ki ga je država dodelila konec decembra leta 2001, niti sredstev, ki jih je lahko Bull ustvaril zaradi tega predujma.

20

(21)  Glej opombo 7.

21

(22)  Sodba Sodišča z dne 23. novembra 2000, primer C-441/97 P, Wirtschaftsvereinigung Stahl Thyssen Stahl AG, Preussag Stahl AG in Hoogovens Staal BV, bivši Hoogovens Groep BV proti Komisiji Evropskih skupnosti [2000], PSES str. I-10293, točka 55.

22

(23)  Sklepne ugotovitve generalnega pravobranilca Jacobsa v zadevi C-110/02, Komisija proti Svetu, točka 43 (še ni objavljeno).

23

Komisija

Svetu

(24)  Glej opombo 11.

24

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/92

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. decembra 2005

o pooblastilu državam članicam za odločanje v skladu z Direktivo Sveta 1999/105/ES o zagotovilih, danih v zvezi z gozdnim reprodukcijskim materialom, proizvedenim v tretjih državah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5485)

(2005/942/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (1), in zlasti člena 19(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 19(1) Direktive 1999/105/ES mora Svet na predlog Komisije odločiti, ali gozdni reprodukcijski material, pridelan v tretji državi, daje enaka zagotovila glede odobritve njegovega izhodiščnega materiala in z ukrepov pri njegovi proizvodnji za trženje kakor gozdni reprodukcijski material, proizveden znotraj Skupnosti, ki izpolnjuje določbe navedene Direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 19(1) Direktive 1999/105/ES mora Svet na predlog Komisije odločiti, ali gozdni reprodukcijski material, pridelan v tretji državi, daje enaka zagotovila glede odobritve njegovega izhodiščnega materiala in z ukrepov pri njegovi proizvodnji za trženje kakor gozdni reprodukcijski material, proizveden znotraj Skupnosti, ki izpolnjuje določbe navedene Direktive.

| (2) | Vendar trenutno razpoložljivi podatki o pogojih, veljavnih v tretjih državah, še vedno ne zadostujejo, da bi Skupnosti omogočili sprejemanje kakršne koli takšne odločitve v zvezi s katero koli tretjo državo. |
| --- | --- |

(2)

Vendar trenutno razpoložljivi podatki o pogojih, veljavnih v tretjih državah, še vedno ne zadostujejo, da bi Skupnosti omogočili sprejemanje kakršne koli takšne odločitve v zvezi s katero koli tretjo državo.

| (3) | Zaradi preprečitve prekinitve trgovinskih tokov, bi morale biti države članice pooblaščene za odločanje v zvezi s posebnim materialom, uvoženim iz določenih držav. Analiza Komisije kaže, da ta material daje enaka zagotovila kakor gozdni reprodukcijski material, proizveden v Skupnosti v skladu z Direktivo 1999/105/ES. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi preprečitve prekinitve trgovinskih tokov, bi morale biti države članice pooblaščene za odločanje v zvezi s posebnim materialom, uvoženim iz določenih držav. Analiza Komisije kaže, da ta material daje enaka zagotovila kakor gozdni reprodukcijski material, proizveden v Skupnosti v skladu z Direktivo 1999/105/ES.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Države članice so pooblaščene, da glede tretjih držav, navedenih v Prilogi, ter glede vrst, kategorij in tipov izhodiščnega materiala iz Priloge odločijo, ali gozdni reprodukcijski material, proizveden v navedenih državah, daje enaka zagotovila glede odobritve njegovega izhodiščnega materiala in ukrepov pri njegovi proizvodnji za trženje kakor gozdni reprodukcijski material, proizveden znotraj Skupnosti, ki izpolnjuje določbe Direktive 1999/105/ES.

Gozdni reprodukcijski material, uvožen iz navedenih tretjih držav, je opremljen z glavnim spričevalom ali uradnim potrdilom, izdanim v državi porekla, in z listinami s podrobnostmi o vseh pošiljkah za izvoz, ki jih zagotovi dobavitelj v tretji državi.

Člen 2

Države članice takoj obvestijo Komisijo in druge države članice o odločbah, sprejetih v skladu s to odločbo, ter o morebitnih preklicih teh odločb.

Člen 3

Pooblastilo iz člena 1 se začne uporabljati dne 1. januarja 2006 in se izteče 31. decembra 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. decembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 11, 15.1.2000, str. 17.

1

---

PRILOGA

| Država porekla | Vrste | Kategorija | Tip izhodiščnega materiala |
| --- | --- | --- | --- |
| Belorusija | Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Kanada
  (Britanska Kolumbija) | Abies grandis Lindl. | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Picea sitchensis Carr. | SI, Q | SS, St, SO |
| Pinus contorta Loud. | SI | SS, St |
| Pseudotsuga menziesii Franco | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Hrvaška
  (I-1. Podravina, Podunavlje, I-2. Posavina) | Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Norveška | Picea abies Karst | SI | SS, St |
| Pinus sylvestris L. | SI | SS, St |
| Quercus petraea Liebl. | SI | SS, St |
| Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Romunija | Abies alba Mill. | SI | SS, St |
| Acer platanoides L. | SI | SS, St |
| Fagus sylvatica L. | SI | SS, St |
| Larix decidua Mill. | SI | SS, St |
| Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Pinus nigra Arnold | SI | SS, St |
| Prunus avium L. | SI | SS, St |
| Quercus cerris L. | SI | SS, St |
| Quercus petraea Liebl. | SI | SS, St |
| Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Quercus rubra L. | SI | SS, St |
| Robinia pseudoacacia L. | SI | SS, St |
| Švica | Fagus sylvatica L. | SI | SS, St |
| Turčija | Cedrus libani A. Richard | SI, SE | SS, St |
| Pinus brutia Ten. | SI, SE | SS, St |
| Združene države Amerike
  (Washington, Oregon, California) | Abies grandis Lindl. | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Picea sitchensis Carr | SI | SS, St |
| Pinus contorta Loud | SI | SS, St |
| Pseudotsuga menziesii Franco | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Legenda:






  Kategorija | Tip izhodiščnega materiala |
| SI | Znanega izvora |
| SE | Izbran |
| Q | Kvalificiran |
| T | Testiran |

Država porekla

Vrste

Kategorija

Tip izhodiščnega materiala

Belorusija

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Kanada

(Britanska Kolumbija)

Abies grandis Lindl.

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Picea sitchensis Carr.

SI, Q

SS, St, SO

Pinus contorta Loud.

SI

SS, St

Pseudotsuga menziesii Franco

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Hrvaška

(I-1. Podravina, Podunavlje, I-2. Posavina)

Quercus robur L.

SI

SS, St

Norveška

Picea abies Karst

SI

SS, St

Pinus sylvestris L.

SI

SS, St

Quercus petraea Liebl.

SI

SS, St

Quercus robur L.

SI

SS, St

Romunija

Abies alba Mill.

SI

SS, St

Acer platanoides L.

SI

SS, St

Fagus sylvatica L.

SI

SS, St

Larix decidua Mill.

SI

SS, St

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Pinus nigra Arnold

SI

SS, St

Prunus avium L.

SI

SS, St

Quercus cerris L.

SI

SS, St

Quercus petraea Liebl.

SI

SS, St

Quercus robur L.

SI

SS, St

Quercus rubra L.

SI

SS, St

Robinia pseudoacacia L.

SI

SS, St

Švica

Fagus sylvatica L.

SI

SS, St

Turčija

Cedrus libani A. Richard

SI, SE

SS, St

Pinus brutia Ten.

SI, SE

SS, St

Združene države Amerike

(Washington, Oregon, California)

Abies grandis Lindl.

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Picea sitchensis Carr

SI

SS, St

Pinus contorta Loud

SI

SS, St

Pseudotsuga menziesii Franco

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Legenda:

Kategorija

Tip izhodiščnega materiala

SI

Znanega izvora

SE

Izbran

Q

Kvalificiran

T

Testiran

| SS | Skupina semenjakov |
| --- | --- |
| St | Sestoj |
| SO | Semenska plantaža |
| PF | Starši družine |

SS

Skupina semenjakov

St

Sestoj

SO

Semenska plantaža

PF

Starši družine

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/94 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/94

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. decembra 2005

o spremembi Odločbe 93/195/EGS o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanju veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5496)

(2005/943/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (1), in zlasti člena 19(ii) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo Komisije 93/195/EGS (2) je ponovni vstop registriranih konj za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu omejen na konje, ki so bili manj kot 30 dni v tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo Komisije 93/195/EGS (2) je ponovni vstop registriranih konj za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu omejen na konje, ki so bili manj kot 30 dni v tretji državi.

| (2) | Vendar pa je na podlagi navedene odločbe konjem, ki so sodelovali na United Arab Emirates Endurance World Cup in izpolnjujejo zahteve iz navedene odločbe, dovoljen ponovni vstop na ozemlje Skupnosti po začasnem izvozu za manj kot 60 dni. |
| --- | --- |

(2)

Vendar pa je na podlagi navedene odločbe konjem, ki so sodelovali na United Arab Emirates Endurance World Cup in izpolnjujejo zahteve iz navedene odločbe, dovoljen ponovni vstop na ozemlje Skupnosti po začasnem izvozu za manj kot 60 dni.

| (3) | Da bi konjem, ki izvirajo iz Skupnosti, olajšali sodelovanje na navedenih tekmovanjih, je treba to posebno pravilo uporabiti pri vseh tekmovanjih Endurance World Cup, ki se izvajajo po pravilih Mednarodne konjeniške zveze (FEI), vključno z veterinarskim nadzorom, ne glede na to v kateri državi, odobreni v skladu z Direktivo 90/426/EGS, poteka tekmovanje. |
| --- | --- |

(3)

Da bi konjem, ki izvirajo iz Skupnosti, olajšali sodelovanje na navedenih tekmovanjih, je treba to posebno pravilo uporabiti pri vseh tekmovanjih Endurance World Cup, ki se izvajajo po pravilih Mednarodne konjeniške zveze (FEI), vključno z veterinarskim nadzorom, ne glede na to v kateri državi, odobreni v skladu z Direktivo 90/426/EGS, poteka tekmovanje.

| (4) | Odločbo 93/195/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 93/195/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 93/195/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 1 se sedma alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | so se udeležili tekmovanja Endurance World Cup, ne glede na to v kateri državi, odobreni v skladu z Direktivo 90/426/EGS, poteka tekmovanje, in izpolnjujejo zahteve, določene v zdravstvenem spričevalu v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej odločbi.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1 se sedma alinea nadomesti z naslednjim:

„—

so se udeležili tekmovanja Endurance World Cup, ne glede na to v kateri državi, odobreni v skladu z Direktivo 90/426/EGS, poteka tekmovanje, in izpolnjujejo zahteve, določene v zdravstvenem spričevalu v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej odločbi.“

| 2. | Priloga VII se nadomesti s Prilogo k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga VII se nadomesti s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 27. decembra 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. decembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 42. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 320; popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 128).

1

(2)  UL L 86, 6.4.1993, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/771/ES (UL L 291, 5.11.2005, str. 38).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA VII

Image

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/96 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/96

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. decembra 2005

o koncu protiabsorpcijskega postopka v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2005/944/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovne uredbe“) (1), in zlasti členov 9 in 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prvotni ukrepi

| (1) | Marca 2004 je Svet z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev („prvotni ukrep“) na uvoz natrijevega ciklamata („zadevnega proizvoda“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Individualne stopnje dajatev od 0 do 0,11 EUR na kilogram so bile uvedene za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK. Stopnja, ki se uporablja za uvoz iz vseh drugih podjetij, je 0,26 EUR na kilogram. |
| --- | --- |

(1)

Marca 2004 je Svet z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev („prvotni ukrep“) na uvoz natrijevega ciklamata („zadevnega proizvoda“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Individualne stopnje dajatev od 0 do 0,11 EUR na kilogram so bile uvedene za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK. Stopnja, ki se uporablja za uvoz iz vseh drugih podjetij, je 0,26 EUR na kilogram.

2.   Zahtevek za ponovno preiskavo

| (2) | Dne 14. marca 2005 je bil na podlagi člena 12 osnovne uredbe vložen zahtevek za ponovno preiskavo prvotnega ukrepa. Zahtevek je predložil Productos Aditivos S.A. („vlagatelj“), edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Skupnosti, ki je trdil in zagotovil zadosten dokaz, o tem, da so se po uvedbi prvotnih ukrepov izvozne cene znižale in ni bilo zadostnega gibanja cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. marca 2005 je bil na podlagi člena 12 osnovne uredbe vložen zahtevek za ponovno preiskavo prvotnega ukrepa. Zahtevek je predložil Productos Aditivos S.A. („vlagatelj“), edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Skupnosti, ki je trdil in zagotovil zadosten dokaz, o tem, da so se po uvedbi prvotnih ukrepov izvozne cene znižale in ni bilo zadostnega gibanja cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti.

3.   Ponovna preiskava

| (3) | Dne 27. aprila 2005 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), skladno s členom 12 osnovne uredbe razglasila začetek ponovne preiskave glede protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(3)

Dne 27. aprila 2005 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), skladno s členom 12 osnovne uredbe razglasila začetek ponovne preiskave glede protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK.

| (4) | Komisija je o začetku ponovne preiskave uradno obvestila proizvajalce/izvoznike, za katere je znano, da se to nanje nanaša, ter predstavnike države izvoznice, uvoznike in uporabnike. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da se to nanje nanaša. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je o začetku ponovne preiskave uradno obvestila proizvajalce/izvoznike, za katere je znano, da se to nanje nanaša, ter predstavnike države izvoznice, uvoznike in uporabnike. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da se to nanje nanaša.

| (5) | V celoti izpolnjene vprašalnike, ki so bili prejeti, so poslali eden izvoznik in dva z njim povezana proizvajalca v LRK ter trije uvozniki v Skupnosti. Treba je poudariti, da so proizvajalci izvozniki s stopnjo dajatve 0 EUR opravili okoli 60 % celotnega izvoza natrijevega ciklamata iz LRK med obdobjem te ponovne preiskave. |
| --- | --- |

(5)

V celoti izpolnjene vprašalnike, ki so bili prejeti, so poslali eden izvoznik in dva z njim povezana proizvajalca v LRK ter trije uvozniki v Skupnosti. Treba je poudariti, da so proizvajalci izvozniki s stopnjo dajatve 0 EUR opravili okoli 60 % celotnega izvoza natrijevega ciklamata iz LRK med obdobjem te ponovne preiskave.

| (6) | Komisija je poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za namen te ponovne preiskave. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | Izvoznik in z njim povezana proizvajalca v LRK:






  — | Rainbow Rich Industrial Ltd., Hongkong |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za namen te ponovne preiskave. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Izvoznik in z njim povezana proizvajalca v LRK:

—

Rainbow Rich Industrial Ltd., Hongkong

| — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd. in Jintian Enterprises Nanjing Co. Ltd., Shenzhen, LRK |
| --- | --- |

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd. in Jintian Enterprises Nanjing Co. Ltd., Shenzhen, LRK

| | Uvoznika:






  — | Emilio Peña S.A., Valencia, Španija |
| --- | --- | --- |

Uvoznika:

—

Emilio Peña S.A., Valencia, Španija

| — | Kraemer & Martin GmbH, Sankt Augustin, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Kraemer & Martin GmbH, Sankt Augustin, Nemčija.

| (7) | Trije drugi uvozniki so izjavili, da med obdobjem preiskave niso uvažali zadevnega proizvoda. En uvoznik je izjavil, da ne bo odgovoril na vprašalnik, ker je med obdobjem preiskave uvozil zelo majhne količine zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

Trije drugi uvozniki so izjavili, da med obdobjem preiskave niso uvažali zadevnega proizvoda. En uvoznik je izjavil, da ne bo odgovoril na vprašalnik, ker je med obdobjem preiskave uvozil zelo majhne količine zadevnega proizvoda.

| (8) | Obdobje te ponovne preiskave („obdobje nove preiskave“) je trajalo od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004. Med obdobjem nove preiskave sta se ugotavljali sedanja raven izvoznih cen in raven cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti. Pri ugotavljanju, ali je bilo gibanje izvoznih cen in cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti znatno, so se primerjale ravni cen, zaračunanih med obdobjem nove preiskave, ter cen, zaračunanih med obdobjem preiskave, v okviru preiskave, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov („obdobja prvotne preiskave“), ki je zajemala obdobje od 1. oktobra 2001 do 30. septembra 2002. |
| --- | --- |

(8)

Obdobje te ponovne preiskave („obdobje nove preiskave“) je trajalo od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004. Med obdobjem nove preiskave sta se ugotavljali sedanja raven izvoznih cen in raven cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti. Pri ugotavljanju, ali je bilo gibanje izvoznih cen in cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti znatno, so se primerjale ravni cen, zaračunanih med obdobjem nove preiskave, ter cen, zaračunanih med obdobjem preiskave, v okviru preiskave, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov („obdobja prvotne preiskave“), ki je zajemala obdobje od 1. oktobra 2001 do 30. septembra 2002.

B.   ZADEVNI PROIZVOD

| (9) | Proizvod, na katerega se nanaša zahtevek in glede katerega je bila začeta ponovna preiskava, je isti kakor v prvotni preiskavi, tj. natrijev ciklamat, ki se navadno uvršča pod oznako KN ex 2929 90 00. |
| --- | --- |

(9)

Proizvod, na katerega se nanaša zahtevek in glede katerega je bila začeta ponovna preiskava, je isti kakor v prvotni preiskavi, tj. natrijev ciklamat, ki se navadno uvršča pod oznako KN ex 2929 90 00.

| (10) | Natrijev ciklamat je izdelek, ki se uporablja kot živilski aditiv, dovoljen v Evropski skupnosti in v več drugih državah kot sladilo za nizkokalorična in dietetična živila ter pijače. Živilska industrija ter tudi proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil ga splošno uporabljajo kot sladilo. Majhne količine se uporabljajo tudi v farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(10)

Natrijev ciklamat je izdelek, ki se uporablja kot živilski aditiv, dovoljen v Evropski skupnosti in v več drugih državah kot sladilo za nizkokalorična in dietetična živila ter pijače. Živilska industrija ter tudi proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil ga splošno uporabljajo kot sladilo. Majhne količine se uporabljajo tudi v farmacevtski industriji.

C.   UGOTOVITVE

| (11) | Namen ponovne preiskave je bil najprej ugotoviti, ali so se izvozne cene od uvedbe prvotnih ukrepov znižale ali ne in ali ni bilo zadostnega gibanja cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti za natrijev ciklamat s poreklom iz LRK. Če se bo ugotovilo, da je prišlo do absorpcije, bo treba stopnjo dampinga ponovno izračunati. |
| --- | --- |

(11)

Namen ponovne preiskave je bil najprej ugotoviti, ali so se izvozne cene od uvedbe prvotnih ukrepov znižale ali ne in ali ni bilo zadostnega gibanja cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti za natrijev ciklamat s poreklom iz LRK. Če se bo ugotovilo, da je prišlo do absorpcije, bo treba stopnjo dampinga ponovno izračunati.

| (12) | V skladu s členom 12 osnovne uredbe je bila uvoznikom/uporabnikom in izvoznikom dana možnost, da predložijo dokaze, ki bi lahko pokazali na zmanjšanje izvoznih cen in manjše gibanje cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti po uvedbi ukrepov zaradi drugih razlogov, ki niso absorpcija protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 12 osnovne uredbe je bila uvoznikom/uporabnikom in izvoznikom dana možnost, da predložijo dokaze, ki bi lahko pokazali na zmanjšanje izvoznih cen in manjše gibanje cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti po uvedbi ukrepov zaradi drugih razlogov, ki niso absorpcija protidampinške dajatve.

1.   Znižanje izvoznih cen

| (13) | Prodaja zadevnega proizvoda s poreklom v LRK je bila v obdobju nove preiskave običajno neposredno opravljena z neodvisnimi uvozniki in/ali distributerji v EU. Gibanja izvoznih cen so bila ocenjena s primerjanjem, ob enakih dobavnih pogojih, povprečne cene, ugotovljene v obdobju nove preiskave, s ceno, ugotovljeno med obdobjem prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(13)

Prodaja zadevnega proizvoda s poreklom v LRK je bila v obdobju nove preiskave običajno neposredno opravljena z neodvisnimi uvozniki in/ali distributerji v EU. Gibanja izvoznih cen so bila ocenjena s primerjanjem, ob enakih dobavnih pogojih, povprečne cene, ugotovljene v obdobju nove preiskave, s ceno, ugotovljeno med obdobjem prvotne preiskave.

| (14) | Primerjava cen sodelujočih družb ni pokazala nikakršnega povečanja povprečne izvozne cene natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(14)

Primerjava cen sodelujočih družb ni pokazala nikakršnega povečanja povprečne izvozne cene natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK.

2.   Gibanje cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti

| (15) | Gibanje cen v Skupnosti na ravni uvoznika in/ali distributerja je bilo ocenjeno s primerjanjem povprečne cene pri nadaljnji prodaji pod enakimi dobavnimi pogoji (dobavljeno, dajatve plačane), vključno s konvencionalno dajatvijo ter protidampinško dajatvijo, obdobja prvotne preiskave s tisto, ugotovljeno med obdobjem nove preiskave, vključno s konvencionalno in protidampinško dajatvijo. Upoštevati je treba, da se je v času med obema preiskavama povprečna stopnja konvencionalne dajatve, ki se uporablja za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK, zmanjšala za 1,5 %. Cena pri nadaljnji prodaji je bila določena na podlagi podatkov, ki jih je predložil uvoznik v Skupnosti, ki opravi večino uvoza sodelujočega izvoznika v LRK. |
| --- | --- |

(15)

Gibanje cen v Skupnosti na ravni uvoznika in/ali distributerja je bilo ocenjeno s primerjanjem povprečne cene pri nadaljnji prodaji pod enakimi dobavnimi pogoji (dobavljeno, dajatve plačane), vključno s konvencionalno dajatvijo ter protidampinško dajatvijo, obdobja prvotne preiskave s tisto, ugotovljeno med obdobjem nove preiskave, vključno s konvencionalno in protidampinško dajatvijo. Upoštevati je treba, da se je v času med obema preiskavama povprečna stopnja konvencionalne dajatve, ki se uporablja za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK, zmanjšala za 1,5 %. Cena pri nadaljnji prodaji je bila določena na podlagi podatkov, ki jih je predložil uvoznik v Skupnosti, ki opravi večino uvoza sodelujočega izvoznika v LRK.

| (16) | Primerjava je pokazala, da se je za natrijev ciklamat s poreklom iz LRK povprečna cena pri nadaljnji prodaji v Skupnosti, izražena v eurih, zmanjšala za 10 %. |
| --- | --- |

(16)

Primerjava je pokazala, da se je za natrijev ciklamat s poreklom iz LRK povprečna cena pri nadaljnji prodaji v Skupnosti, izražena v eurih, zmanjšala za 10 %.

| (17) | Ugotovljeno je bilo, da je bil natrijev ciklamat, uvožen iz LRK, fakturiran v ameriških dolarjih med obdobjem prvotne in nove preiskave. Zato je treba vsako znižanje cen za natrijev ciklamat pri nadaljnji prodaji v Skupnosti oceniti ob upoštevanju spremembe deviznega tečaja USD/EUR med obdobjem prvotne in nove preiskave. |
| --- | --- |

(17)

Ugotovljeno je bilo, da je bil natrijev ciklamat, uvožen iz LRK, fakturiran v ameriških dolarjih med obdobjem prvotne in nove preiskave. Zato je treba vsako znižanje cen za natrijev ciklamat pri nadaljnji prodaji v Skupnosti oceniti ob upoštevanju spremembe deviznega tečaja USD/EUR med obdobjem prvotne in nove preiskave.

| (18) | To je bilo preverjeno in ugotovljeno je bilo, da se je med obdobjem prvotne in nove preiskave vrednost ameriškega dolarja v razmerju do eura zmanjšala za 35 %. Ko je bila opravljena primerjava z upoštevanjem učinka zgoraj navedenega zmanjšanja vrednosti ameriškega dolarja v razmerju do eura, tako med obdobjem prvotne in nove preiskave v smislu člena 12(2) osnovne uredbe ni bilo opaženo nobeno zmanjšanje ravni cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti. |
| --- | --- |

(18)

To je bilo preverjeno in ugotovljeno je bilo, da se je med obdobjem prvotne in nove preiskave vrednost ameriškega dolarja v razmerju do eura zmanjšala za 35 %. Ko je bila opravljena primerjava z upoštevanjem učinka zgoraj navedenega zmanjšanja vrednosti ameriškega dolarja v razmerju do eura, tako med obdobjem prvotne in nove preiskave v smislu člena 12(2) osnovne uredbe ni bilo opaženo nobeno zmanjšanje ravni cen pri nadaljnji prodaji v Skupnosti.

3.   Nesodelujoče družbe

| (19) | Ugotovljeno je bilo, da v tej ponovni preiskavi skupina proizvajalcev izvoznikov, ki niso zavezani protidampinški dajatvi za svoj uvoz v Skupnost, opravi okoli 60 % sedanjega izvoza iz LRK v EU, sodelujoči proizvajalec izvoznik pa opravi 35 % zgoraj navedenega izvoza. |
| --- | --- |

(19)

Ugotovljeno je bilo, da v tej ponovni preiskavi skupina proizvajalcev izvoznikov, ki niso zavezani protidampinški dajatvi za svoj uvoz v Skupnost, opravi okoli 60 % sedanjega izvoza iz LRK v EU, sodelujoči proizvajalec izvoznik pa opravi 35 % zgoraj navedenega izvoza.

| (20) | Ugotovljeno je bilo, da so nesodelujoče družbe med obdobjem nove preiskave opravile samo majhen del, tj. manj kakor 5 % vsega izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, zato je treba stopnjo dajatve za vso državo pustiti nespremenjeno. |
| --- | --- |

(20)

Ugotovljeno je bilo, da so nesodelujoče družbe med obdobjem nove preiskave opravile samo majhen del, tj. manj kakor 5 % vsega izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, zato je treba stopnjo dajatve za vso državo pustiti nespremenjeno.

D.   SKLEP

| (21) | Ugotovljeno je bilo, da v smislu člena 12(2) osnovne uredbe do absorpcije protidampinških dajatev ni prišlo, saj ni bilo ugotovljeno nobeno zmanjšanje izvozne cene in je bilo zmanjšanje cen, opaženo pri nadaljnji prodaji v Skupnosti za natrijev ciklamat s poreklom iz LRK, manjše, kakor bi bilo lahko pričakovati glede na nihanja deviznega tečaja. |
| --- | --- |

(21)

Ugotovljeno je bilo, da v smislu člena 12(2) osnovne uredbe do absorpcije protidampinških dajatev ni prišlo, saj ni bilo ugotovljeno nobeno zmanjšanje izvozne cene in je bilo zmanjšanje cen, opaženo pri nadaljnji prodaji v Skupnosti za natrijev ciklamat s poreklom iz LRK, manjše, kakor bi bilo lahko pričakovati glede na nihanja deviznega tečaja.

| (22) | Zato je treba ponovno absorpcijsko preiskavo v zvezi z uvozom zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK v Skupnost končati. |
| --- | --- |

(22)

Zato je treba ponovno absorpcijsko preiskavo v zvezi z uvozom zadevnega proizvoda s poreklom iz LRK v Skupnost končati.

SKLENILA:

Člen 1

Ponovna preiskava v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinških ukrepih, ki se uporabljajo za uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je s tem končana.

Člen 2

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 72, 11.3.2004, str. 1.

2

(3)  UL C 101, 27.4.2005, str. 26.

3

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/99

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. decembra 2005

o nadaljevanju v letu 2006 skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranj, začetih v letu 2005, razmnoževalnega materiala vrst Paeonia in Geranium v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES

(2005/945/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin (1),

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2005/2/ES z dne 27. decembra 2004 o določitvi postopkov Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje razmnoževalnega materiala nekaterih vrst v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES (2) za leti 2005 in 2006 in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2005/2/ES določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki se v letih 2005 in 2006 izvajajo v skladu z Direktivo 98/56/ES za vrsti Paeonia in Geranium. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2005/2/ES določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki se v letih 2005 in 2006 izvajajo v skladu z Direktivo 98/56/ES za vrsti Paeonia in Geranium.

| (2) | Teste in poskuse, ki so se izvajali v letu 2005, je treba nadaljevati v letu 2006 – |
| --- | --- |

(2)

Teste in poskuse, ki so se izvajali v letu 2005, je treba nadaljevati v letu 2006 –

SKLENILA:

Edini člen

Skupnostni primerjalni poskusi in testiranja, ki so se začeli v letu 2005 na razmnoževalnem materialu vrst Paeonia in Geranium, se nadaljujejo v letu 2006 v skladu z Odločbo 2005/2/ES.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 226, 13.8.1998, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES (UL L 165, 3.7.2003, str. 23).

1

(2)  UL L 1, 4.1.2005, str. 12.

2

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/100

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. decembra 2005

o spremembi Odločbe 2003/526/ES o zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji in na Slovaškem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5631)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/946/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kot odgovor na izbruh klasične prašičje kuge v nekaterih državah članicah je bila sprejeta Odločba Komisije 2003/526/ES z dne 18. julija 2003 o zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (2). Navedena odločba uvaja nekatere dodatne ukrepe za nadzor bolezni v zvezi s klasično prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(1)

Kot odgovor na izbruh klasične prašičje kuge v nekaterih državah članicah je bila sprejeta Odločba Komisije 2003/526/ES z dne 18. julija 2003 o zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (2). Navedena odločba uvaja nekatere dodatne ukrepe za nadzor bolezni v zvezi s klasično prašičjo kugo.

| (2) | Nemčija je obvestila Komisijo o nedavnem razvoju navedene bolezni pri divjih prašičih v nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija. Glede na razpoložljive epidemiološke podatke je na območjih v Nemčiji, kjer se uporabljajo ukrepi za nadzor bolezni primerno, da se vključijo nekatera območja v Severnem Porenju-Vestfaliji in Porenju-Pfalzu. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je obvestila Komisijo o nedavnem razvoju navedene bolezni pri divjih prašičih v nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija. Glede na razpoložljive epidemiološke podatke je na območjih v Nemčiji, kjer se uporabljajo ukrepi za nadzor bolezni primerno, da se vključijo nekatera območja v Severnem Porenju-Vestfaliji in Porenju-Pfalzu.

| (3) | Stanje bolezni na Slovaškem se je občutno izboljšalo v območjih Okrožnih uprav za veterino in prehrano Trnava (obsega okrožja Trnava, Piešťany in Hlohovec) ter Banská Bystrica (obsega okrožja Banská Bystrica in Brezno). Ukrepi, predvideni z Odločbo 2003/526/ES, za navedena območja več ne veljajo. |
| --- | --- |

(3)

Stanje bolezni na Slovaškem se je občutno izboljšalo v območjih Okrožnih uprav za veterino in prehrano Trnava (obsega okrožja Trnava, Piešťany in Hlohovec) ter Banská Bystrica (obsega okrožja Banská Bystrica in Brezno). Ukrepi, predvideni z Odločbo 2003/526/ES, za navedena območja več ne veljajo.

| (4) | Odločbo 2003/526/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2003/526/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2003/526/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 183, 22.7.2003, str. 46. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/339/ES (UL L 108, 29.4.2005, str. 87).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

DEL I

Območja v Nemčiji in Franciji iz členov 2, 3, 5, 6, 7 in 8

1.   Nemčija

| A. | V nemški zvezni deželi Porenje-Pfalz :






  (a) | okrožja: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis in Südliche Weinstraße; |
| --- | --- | --- |

A.

V nemški zvezni deželi Porenje-Pfalz :

(a)

okrožja: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis in Südliche Weinstraße;

| (b) | mesta: Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens in Kaiserslautern; |
| --- | --- |

(b)

mesta: Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens in Kaiserslautern;

| (c) | v okrožju Alzey-Worms: kraji Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim in Alzey; |
| --- | --- |

(c)

v okrožju Alzey-Worms: kraji Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim in Alzey;

| (d) | v okrožju Bad Kreuznach: kraji Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg in Bad Kreuznach; |
| --- | --- |

(d)

v okrožju Bad Kreuznach: kraji Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg in Bad Kreuznach;

| (e) | v okrožju Germersheim: občine Lingenfeld, Bellheim in Germersheim; |
| --- | --- |

(e)

v okrožju Germersheim: občine Lingenfeld, Bellheim in Germersheim;

| (f) | v okrožju Kaiserslautern: občine Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl and Bruchmühlbach-Miesau kraji Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden in Kottweiler-Schwanden; |
| --- | --- |

(f)

v okrožju Kaiserslautern: občine Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl and Bruchmühlbach-Miesau kraji Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden in Kottweiler-Schwanden;

| (g) | v okrožju Kusel: kraji Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a.d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach in Bosenbach; |
| --- | --- |

(g)

v okrožju Kusel: kraji Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a.d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach in Bosenbach;

| (h) | in v okrožju Porenje-Pfalz: občine Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg in Altrip; |
| --- | --- |

(h)

in v okrožju Porenje-Pfalz: občine Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg in Altrip;

| (i) | v okrožju Südwestpfalz: občine Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land in Thaleischweiler-Fröschen, kraji Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben in Knopp-Labach; |
| --- | --- |

(i)

v okrožju Südwestpfalz: občine Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land in Thaleischweiler-Fröschen, kraji Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben in Knopp-Labach;

| (j) | v okrožju Ahrweiler: v občinah Adenau in Ahrweiler; |
| --- | --- |

(j)

v okrožju Ahrweiler: v občinah Adenau in Ahrweiler;

| (k) | v okrožju Daun: v občinah Nohn in Üxheim. |
| --- | --- |

(k)

v okrožju Daun: v občinah Nohn in Üxheim.

| B. | V nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija:






  — | v okrožju Euskirchen: v mestu Bad Münstereifel, občini Blankenheim (kraji Lindweiler, Lommersdorf in Rohr), mesto Euskirchen (kraji Billig, Euenheim, Flamersheim, Kirchheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Rheder, Schweinheim, Stotzheim in Wißkirchen), mesto Mechernich (kraji Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rissdorf, Wachendorf in Weiler am Berge), občina Nettersheim (kraji Bouderath, Buir, Egelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Roderath in Tondorf). |
| --- | --- | --- |

B.

V nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija:

—

v okrožju Euskirchen: v mestu Bad Münstereifel, občini Blankenheim (kraji Lindweiler, Lommersdorf in Rohr), mesto Euskirchen (kraji Billig, Euenheim, Flamersheim, Kirchheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Rheder, Schweinheim, Stotzheim in Wißkirchen), mesto Mechernich (kraji Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rissdorf, Wachendorf in Weiler am Berge), občina Nettersheim (kraji Bouderath, Buir, Egelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Roderath in Tondorf).

2.   Francija:

Ozemlje departmajev Bas-Rhin in Moselle, ki leži zahodno od Rena in kanala Ren-Marna, severno od avtoceste A4, vzhodno od reke Sarre in južno od meje z Nemčijo, in občine Holtzheim, Lingolsheim in Eckbolsheim.

DEL II

Območja na Slovaškem iz členov 2, 3, 5, 7 in 8

Območja Okrožnih uprav za veterino in prehrano (DVFA) Trenčín (obsega okrožji Trenčín in Bánovce nad Bebravou), Prievidza (obsega okrožji Prievidza in Partizánske), Púchov (obsega samo okrožje Ilava), Žiar nad Hronom (obsega okrožja Žiar nad Hronom, Žarnovica in Banská Štiavnic), Zvolen (obsega okrožja Zvolen, Krupina in Detva), Lučenec (obsega okrožji Lučenec in Poltár) in Veľký Krtíš.“

---

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/103

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. decembra 2005

o nadaljevanju v letu 2006 skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranj, začetih v letu 2005, semena in razmnoževalnega materiala vrst Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., vključno z mešanicami in Asparagus officinalis, v skladu z direktivama Sveta 66/401/EGS in 2002/55/ES

(Besedilo velja za EGP)

(2005/947/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (2),

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2005/5/ES z dne 27. decembra 2004 o postopkih Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje semen in razmnoževalnem materialu nekaterih sort poljščin in zelenjadnih vrst in trte v skladu z direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES za leta od 2005 do 2009 (3), in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Odločbi 2005/5/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranja, ki se v zvezi z vrstami Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., vključno z mešanicami in Asparagus officinalis, izvajajo v skladu z direktivama Sveta 66/401/EGS in 2002/55/ES v letih od 2005 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

V Odločbi 2005/5/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranja, ki se v zvezi z vrstami Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., vključno z mešanicami in Asparagus officinalis, izvajajo v skladu z direktivama Sveta 66/401/EGS in 2002/55/ES v letih od 2005 do 2009.

| (2) | Teste in poskuse, ki so se izvajali v letu 2005, je treba nadaljevati v letu 2006 – |
| --- | --- |

(2)

Teste in poskuse, ki so se izvajali v letu 2005, je treba nadaljevati v letu 2006 –

SKLENILA:

Edini člen

Skupnostni primerjalni poskusi in testiranja semena in razmnoževalnega materiala vrst Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., vključno z mešanicami in Asparagus officinalis, ki so se začeli v letu 2005, se nadaljujejo v letu 2006 v skladu z Odločbo 2005/5/ES.

V Bruslju, 23. decembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL 125, 11.7.1966, str. 2298/66. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/117/ES (UL L 14, 18.1.2005, str. 18).

1

(2)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/117/ES.

2

(3)  UL L 2, 5.1.2005, str. 12.

3

---

Popravki

| 24.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 342/104 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 342/104

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 2134/2005 z dne 22. decembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

(
  Uradni list Evropske unije L 340 z dne 23. decembra 2005
  )

Stran 53, Priloga, drugi del tabele, zadnja vrstica, drugi stolpec „Namembna država“, pod oznako proizvoda „2106 90 55 9000“:

namesto:

„C10“,

se glasi:

„C14“.

---