# Az Európai Unió L 70/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 70 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. március 9. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 70

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. március 9.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 398/2006/EK rendelete (2006. március 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 399/2006/EK rendelete (2006. március 7.) egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 400/2006/EK rendelete (2006. március 8.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 9 |
| | * | A Bizottság 401/2006/EK rendelete (2006. február 23.) az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság 402/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 35 |
| | | A Bizottság 403/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről | 40 |
| | | A Bizottság 404/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a sertéshúsra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról | 44 |
| | | A Bizottság 405/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról | 46 |
| | | A Bizottság 406/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a baromfihúsra vonatkozó export-visszatérítések mértékének megállapításáról | 48 |
| | * | A Bizottság 2006/29/EK irányelve (2006. március 8.) a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv hatálya alá sorolása és hatály alóli kivonása tekintetében történő módosításáról | 50 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 398/2006/EK rendelete (2006. március 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 399/2006/EK rendelete (2006. március 7.) egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról

3

*

A Bizottság 400/2006/EK rendelete (2006. március 8.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

9

*

A Bizottság 401/2006/EK rendelete (2006. február 23.) az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság 402/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

35

A Bizottság 403/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről

40

A Bizottság 404/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a sertéshúsra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

44

A Bizottság 405/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

46

A Bizottság 406/2006/EK rendelete (2006. március 8.) a baromfihúsra vonatkozó export-visszatérítések mértékének megállapításáról

48

*

A Bizottság 2006/29/EK irányelve (2006. március 8.) a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv hatálya alá sorolása és hatály alóli kivonása tekintetében történő módosításáról

50

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 5/2004 Határozata (2004. december 17.) a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról | 52 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. március 1.) a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében az EMAS-logónak a szállítási vagy harmadlagos csomagoláson, kivételes esetként történő felhasználására irányadó szabályok megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 306. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 63 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. március 2.) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC) szóló 96/61/EK tanácsi irányelvvel kapcsolatos kérdőív létrehozásáról
  (az értesítés a C(2006) 598. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 65 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. március 2.) az egyes közösségi referencialaboratóriumoknak az állategészségügy, a közegészségügy és a szermaradványok területén a 2006. évre nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 604. számú dokumentummal történt) | 78 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. március 3.) egyes lengyelországi hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 2003-as csatlakozási okmány XII. melléklete B. függelékének módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 609. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 80 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. március 3.) a géntechnológiával módosított kukorica 1507-es vonalát (DAS-Ø15Ø7-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről | 82 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 5/2004 Határozata (2004. december 17.) a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról

52

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. március 1.) a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében az EMAS-logónak a szállítási vagy harmadlagos csomagoláson, kivételes esetként történő felhasználására irányadó szabályok megállapításáról
  (az értesítés a C(2006) 306. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 306. számú dokumentummal történt)

1

63

*

A Bizottság határozata (2006. március 2.) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC) szóló 96/61/EK tanácsi irányelvvel kapcsolatos kérdőív létrehozásáról
  (az értesítés a C(2006) 598. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 598. számú dokumentummal történt)

1

65

*

A Bizottság határozata (2006. március 2.) az egyes közösségi referencialaboratóriumoknak az állategészségügy, a közegészségügy és a szermaradványok területén a 2006. évre nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 604. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 604. számú dokumentummal történt)

78

*

A Bizottság határozata (2006. március 3.) egyes lengyelországi hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 2003-as csatlakozási okmány XII. melléklete B. függelékének módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 609. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 609. számú dokumentummal történt)

1

80

*

A Bizottság határozata (2006. március 3.) a géntechnológiával módosított kukorica 1507-es vonalát (DAS-Ø15Ø7-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/1

---

A BIZOTTSÁG 398/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. március 8-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 52,2 |
| 212 | 102,0 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 88,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 152,0 |
| 204 | 59,0 |
| 999 | 105,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 46,4 |
| 624 | 102,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 130,2 |
| 204 | 62,6 |
| 999 | 96,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,4 |
| 204 | 44,3 |
| 212 | 42,3 |
| 220 | 39,2 |
| 400 | 61,3 |
| 448 | 41,1 |
| 512 | 33,1 |
| 624 | 65,9 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 74,2 |
| 624 | 68,8 |
| 999 | 71,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 124,3 |
| 404 | 90,2 |
| 512 | 71,5 |
| 524 | 62,6 |
| 528 | 72,0 |
| 720 | 78,2 |
| 999 | 83,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,9 |
| 400 | 74,8 |
| 512 | 65,4 |
| 528 | 70,8 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 67,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

105,7

204

52,2

212

102,0

624

92,6

999

88,1

0707 00 05

052

152,0

204

59,0

999

105,5

0709 10 00

220

46,4

624

102,5

999

74,5

0709 90 70

052

130,2

204

62,6

999

96,4

0805 10 20

052

56,4

204

44,3

212

42,3

220

39,2

400

61,3

448

41,1

512

33,1

624

65,9

999

48,0

0805 50 10

052

74,2

624

68,8

999

71,5

0808 10 80

400

124,3

404

90,2

512

71,5

524

62,6

528

72,0

720

78,2

999

83,1

0808 20 50

388

80,9

400

74,8

512

65,4

528

70,8

720

45,0

999

67,4

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/3

---

A BIZOTTSÁG 399/2006/EK RENDELETE

(2006. március 7.)

egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 173. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2454/93/EGK rendelet 173–177. cikke úgy rendelkezik, hogy a rendelet 26. mellékletében említett termékek vámértékének meghatározása céljából a Bizottságnak minden felsorolt vámtarifaszámhoz egységértéket kell megállapítania. |
| --- | --- |

(1)

A 2454/93/EGK rendelet 173–177. cikke úgy rendelkezik, hogy a rendelet 26. mellékletében említett termékek vámértékének meghatározása céljából a Bizottságnak minden felsorolt vámtarifaszámhoz egységértéket kell megállapítania.

| (2) | A fent említett cikkekben előírt szabályoknak és feltételeknek a 2454/1993/EGK rendelet 173. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottsággal közölt tényezőkre való alkalmazásának eredményeként a szóban forgó termékekre vonatkozóan az e rendelet mellékletében megadott egységértékeket kell megállapítani, |
| --- | --- |

(2)

A fent említett cikkekben előírt szabályoknak és feltételeknek a 2454/1993/EGK rendelet 173. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottsággal közölt tényezőkre való alkalmazásának eredményeként a szóban forgó termékekre vonatkozóan az e rendelet mellékletében megadott egységértékeket kell megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2454/93/EGK rendelet 173. cikkének (1) bekezdésében előírt egységértékek az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kerülnek megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 10-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 7-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 648/2005/EK rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 883/2005/EK rendelettel (HL L 148., 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Jelölés | Leírás | Egységérték összege 100 kg-onként |
| --- | --- | --- |
| Faj, fajta, KN-kód | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Újburgonya
  0701 90 50 | 37,30 | 21,44 | 1 063,95 | 278,34 | 583,64 | 9 492,14 |
| 128,79 | 25,96 | 16,01 | 141,80 | 8 933,73 | 1 386,13 |
| 352,88 | 25,55 | | | | |
| 1.30 | Hagyma (kivéve dughagyma)
  0703 10 19 | 32,33 | 18,58 | 922,15 | 241,24 | 505,85 | 8 227,02 |
| 111,63 | 22,50 | 13,88 | 122,90 | 7 743,03 | 1 201,38 |
| 305,85 | 22,15 | | | | |
| 1.40 | Fokhagyma
  0703 20 00 | 175,09 | 100,63 | 4 994,14 | 1 306,50 | 2 739,59 | 44 555,58 |
| 604,56 | 121,86 | 75,17 | 665,61 | 41 934,46 | 6 506,41 |
| 1 656,42 | 119,94 | | | | |
| 1.50 | Póréhagyma
  ex 0703 90 00 | 73,93 | 42,49 | 2 108,59 | 551,62 | 1 156,69 | 18 811,90 |
| 255,25 | 51,45 | 31,74 | 281,03 | 17 705,23 | 2 747,08 |
| 699,36 | 50,64 | | | | |
| 1.60 | Karfiol
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Fejes káposzta és vörös káposzta
  0704 90 10 | 46,87 | 26,94 | 1 336,87 | 349,73 | 733,36 | 11 927,01 |
| 161,83 | 32,62 | 20,12 | 178,18 | 11 225,36 | 1 741,69 |
| 443,40 | 32,11 | | | | |
| 1.90 | Bimbós brokkoli vagy spárgakel (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Kínai káposzta
  ex 0704 90 90 | 101,11 | 58,11 | 2 883,96 | 754,46 | 1 582,03 | 25 729,46 |
| 349,11 | 70,37 | 43,41 | 384,37 | 24 215,85 | 3 757,25 |
| 956,53 | 69,26 | | | | |
| 1.110 | Fejes saláta
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Répa
  ex 0706 10 00 | 47,87 | 27,51 | 1 365,40 | 357,20 | 749,00 | 12 181,48 |
| 165,29 | 33,32 | 20,55 | 181,98 | 11 464,86 | 1 778,85 |
| 452,86 | 32,79 | | | | |
| 1.140 | Retek
  ex 0706 90 90 | 80,59 | 46,32 | 2 298,73 | 601,36 | 1 260,99 | 20 508,30 |
| 278,27 | 56,09 | 34,60 | 306,37 | 19 301,83 | 2 994,81 |
| 762,43 | 55,21 | | | | |
| 1.160 | Borsó (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 363,62 | 208,97 | 10 371,63 | 2 713,29 | 5 689,47 | 92 531,25 |
| 1 255,52 | 253,08 | 156,10 | 1 382,31 | 87 087,80 | 13 512,25 |
| 3 439,99 | 249,08 | | | | |
| 1.170 | Bab: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Jelölés

Leírás

Egységérték összege 100 kg-onként

Faj, fajta, KN-kód

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Újburgonya

0701 90 50

37,30

21,44

1 063,95

278,34

583,64

9 492,14

128,79

25,96

16,01

141,80

8 933,73

1 386,13

352,88

25,55

1.30

Hagyma (kivéve dughagyma)

0703 10 19

32,33

18,58

922,15

241,24

505,85

8 227,02

111,63

22,50

13,88

122,90

7 743,03

1 201,38

305,85

22,15

1.40

Fokhagyma

0703 20 00

175,09

100,63

4 994,14

1 306,50

2 739,59

44 555,58

604,56

121,86

75,17

665,61

41 934,46

6 506,41

1 656,42

119,94

1.50

Póréhagyma

ex 0703 90 00

73,93

42,49

2 108,59

551,62

1 156,69

18 811,90

255,25

51,45

31,74

281,03

17 705,23

2 747,08

699,36

50,64

1.60

Karfiol

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Fejes káposzta és vörös káposzta

0704 90 10

46,87

26,94

1 336,87

349,73

733,36

11 927,01

161,83

32,62

20,12

178,18

11 225,36

1 741,69

443,40

32,11

1.90

Bimbós brokkoli vagy spárgakel (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kínai káposzta

ex 0704 90 90

101,11

58,11

2 883,96

754,46

1 582,03

25 729,46

349,11

70,37

43,41

384,37

24 215,85

3 757,25

956,53

69,26

1.110

Fejes saláta

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Répa

ex 0706 10 00

47,87

27,51

1 365,40

357,20

749,00

12 181,48

165,29

33,32

20,55

181,98

11 464,86

1 778,85

452,86

32,79

1.140

Retek

ex 0706 90 90

80,59

46,32

2 298,73

601,36

1 260,99

20 508,30

278,27

56,09

34,60

306,37

19 301,83

2 994,81

762,43

55,21

1.160

Borsó (Pisum sativum)

0708 10 00

363,62

208,97

10 371,63

2 713,29

5 689,47

92 531,25

1 255,52

253,08

156,10

1 382,31

87 087,80

13 512,25

3 439,99

249,08

1.170

Bab:

1.170.1

—

Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

120,53

69,27

3 437,79

899,35

1 885,84

30 670,48

416,16

83,89

51,74

458,18

28 866,19

4 478,78

1 140,22

82,56

1.170.2

| — | Bab (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Bab (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)

ex 0708 20 00

202,00

116,09

5 761,65

1 507,28

3 160,61

51 402,94

697,47

140,59

86,72

767,90

48 379,00

7 506,32

1 910,98

138,37

1.180

Széles hüvelyű bab

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Articsóka

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spárga:

1.200.1

| — | zöld
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zöld

ex 0709 20 00

287,72

165,35

8 206,75

2 146,94

4 501,90

73 217,10

993,45

200,26

123,52

1 093,78

68 909,87

10 691,82

2 721,95

197,09

1.200.2

| — | egyéb
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

egyéb

ex 0709 20 00

491,72

282,59

14 025,26

3 669,10

7 693,71

125 127,40

1 697,80

342,24

211,09

1 869,26

117 766,39

18 272,23

4 651,80

336,83

1.210

Padlizsán (tojásgyümölcs)

0709 30 00

163,50

93,96

4 663,51

1 220,00

2 558,22

41 605,85

564,53

113,80

70,19

621,55

39 158,25

6 075,66

1 546,76

112,00

1.220

Zeller, a gumós zeller kivételével (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

61,51

35,35

1 754,39

458,96

962,39

15 651,92

212,37

42,81

26,41

233,82

14 731,14

2 285,63

581,88

42,13

1.230

Rókagomba

0709 59 10

334,34

192,15

9 536,38

2 494,78

5 231,28

85 079,50

1 154,41

232,70

143,53

1 270,99

80 074,43

12 424,07

3 162,96

229,02

1.240

Édes paprika

0709 60 10

179,16

102,97

5 110,31

1 336,89

2 803,31

45 591,96

618,62

124,70

76,92

681,09

42 909,87

6 657,75

1 694,95

122,73

1.250

Édeskömény

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Édesburgonya, egészben, frissen (emberi fogyasztásra)

0714 20 10

108,61

62,42

3 098,01

810,46

1 699,45

27 639,13

375,02

75,60

46,63

412,90

26 013,17

4 036,11

1 027,53

74,40

2.10

Gesztenye (Castanea spp.) frissen

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananász frissen

ex 0804 30 00

64,85

37,27

1 849,85

483,93

1 014,76

16 503,60

223,93

45,14

27,84

246,55

15 532,72

2 410,00

613,55

44,43

2.40

Avokádó frissen

ex 0804 40 00

183,60

105,51

5 236,79

1 369,88

2 872,70

46 720,41

633,93

127,78

78,82

697,95

43 971,94

6 822,54

1 736,90

125,77

2.50

Guajava és mangó frissen

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Édes narancs frissen:

2.60.1

| — | Vörös és félvörös
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Vörös és félvörös

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita és Hamlins
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita és Hamlins

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | Egyéb
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Egyéb

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is) frissen; klementin, wilking és hasonló citrushibridek frissen:

2.70.1

| — | Klementin
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementin

ex 0805 20 10

82,40

47,35

2 350,26

614,84

1 289,26

20 968,05

284,51

57,35

35,37

313,24

19 734,54

3 061,94

779,52

56,44

2.70.2

| — | Monreale és satsuma
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreale és satsuma

ex 0805 20 30

131,58

75,62

3 753,06

981,82

2 058,78

33 483,16

454,32

91,58

56,49

500,20

31 513,41

4 889,51

1 244,79

90,13

2.70.3

| — | Mandarin és wilking
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarin és wilking

ex 0805 20 50

55,49

31,89

1 582,75

414,06

868,23

14 120,59

191,60

38,62

23,82

210,95

13 289,90

2 062,02

524,95

38,01

2.70.4

| — | Tangerine és más
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerine és más

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

57,91

33,28

1 651,75

432,11

906,09

14 736,21

199,95

40,30

24,86

220,14

13 869,30

2 151,91

547,84

39,67

2.85

Lime (Citrus aurantifolia) frissen

0805 50 90

81,87

47,05

2 335,05

610,86

1 280,92

20 832,34

282,67

56,98

35,14

311,21

19 606,81

3 042,13

774,47

56,08

2.90

Grépfrút frissen:

2.90.1

| — | fehér
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

fehér

ex 0805 40 00

65,73

37,77

1 874,73

490,44

1 028,40

16 725,52

226,94

45,75

28,22

249,86

15 741,59

2 442,41

621,80

45,02

2.90.2

| — | rózsaszín
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

rózsaszín

ex 0805 40 00

81,29

46,72

2 318,65

606,57

1 271,92

20 685,97

280,68

56,58

34,90

309,03

19 469,05

3 020,75

769,03

55,68

2.100

Csemegeszőlő

0806 10 10

152,10

87,41

4 338,43

1 134,96

2 379,89

38 705,65

525,18

105,86

65,30

578,22

36 428,67

5 652,15

1 438,94

104,19

2.110

Görögdinnye

0807 11 00

59,49

34,19

1 696,83

443,90

930,82

15 138,42

205,41

41,41

24,54

226,15

14 247,86

2 210,65

562,79

40,75

2.120

Dinnye a görögdinnye kivételével:

2.120.1

| — | Amarillo, cuper, honey dew (beleértve a cantalene fajtát), onteniente, piel de sapo (beleértve a verde liso fajtát), rochet, tendral, futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, cuper, honey dew (beleértve a cantalene fajtát), onteniente, piel de sapo (beleértve a verde liso fajtát), rochet, tendral, futuro

ex 0807 19 00

66,18

38,03

1 887,58

493,80

1 035,45

16 840,21

228,50

46,06

28,41

251,57

15 849,54

2 459,16

626,06

45,33

2.120.2

| — | Más
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Más

ex 0807 19 00

62,76

36,07

1 790,22

468,33

982,05

15 971,61

216,71

43,68

26,94

238,60

15 032,03

2 332,32

593,77

42,99

2.140

Körte

2.140.1

| — | Körte – Birs (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Körte – Birs (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Más
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Más

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Kajszibarack

0809 10 00

149,08

85,68

4 252,21

1 112,41

2 332,60

37 936,39

514,74

103,76

64,00

566,73

35 704,66

5 539,81

1 410,34

102,12

2.160

Cseresznye

0809 20 05

0809 20 95

137,39

78,96

3 918,77

1 025,18

2 149,69

34 961,63

474,39

95,62

58,98

522,29

32 904,90

5 105,41

1 299,75

94,11

2.170

Őszibarack

0809 30 90

121,07

69,58

3 453,15

903,37

1 894,26

30 807,54

418,01

84,26

51,97

460,23

28 995,19

4 498,79

1 145,32

82,93

2.180

Nektarin

ex 0809 30 10

132,53

76,17

3 780,20

988,92

2 073,67

33 725,32

457,61

92,24

56,90

503,82

31 741,32

4 924,87

1 253,79

90,78

2.190

Szilva

0809 40 05

151,05

86,81

4 308,38

1 127,10

2 363,41

38 437,57

521,54

105,13

64,85

574,21

36 176,36

5 613,00

1 428,97

103,47

2.200

Földieper

0810 10 00

235,92

135,58

6 729,05

1 760,36

3 691,29

60 033,67

814,57

164,20

101,28

896,84

56 502,00

8 776,66

2 231,84

161,60

2.205

Málna

0810 20 10

530,81

305,06

15 140,29

3 960,80

8 305,37

135 075,22

1 832,78

369,44

227,88

2 017,87

127 128,99

19 724,90

5 021,62

363,60

2.210

A Vaccinium myrtillus faj gyümölcse

0810 40 30

978,68

562,45

27 914,89

7 302,71

15 313,01

249 044,70

3 379,19

681,16

420,15

3 720,45

234 393,86

36 367,75

9 258,61

670,40

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

178,63

102,66

5 095,06

1 332,90

2 794,95

45 455,98

616,77

124,33

76,69

679,06

42 781,89

6 637,89

1 689,89

122,36

2.230

Gránátalma

ex 0810 90 95

184,95

106,26

5 275,33

1 380,06

2 893,84

47 064,23

638,60

128,73

79,40

703,09

44 295,52

6 872,74

1 749,68

126,69

2.240

Khaki (beleértve a Sharon gyümölcsöt)

ex 0810 90 95

161,38

92,75

4 603,14

1 204,21

2 525,10

41 067,26

557,22

112,32

69,28

613,50

38 651,35

5 997,01

1 526,74

110,55

2.250

Licsi

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/9

---

A BIZOTTSÁG 400/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében szükséges az e rendelet mellékletében említett áruk besorolásáról szóló intézkedések elfogadása.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározta a Kombinált Nómenklatúra értelmezéséről szóló általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet valamely más közösségi rendelkezéssel hoznak létre az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában leírt árukat, a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján, a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges rendelkezni arról, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, és az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, az áruk Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

A 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, az ezzel a rendelettel nem összhangban lévő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás három hónapos időszakon belül továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 267/2006/EK rendelettel (HL L 47., 2006.2.17., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt készlet, amely a következőkből áll:






  — | egy hordozható, elemmel működő, digitális hangrögzítő és -lejátszó készülék, amely egy házon belül a következő alkatrészeket tartalmazza: elektronikus jelzőrendszer digitális/analóg konverterrel, flash memória, vezérlőgombok, elemkamra, USB csatlakozódugasz, valamint dugós csatlakozó a fejhallgató számára, |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt készlet, amely a következőkből áll:

—

egy hordozható, elemmel működő, digitális hangrögzítő és -lejátszó készülék, amely egy házon belül a következő alkatrészeket tartalmazza: elektronikus jelzőrendszer digitális/analóg konverterrel, flash memória, vezérlőgombok, elemkamra, USB csatlakozódugasz, valamint dugós csatlakozó a fejhallgató számára,

| — | egy elemmel működő rádióműsor-vevő készülék, csatlakozókábellel ellátott fülhallgatóval, |
| --- | --- |

—

egy elemmel működő rádióműsor-vevő készülék, csatlakozókábellel ellátott fülhallgatóval,

| — | USB kábel, |
| --- | --- |

—

USB kábel,

| — | egy CD-ROM és |
| --- | --- |

—

egy CD-ROM és

| — | kézikönyv. |
| --- | --- |

—

kézikönyv.

A digitális hangrögzítő és -lejátszó készülék MP3 formátumban rögzíti a hangot, és USB csatlakozóegység (port) segítségével csatlakoztatható egy automatikus adatfeldolgozó géphez MP3 vagy más formátumú adatok le- és feltöltéséhez. Hang rögzítésére is képes.

A tárolókapacitás 128 MB.

A rádióműsor-vevő készülék önállóan is képes működni.

8520 90 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 8520 és a 8520 90 00 KN-kódok szövege határozza meg.

Az egész készlet lényeges jellemzőjét a digitális hangrögzítő és -lejátszó készülék adja.

| 2. | Hordozható, elemmel működő készülék rádióműsorok vételére, hangrögzítő vagy -lejátszó készülékkel egy házban összeállítva. A következő alkatrészeket tartalmazza:






  — | flash memória, |
| --- | --- | --- |

2.

Hordozható, elemmel működő készülék rádióműsorok vételére, hangrögzítő vagy -lejátszó készülékkel egy házban összeállítva. A következő alkatrészeket tartalmazza:

—

flash memória,

| — | egy mikroprocesszor integrált áramkörök formájában („csipek”), |
| --- | --- |

—

egy mikroprocesszor integrált áramkörök formájában („csipek”),

| — | egy elektronikus rendszer, amely egy hangfrekvencia-erősítőt tartalmaz, |
| --- | --- |

—

egy elektronikus rendszer, amely egy hangfrekvencia-erősítőt tartalmaz,

| — | egy LCD-kijelző, |
| --- | --- |

—

egy LCD-kijelző,

| — | rádió-hangolóegység (tuner) és |
| --- | --- |

—

rádió-hangolóegység (tuner) és

| — | vezérlőgombok. |
| --- | --- |

—

vezérlőgombok.

A mikroprocesszor MP3 formátum használatára programozott.

A készülék sztereo-, fej-és fülhallgató-csatlakozókkal, valamint távirányító-csatlakozóval rendelkezik.

Az USB csatlakozóegység (port) segítségével csatlakoztatható egy automatikus adatfeldolgozó géphez MP3 vagy más formátumú adatok le-és feltöltéséhez. Hang rögzítésére is képes.

A tárolókapacitás 128 MB.

8527 13 99

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8527, 8527 13 és a 8527 13 99 KN-kódok szövege határozza meg.

A besorolás a 8527 vtsz. szövegén alapul; rádióműsor-vevő készülék, hangfelvevő vagy -lejátszó készülékkel közös házban is.

| 3. | Motorizált golfkocsi, alumínium csővázzal, kerékkel, álló kocsiban használandó üléssel, valamint egy kormánnyal. A kocsit egy személy gyalogosan irányítja.
  A golfkocsit működtető vezérlőberendezés a kormányon található.
  A kocsi maximális sebessége 6,5 km/óra, és 24 voltos elemmel működő motorral felszerelt.
  A golfkocsit egy táskányi golfütő szállítására tervezték.
  (Lásd a (1) képet). |
| --- | --- |

3.

Motorizált golfkocsi, alumínium csővázzal, kerékkel, álló kocsiban használandó üléssel, valamint egy kormánnyal. A kocsit egy személy gyalogosan irányítja.

A golfkocsit működtető vezérlőberendezés a kormányon található.

A kocsi maximális sebessége 6,5 km/óra, és 24 voltos elemmel működő motorral felszerelt.

A golfkocsit egy táskányi golfütő szállítására tervezték.

(Lásd a (1) képet).

8704 90 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8704 és a 8704 90 00 KN-kódok szövege határozza meg.

A golfkocsi 8703 vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt, mivel személyszállításra nem alkalmas.

Továbbá a golfkocsi nem tartozik a 8709 vámtarifaszám alá, mert nem olyan típusú jármű, amelyet gyárban, áruházban, kikötő területén vagy repülőtéren áru rövid távolságra történő szállítására használnak.

Egyetlen alkalmazási területe: golfpályákon golftáskák szállítására szolgáló jármű.

| 4. | Többfunkciós készülék, amely az alábbi funkciókat képes ellátni:






  — | szkennelés, |
| --- | --- | --- |

4.

Többfunkciós készülék, amely az alábbi funkciókat képes ellátni:

—

szkennelés,

| — | lézernyomtatás, |
| --- | --- |

—

lézernyomtatás,

| — | lézermásolás (indirekt eljárás). |
| --- | --- |

—

lézermásolás (indirekt eljárás).

A készülék, amely számos papíradagoló tálcával rendelkezik, percenként 40 db A4-es papír sokszorosítására képes.

A készülék vagy függetlenül (mint egy másoló), vagy automatikus adatfeldolgozó géphez vagy egy hálózatba (mint egy nyomtató, egy szkenner és egy másoló) kapcsolva működik.

9009 12 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. c) és 6. általános szabály, a 84. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 5. E pontja, valamint a 9009 és 9009 12 00 KN-kódok szövege határozza meg.

A készülék számos funkcióval rendelkezik, melyek közül egyik sem tekinthető a termék lényeges jellemzőjét adónak.

Image

---

(1)  A fénykép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/12

---

A BIZOTTSÁG 401/2006/EK RENDELETE

(2006. február 23.)

az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági rendelet (2) felső határértékeket állapít meg egyes élelmiszerekben előforduló egyes mikotoxinokra. |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2001. március 8-i 466/2001/EK bizottsági rendelet (2) felső határértékeket állapít meg egyes élelmiszerekben előforduló egyes mikotoxinokra.

| (2) | A mintavétel döntő szerepet játszik a tételekben igen heterogén módon eloszló mikotoxinmennyiségek meghatározásának pontosságában. Szükséges ezért olyan általános kritériumokat meghatározni, amelyeknek a mintavételi módszernek meg kell felelnie. |
| --- | --- |

(2)

A mintavétel döntő szerepet játszik a tételekben igen heterogén módon eloszló mikotoxinmennyiségek meghatározásának pontosságában. Szükséges ezért olyan általános kritériumokat meghatározni, amelyeknek a mintavételi módszernek meg kell felelnie.

| (3) | Szükséges olyan általános kritériumok megállapítása is, amelyeknek az analitikai módszernek meg kell felelnie, hogy az ellenőrző laboratóriumok egyenértékű analitikai módszereket használjanak. |
| --- | --- |

(3)

Szükséges olyan általános kritériumok megállapítása is, amelyeknek az analitikai módszernek meg kell felelnie, hogy az ellenőrző laboratóriumok egyenértékű analitikai módszereket használjanak.

| (4) | Az élelmiszerekben található egyes szennyező anyagok értékének hatósági ellenőrzésére alkalmazható mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 1998. július 16-i 98/53/EK bizottsági irányelv (3) az élelmiszerek aflatoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi módszereket, továbbá az analitikai módszerekre alkalmassági kritériumokat állapít meg. |
| --- | --- |

(4)

Az élelmiszerekben található egyes szennyező anyagok értékének hatósági ellenőrzésére alkalmazható mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 1998. július 16-i 98/53/EK bizottsági irányelv (3) az élelmiszerek aflatoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi módszereket, továbbá az analitikai módszerekre alkalmassági kritériumokat állapít meg.

| (5) | Az élelmiszerek ochratoxin-A-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és analitikai módszerek megállapításáról szóló, 2002. március 13-i 2002/26/EK bizottsági irányelv (4), az élelmiszerek patulintartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek meghatározásáról szóló, 2003. augusztus 11-i 2003/78/EK bizottsági irányelv (5) és az élelmiszerek Fusarium-toxin tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2005. június 6-i 2005/38/EK bizottsági irányelv (6) ugyanígy mintavételi módszereket és alkalmassági kritériumokat állapít meg az ochratoxin-A-ra, a patulinra, illetve a Fusarium-toxinokra. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszerek ochratoxin-A-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és analitikai módszerek megállapításáról szóló, 2002. március 13-i 2002/26/EK bizottsági irányelv (4), az élelmiszerek patulintartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek meghatározásáról szóló, 2003. augusztus 11-i 2003/78/EK bizottsági irányelv (5) és az élelmiszerek Fusarium-toxin tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2005. június 6-i 2005/38/EK bizottsági irányelv (6) ugyanígy mintavételi módszereket és alkalmassági kritériumokat állapít meg az ochratoxin-A-ra, a patulinra, illetve a Fusarium-toxinokra.

| (6) | Indokolt a mikotoxinok ellenőrzésekor a lehetőségekhez mérten ugyanahhoz a termékhez ugyanazt a mintavételi módszert használni. Célszerű ezért az összes mikotoxinra a hatósági ellenőrzéshez használandó mintavételi módszereket és az analitikai módszerek alkalmassági kritériumait összegyűjteni egyetlen egységes jogszabályba a könnyebb alkalmazhatóság érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Indokolt a mikotoxinok ellenőrzésekor a lehetőségekhez mérten ugyanahhoz a termékhez ugyanazt a mintavételi módszert használni. Célszerű ezért az összes mikotoxinra a hatósági ellenőrzéshez használandó mintavételi módszereket és az analitikai módszerek alkalmassági kritériumait összegyűjteni egyetlen egységes jogszabályba a könnyebb alkalmazhatóság érdekében.

| (7) | Egy tételen belül az aflatoxinok eloszlása nagyon heterogén, különösen az olyan nagy szemcseméretű élelmiszer-ipari termékekben, mint például a szárított füge vagy földimogyoró. Az egyforma reprezentativitás biztosítása érdekében a nagy szemcseméretű élelmiszer-ipari termékek tételeiből származó egyesített minta tömegének nagyobbnak kell lennie, mint a kisebb szemcseméretű élelmiszer-ipari termékek tételei esetében. Mivel a feldolgozott termékekben a mikotoxin eloszlása általában kevésbé heterogén, mint a feldolgozatlan gabonatermékekben, a feldolgozott termékekre indokolt egyszerűbb mintavételi előírásokat meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

Egy tételen belül az aflatoxinok eloszlása nagyon heterogén, különösen az olyan nagy szemcseméretű élelmiszer-ipari termékekben, mint például a szárított füge vagy földimogyoró. Az egyforma reprezentativitás biztosítása érdekében a nagy szemcseméretű élelmiszer-ipari termékek tételeiből származó egyesített minta tömegének nagyobbnak kell lennie, mint a kisebb szemcseméretű élelmiszer-ipari termékek tételei esetében. Mivel a feldolgozott termékekben a mikotoxin eloszlása általában kevésbé heterogén, mint a feldolgozatlan gabonatermékekben, a feldolgozott termékekre indokolt egyszerűbb mintavételi előírásokat meghatározni.

| (8) | A 98/53/EK, a 2002/26/EK, a 2003/78/EK és a 2005/38/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(8)

A 98/53/EK, a 2002/26/EK, a 2003/78/EK és a 2005/38/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (9) | Indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőidőpontja egybeessen a 466/2001/EK rendeletnek a Fusarium-toxinok tekintetében történő módosításáról szóló, 2005. június 6-i 856/2005/EK bizottsági rendelet (7) alkalmazásának kezdőidőpontjával. |
| --- | --- |

(9)

Indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőidőpontja egybeessen a 466/2001/EK rendeletnek a Fusarium-toxinok tekintetében történő módosításáról szóló, 2005. június 6-i 856/2005/EK bizottsági rendelet (7) alkalmazásának kezdőidőpontjával.

| (10) | Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez a mintákat az I. mellékletben megállapított módszerekkel kell venni.

2. cikk

Az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzéséhez a minta-előkészítésnek és az analitikai módszereknek meg kell felelniük a II. mellékletben megállapított kritériumoknak.

3. cikk

A 98/53/EK, a 2002/26/EK, a 2003/78/EK és a 2005/38/EK irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásként kell érteni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. július 1-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 23-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o., helyesbítve: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

1

(2)  HL L 77., 2001.3.16., 1. o. A legutóbb az 199/2006/EK rendelettel (HL L 32., 2006.2.4., 34. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 201., 1998.7.17., 93. o. A legutóbb a 2004/43/EK irányelvvel (HL L 113., 2004.4.20., 14. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 75., 2002.3.16., 38. o. A legutóbb a 2005/5/EK irányelvvel (HL L 27., 2005.1.29., 38. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 203., 2003.8.12., 40. o.

5

(6)  HL L 143., 2005.6.7., 18. o.

6

(7)  HL L 143., 2005.6.7., 3. o.

7

---

I. MELLÉKLET (1)

AZ ÉLELMISZEREK MIKOTOXINTARTALMÁNAK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSE CÉLJÁBÓL VÉGZETT MINTAVÉTEL MÓDSZEREI

A.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

A hatósági ellenőrzéseket a 882/2004/EK rendelet rendelkezései szerint kell végezni. A 882/2004/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül a következő általános rendelkezéseket kell alkalmazni.

A.1.   Cél és alkalmazási terület

Az élelmiszerek mikotoxintartalmának hatósági ellenőrzése céljára a mintákat az e mellékletben ismertetett módszerekkel összhangban kell venni. Az így nyert egyesített mintákat a vizsgálandó tételekre nézve reprezentatívnak kell tekinteni. A 466/2001/EK rendeletben meghatározott felső határértékeknek történő megfelelésről a laboratóriumi mintákban mért mennyiségek alapján kell dönteni.

A.2.   Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| A.2.1. | „tétel”: egy élelmiszercikk azonosítható, egyszerre szállított mennyisége, amelyről a hatósági ellenőr megállapította, hogy származás, fajta, csomagolástípus, csomagoló, feladó, jelölések stb. szempontjából közös jellemzőkkel bír; |
| --- | --- |

A.2.1.

„tétel”: egy élelmiszercikk azonosítható, egyszerre szállított mennyisége, amelyről a hatósági ellenőr megállapította, hogy származás, fajta, csomagolástípus, csomagoló, feladó, jelölések stb. szempontjából közös jellemzőkkel bír;

| A.2.2. | „altétel”: egy nagyobb tétel mintavételre kijelölt része, és minden altételnek fizikailag elkülönítettnek és azonosíthatónak kell lennie; |
| --- | --- |

A.2.2.

„altétel”: egy nagyobb tétel mintavételre kijelölt része, és minden altételnek fizikailag elkülönítettnek és azonosíthatónak kell lennie;

| A.2.3. | „részminta”: a tétel vagy az altétel egy adott helyéről vett anyagmennyiség; |
| --- | --- |

A.2.3.

„részminta”: a tétel vagy az altétel egy adott helyéről vett anyagmennyiség;

| A.2.4. | „egyesített minta”: a tételből vagy altételből vett összes részminta együttese; |
| --- | --- |

A.2.4.

„egyesített minta”: a tételből vagy altételből vett összes részminta együttese;

| A.2.5. | „laboratóriumi minta”: a laboratóriumi elemzés tárgyát képező minta. |
| --- | --- |

A.2.5.

„laboratóriumi minta”: a laboratóriumi elemzés tárgyát képező minta.

A.3.   Általános rendelkezések

A.3.1.   Személyzet

A mintavételt egy, a tagállam által felhatalmazott személy végzi.

A.3.2.   Az anyag, amelyből a mintavétel történik

Minden vizsgálandó tételből külön-külön kell mintát venni. A különféle mikotoxinokra előírt egyedi rendelkezésekkel összhangban a nagy tételeket kisebb altételekre kell osztani és azokból külön-külön kell mintát venni.

A.3.3.   Óvintézkedések

A mintavétel és a minta-előkészítés során óvintézkedéseket kell tenni az olyan változások elkerülése érdekében, amelyek befolyásolnák a következőket:

| — | mikotoxintartalom, az analitikai meghatározás hátrányos befolyásolása, vagy az egyesített minta reprezentativitásának megszűnése, |
| --- | --- |

—

mikotoxintartalom, az analitikai meghatározás hátrányos befolyásolása, vagy az egyesített minta reprezentativitásának megszűnése,

| — | az érintett tételek élelmiszer-biztonsági tulajdonságai. |
| --- | --- |

—

az érintett tételek élelmiszer-biztonsági tulajdonságai.

Meg kell tenni továbbá a mintavételt végző személy munkabiztonsági védelmét szolgáló óvintézkedéseket is.

A.3.4.   Részminták

A részmintákat lehetőség szerint a tétel vagy az altétel különböző, egymástól távoli helyeiről kell venni. Az eljárástól való eltérést az e melléklet A.3.8. pontjában előírt jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

A.3.5.   Az egyesített minta elkészítése

Az egyesített mintát a részminták egyesítésével kell előállítani.

A.3.6.   Párhuzamos minták

Az ellenőrzési, kereskedelmi (érdekvédelmi) és összehasonlítási (szakértői) célokra szolgáló párhuzamos mintákat a homogenizált laboratóriumi mintából kell venni, ha ez nem ütközik az adott tagállam jogszabályaiba az élelmiszer-ipari szereplők jogai tekintetében.

A.3.7.   Aminták csomagolása és szállítása

Minden mintát olyan tiszta, semleges kémhatású tárolóedénybe kell helyezni, amely védelmet nyújt a szennyeződés és a szállítás okozta sérülések ellen. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a minta összetételében a szállítás vagy a tárolás során esetleg bekövetkező változás elkerülése érdekében.

A.3.8.   Aminták lezárása és címkézése

A hatósági felhasználásra vett mintákat a mintavétel helyszínén le kell zárni, és a tagállam szabályainak megfelelően azonosítóval kell ellátni.

A mintavételről jegyzőkönyvet kell felvenni – amely alapján a tétel egyértelműen azonosítható –, feljegyezve benne a mintavétel időpontját és helyét, továbbá minden olyan további információt, amely segítheti az elemzést végző személy munkáját.

A.4.   Különböző tételtípusok

Az élelmiszercikkek forgalmazhatók ömlesztett formában, tartályokban vagy egyedi csomagolásban (zsákokban, zacskókban, kiskereskedelmi kiszerelésben stb.). A mintavételi módszert az áruk forgalomba hozatalának valamennyi formájára alkalmazni lehet.

Az e mellékletben máshol meghatározott egyedi rendelkezések sérelme nélkül, a következő képlet lehet irányadó az egyedi csomagokban (például zsákok, zacskók, kiskereskedelmi kiszerelés) forgalmazott tételekből történő mintavételhez.

Formula

| — | tömeg, kg |
| --- | --- |

—

tömeg, kg

| — | mintavételi sűrűség:minden „n”-edik zsák vagy zacskó, amelyből részmintát kell venni (a törtszámokat egész számra kell kerekíteni). |
| --- | --- |

—

mintavételi sűrűség:minden „n”-edik zsák vagy zacskó, amelyből részmintát kell venni (a törtszámokat egész számra kell kerekíteni).

B.   GABONAFÉLÉKRE ÉS GABONAKÉSZÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer a gabonafélékben és gabonakészítményekben előforduló aflatoxin-B1, összes aflatoxin, ochratoxin-A és Fusarium-toxinok mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó.

B.1.   A részminta tömege

Ha e melléklet e része másként nem rendelkezik, a részminta tömegének körülbelül 100 g-nak kell lennie.

A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ.

100 g-nál nagyobb tömegű kiskereskedelmi kiszerelésű csomag esetében ez 10 kg-nál nagyobb tömegű egyesített mintát eredményez. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal nagyobb ez a jó 100 g-nál, akkor az egyes kiskereskedelmi kiszerelésű csomagokból 100–100 g-ot kell venni részmintaként. Ez történhet a minta vételekor vagy a laboratóriumban. Ha azonban ez a mintavételi módszer a tétel sérüléséből eredő elfogadhatatlan gazdasági következményeket okozna (a csomagolási forma, a szállítási mód stb. miatt), akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni. Ha például nagy értékű terméket 500 g-os vagy 1 kg-os kiskereskedelmi kiszerelésben forgalmaznak, akkor az egyesített minta előállítható az 1. és 2. táblázatban megadottnál kevesebb részminta egyesítésével, feltéve, hogy az egyesített minta tömege egyenlő az egyesített mintára az 1. és 2. táblázatban előírt tömeggel.

Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag könnyebb 100 g-nál és ha a különbség nem túl nagy, akkor egy ilyen csomag egy részmintának tekinthető, aminek eredményeként 10 kg-nál kisebb tömegű lesz az egyesített minta. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal kisebb, mint 100 g, akkor egy részminta kettő vagy több kiskereskedelmi kiszerelésű csomagból állhat, a lehető legjobban megközelítve a 100 g-ot.

B.2.   A gabonafélékre és gabonakészítményekre vonatkozó mintavételi módszer általános áttekintése

1. táblázat

A tételek altételekre való osztása a terméktől és a tétel tömegétől függően

| Árucikk | A tétel tömege (tonna) | Az altételek tömege vagy száma | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabonafélék és gabonakészítmények | ≥ 1 500 | 500 tonna | 100 | 10 |
| > 300 és < 1 500 | 3 altétel | 100 | 10 |
| ≥ 50 és ≤ 300 | 100 tonna | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (2) | 1–10 |

Árucikk

A tétel tömege (tonna)

Az altételek tömege vagy száma

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

Gabonafélék és gabonakészítmények

≥ 1 500

500 tonna

100

10

> 300 és < 1 500

3 altétel

100

10

≥ 50 és ≤ 300

100 tonna

100

10

< 50

—

3–100 (2)

1–10

B.3.   A gabonafélékre és gabonakészítményekre vonatkozó mintavételi módszer 50 tonnás vagy nagyobb tételek esetében

| — | Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal. Ha a tétel nincs fizikailag altételekre elkülönítve, vagy ez nem lehetséges, akkor a tételből legalább 100 részmintát kell venni. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal. Ha a tétel nincs fizikailag altételekre elkülönítve, vagy ez nem lehetséges, akkor a tételből legalább 100 részmintát kell venni.

| — | Minden altételből külön-külön kell mintát venni. |
| --- | --- |

—

Minden altételből külön-külön kell mintát venni.

| — | A részminták száma: 100. Az egyesített minta tömege = 10 kg. |
| --- | --- |

—

A részminták száma: 100. Az egyesített minta tömege = 10 kg.

| — | Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt az e pontban ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. Alternatív mintavételi módszer alkalmazható akkor is, ha a fenti mintavételi módszer alkalmazása gyakorlati okokból nem lehetséges. Ez áll fenn például akkor, ha gabonaféléket nagy tételben tárolnak raktárakban vagy ha gabonaféléket silókban tárolnak (3). |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt az e pontban ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. Alternatív mintavételi módszer alkalmazható akkor is, ha a fenti mintavételi módszer alkalmazása gyakorlati okokból nem lehetséges. Ez áll fenn például akkor, ha gabonaféléket nagy tételben tárolnak raktárakban vagy ha gabonaféléket silókban tárolnak (3).

B.4.   A gabonafélékre és gabonakészítményekre vonatkozó mintavételi módszer 50 tonnásnál kisebb tételek esetében

A gabonafélék és gabonakészítmények 50 tonnánál kisebb tételei esetében a mintavételi tervet a tétel tömegétől függően 10–100 részmintával kell végrehajtani, ami 1–10 kg tömegű egyesített mintát eredményez. Nagyon kicsi tételek (0,5 tonnás vagy kisebb) esetében kevesebb részmintát lehet venni, de a részmintákat összesítő egyesített mintának ebben az esetben is legalább 1 kg tömegűnek kell lennie.

A részminták számának meghatározásához az alábbi táblázatban található számok használhatók.

2. táblázat

A részminták száma a gabonafélék és gabonakészítmények tételének tömegétől függően

| A tétel tömege (tonna) | A részminták száma | Az egyesített minta tömege
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,05 | 3 | 1 |
| > 0,05–≤ 0,5 | 5 | 1 |
| > 0,5–≤ 1 | 10 | 1 |
| > 1–≤ 3 | 20 | 2 |
| > 3–≤ 10 | 40 | 4 |
| > 10–≤ 20 | 60 | 6 |
| > 20–≤ 50 | 100 | 10 |

A tétel tömege (tonna)

A részminták száma

Az egyesített minta tömege

(kg)

≤ 0,05

3

1

> 0,05–≤ 0,5

5

1

> 0,5–≤ 1

10

1

> 1–≤ 3

20

2

> 3–≤ 10

40

4

> 10–≤ 20

60

6

> 20–≤ 50

100

10

B.5.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják. Az egyesített mintának minden esetben legalább 1 kg tömegűnek kell lennie (4).

B.6.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

C.   SZÁRÍTOTT GYÜMÖCSRE (IDEÉRTVE A SZÁRÍTOTT SZŐLŐT ÉS AZ ABBÓL KÉSZÍTETT TERMÉKEKET, DE KIVÉVE A SZÁRÍTOTT FÜGÉT) VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer az alábbi mikotoxinok mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó:

| — | aflatoxin-B1 és összes aflatoxin szárított gyümölcsben, a szárított füge kivételével, és |
| --- | --- |

—

aflatoxin-B1 és összes aflatoxin szárított gyümölcsben, a szárított füge kivételével, és

| — | ochratoxin-A szárított szőlőben (mazsolaszőlő és malagaszőlő). |
| --- | --- |

—

ochratoxin-A szárított szőlőben (mazsolaszőlő és malagaszőlő).

C.1.   A részminta tömege

Ha e melléklet e része másként nem rendelkezik, a részminta tömegének körülbelül 100 g-nak kell lennie.

A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ.

100 g-nál nagyobb tömegű kiskereskedelmi kiszerelésű csomag esetében ez 10 kg-nál nagyobb tömegű egyesített mintát eredményez. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal nagyobb 100 g-nál, akkor az egyes kiskereskedelmi kiszerelésű csomagokból 100–100 g-ot kell venni részmintaként. Ez történhet a minta vételekor vagy a laboratóriumban. Ha azonban ez a mintavételi módszer a tétel sérüléséből eredő elfogadhatatlan gazdasági következményeket okozna (a csomagolási forma, a szállítási mód stb. miatt), akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni. Ha például nagy értékű terméket 500 g-os vagy 1 kg-os kiskereskedelmi kiszerelésben forgalmaznak, akkor az egyesített minta előállítható az 1. és 2. táblázatban megadottnál kevesebb részminta egyesítésével, feltéve, hogy az egyesített minta tömege megfelel az egyesített mintára az 1. és 2. táblázatban előírt tömegnek.

Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag könnyebb 100 g-nál és ha a különbség nem túl nagy, akkor egy ilyen csomag egy részmintának tekinthető, aminek eredményeként 10 kg-nál kisebb tömegű lesz az egyesített minta. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal kisebb mint 100 g, akkor egy részminta kettő vagy több kiskereskedelmi kiszerelésű csomagból állhat, a lehető legjobban megközelítve a 100 g-ot.

C.2.   A szárított gyümölcsökre (kivéve a fügét) vonatkozó mintavételi módszer általános áttekintése

1. táblázat

A tételek altételekre való osztása a terméktől és a tétel tömegétől függően

| Árucikk | A tétel tömege (tonna) | Az altételek tömege vagy száma | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szárított gyümölcs | ≥ 15 | 15–30 tonna | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (5) | 1-10 |

Árucikk

A tétel tömege (tonna)

Az altételek tömege vagy száma

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

Szárított gyümölcs

≥ 15

15–30 tonna

100

10

< 15

—

10–100 (5)

1-10

C.3.   Szárított gyümölcsre vonatkozó mintavételi módszer, a füge kivételével (15 tonnás vagy nagyobb tételek)

| — | Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal.

| — | Minden altételből külön-külön kell mintát venni. |
| --- | --- |

—

Minden altételből külön-külön kell mintát venni.

| — | A részminták száma: 100. Az egyesített minta tömege = 10 kg. |
| --- | --- |

—

A részminták száma: 100. Az egyesített minta tömege = 10 kg.

| — | Amennyiben a tétel (csomagolási formára, szállítási eszközökre stb. visszavezethető) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszert nem lehet végrehajtani, alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tétel (csomagolási formára, szállítási eszközökre stb. visszavezethető) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszert nem lehet végrehajtani, alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják.

C.4.   Szárított gyümölcsre vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnásnál kisebb tételek), füge kivételével

Szárított gyümölcs esetében, kivéve a fügét, a 15 tonnánál kisebb mennyiségű tételeknél a mintavételi tervet a tétel tömegétől függően 10–100 részmintával kell végrehajtani, ami 1–10 kg tömegű egyesített mintát eredményez.

A részminták számának meghatározásához az alábbi táblázatban található számokat lehet alkalmazni.

2. táblázat

A részminták száma a szárított gyümölcs tételének tömegétől függően

| A tétel tömege (tonna) | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 | 1 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 1,5 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 2 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 3 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 4 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 6 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 8 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 10 |

A tétel tömege (tonna)

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

≤ 0,1

10

1

> 0,1–≤ 0,2

15

1,5

> 0,2–≤ 0,5

20

2

> 0,5–≤ 1,0

30

3

> 1,0–≤ 2,0

40

4

> 2,0–≤ 5,0

60

6

> 5,0–≤ 10,0

80

8

> 10,0–≤ 15,0

100

10

C.5.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják. Az egyesített mintának minden esetben legalább 1 kg tömegűnek kell lennie (6).

C.6.   Egyedi mintavételi előírások vákuumcsomagolásban forgalmazott szárított gyümölcsre, a szárított füge kivételével

A 15 tonnás vagy nagyobb tételeknél legalább 25 részmintát kell venni úgy, hogy az egyesített minta 10 kg-os legyen, a 15 tonnásnál kisebb tételekből pedig a 2. táblázatban a részmintákra megadott szám 25 %-ával egyenlő számú mintát kell venni úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege megfeleljen a mintavétel tárgyát képező tétel tömegének (lásd 2. táblázat).

C.7.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

D.   SZÁRÍTOTT FÜGÉRE, FÖLDIMOGYORÓRA ÉS DIÓFÉLÉKRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer szárított fügében, földimogyoróban és diófélékben előforduló aflatoxin-B1 és összes aflatoxin mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó.

D.1.   A részminta tömege

Ha e melléklet e része másként nem rendelkezik, a részminta tömegének körülbelül 300 g-nak kell lennie.

A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ.

300 g-nál nagyobb tömegű kiskereskedelmi kiszerelésű csomag esetében ez 30 kg-nál nagyobb tömegű egyesített mintát eredményez. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal nagyobb 300 g-nál, akkor az egyes kiskereskedelmi kiszerelésű csomagokból 300–300 g-ot kell venni részmintaként. Ez történhet a minta vételekor vagy a laboratóriumban. Ha azonban ez a mintavételi módszer a tétel sérüléséből eredő elfogadhatatlan gazdasági következményeket okozna (a csomagolási forma, a szállítási mód stb. miatt), akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni. Ha például nagy értékű terméket 500 g-os vagy 1 kg-os kiskereskedelmi kiszerelésben forgalmaznak, akkor az egyesített minta előállítható az 1., 2. és 3. táblázatban megadottnál kevesebb részminta egyesítésével, feltéve, hogy az egyesített minta tömege megfelel az egyesített mintára az 1., 2. és 3. táblázatban előírt tömegnek.

Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag könnyebb 300 g-nál és ha a különbség nem túl nagy, akkor egy ilyen csomag egy részmintának tekinthető, aminek eredményeként 30 kg-nál kisebb tömegű lesz az egyesített minta. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal kisebb mint 300 g, akkor egy részminta kettő vagy több kiskereskedelmi kiszerelésű csomagból állhat, a lehető legjobban megközelítve a 300 g-ot.

D.2.   A szárított fügére, földimogyoróra és diófélékre vonatkozó mintavételi módszer általános áttekintése

1. táblázat

A tételek altételekre való osztása a terméktől és a tétel tömegétől függően

| Árucikk | A tétel tömege (tonna) | Az altételek tömege vagy száma | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szárított füge | ≥ 15 | 15–30 tonna | 100 | 30 |
| < 15 | — | 10–100 (7) | ≤ 30 |
| Földimogyoró, pisztácia, brazil dió és más diófélék | ≥ 500 | 100 tonna | 100 | 30 |
| > 125 és < 500 | 5 altétel | 100 | 30 |
| ≥ 15 és ≤ 125 | 25 tonna | 100 | 30 |
| < 15 | — | 10–100 (7) | ≤ 30 |

Árucikk

A tétel tömege (tonna)

Az altételek tömege vagy száma

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

Szárított füge

≥ 15

15–30 tonna

100

30

< 15

—

10–100 (7)

≤ 30

Földimogyoró, pisztácia, brazil dió és más diófélék

≥ 500

100 tonna

100

30

> 125 és < 500

5 altétel

100

30

≥ 15 és ≤ 125

25 tonna

100

30

< 15

—

10–100 (7)

≤ 30

D.3.   Szárított fügére, földimogyoróra és diófélékre vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnás vagy nagyobb tételek)

| — | Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal.

| — | Minden altételből külön-külön kell mintát venni. |
| --- | --- |

—

Minden altételből külön-külön kell mintát venni.

| — | A részminták száma: 100. |
| --- | --- |

—

A részminták száma: 100.

| — | Az egyesített minta tömeg = 30 kg, az egyesített mintát össze kell keverni és 3 egyenlő, 10 kg-os laboratóriumi mintára kell felosztani őrlés előtt (nem kell elvégezni a három laboratóriumi mintára történő felosztást földimogyoró és diófélék esetén, ha azok további osztályozásra, vagy másmilyen fizikai kezelésre kerülnek, és ha van olyan berendezés, amelyik alkalmas 30 kg minta homogenizálására). |
| --- | --- |

—

Az egyesített minta tömeg = 30 kg, az egyesített mintát össze kell keverni és 3 egyenlő, 10 kg-os laboratóriumi mintára kell felosztani őrlés előtt (nem kell elvégezni a három laboratóriumi mintára történő felosztást földimogyoró és diófélék esetén, ha azok további osztályozásra, vagy másmilyen fizikai kezelésre kerülnek, és ha van olyan berendezés, amelyik alkalmas 30 kg minta homogenizálására).

| — | Az egyes 10 kg-os laboratóriumi mintákat külön-külön finomra kell őrölni és alaposan össze kell keverni a teljes homogenizáció elérése érdekében, a II. mellékletben előírt rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Az egyes 10 kg-os laboratóriumi mintákat külön-külön finomra kell őrölni és alaposan össze kell keverni a teljes homogenizáció elérése érdekében, a II. mellékletben előírt rendelkezéseknek megfelelően.

| — | Amennyiben a tétel (csomagolási formára, szállítási eszközökre stb. visszavezethető) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tétel (csomagolási formára, szállítási eszközökre stb. visszavezethető) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják.

D.4.   Szárított fügére, földimogyoróra és diófélékre vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnásnál kisebb tételek)

A részminták száma a tétel tömegétől függően legalább 10 és legfeljebb 100.

Az alábbi 2. táblázatban szereplő számok használhatók a részminták szükséges számának meghatározásához, majd az egyesített minta felosztásához.

2. táblázat

A részminták száma a tétel tömegétől függően, és az egyesített minta későbbi felosztása

| A tétel tömege (tonna) | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) (kiskereskedelmi kiszerelés esetén az egyesített minta tömege ettől eltérhet – lásd D.1 pont) | Az egyesített mintából készítendő laboratóriumi minták száma |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 | 3 | 1 (nincs felosztás) |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 4,5 | 1 (nincs felosztás) |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 6 | 1 (nincs felosztás) |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 9 (– < 12 kg) | 1 (nincs felosztás) |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 12 | 2 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 18 (– < 24 kg) | 2 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 24 | 3 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 30 | 3 |

A tétel tömege (tonna)

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg) (kiskereskedelmi kiszerelés esetén az egyesített minta tömege ettől eltérhet – lásd D.1 pont)

Az egyesített mintából készítendő laboratóriumi minták száma

≤ 0,1

10

3

1 (nincs felosztás)

> 0,1–≤ 0,2

15

4,5

1 (nincs felosztás)

> 0,2–≤ 0,5

20

6

1 (nincs felosztás)

> 0,5–≤ 1,0

30

9 (– < 12 kg)

1 (nincs felosztás)

> 1,0–≤ 2,0

40

12

2

> 2,0–≤ 5,0

60

18 (– < 24 kg)

2

> 5,0–≤ 10,0

80

24

3

> 10,0–≤ 15,0

100

30

3

| — | Az egyesített minta tömege ≤ 30 kg, az egyesített mintát össze kell keverni és két vagy három egyenlő, 10 kg-os vagy annál kisebb laboratóriumi mintára kell felosztani őrlés előtt (nem kell elvégezni a két vagy három laboratóriumi mintára történő felosztást szárított füge, földimogyoró és diófélék esetén, ha azok további osztályozásra, vagy másmilyen fizikai kezelésre kerülnek, és ha van olyan berendezés, amelyik alkalmas maximum 30 kg minta homogenizálására).
  Ha az egyesített minta tömege kisebb 30 kg-nál, akkor azt a következő útmutatás szerint kell felosztani laboratóriumi mintákra:






  — | < 12 kg: nem kell felosztani laboratóriumi mintákra |
| --- | --- | --- |

—

Az egyesített minta tömege ≤ 30 kg, az egyesített mintát össze kell keverni és két vagy három egyenlő, 10 kg-os vagy annál kisebb laboratóriumi mintára kell felosztani őrlés előtt (nem kell elvégezni a két vagy három laboratóriumi mintára történő felosztást szárított füge, földimogyoró és diófélék esetén, ha azok további osztályozásra, vagy másmilyen fizikai kezelésre kerülnek, és ha van olyan berendezés, amelyik alkalmas maximum 30 kg minta homogenizálására).

Ha az egyesített minta tömege kisebb 30 kg-nál, akkor azt a következő útmutatás szerint kell felosztani laboratóriumi mintákra:

—

< 12 kg: nem kell felosztani laboratóriumi mintákra

| — | ≥ 12 kg – < 24 kg: felosztás két laboratóriumi mintára |
| --- | --- |

—

≥ 12 kg – < 24 kg: felosztás két laboratóriumi mintára

| — | ≥ 24 kg: felosztás három laboratóriumi mintára |
| --- | --- |

—

≥ 24 kg: felosztás három laboratóriumi mintára

| — | Az egyes laboratóriumi mintákat külön-külön finomra kell őrölni és alaposan össze kell keverni a teljes homogenizáció elérése érdekében, a II. mellékletben előírt rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Az egyes laboratóriumi mintákat külön-külön finomra kell őrölni és alaposan össze kell keverni a teljes homogenizáció elérése érdekében, a II. mellékletben előírt rendelkezéseknek megfelelően.

| — | Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják.

D.5.   Terményből származó termékekre és összetett élelmiszerekre vonatkozó mintavételi módszer

D.5.1.   Nagyon kis szemcsetömegű, terményből származó termékek, például liszt, mogyoróvaj (az aflatoxin-szennyezettség homogén eloszlású)

| — | A részminták száma: 100, 50 tonnásnál kisebb tételek esetén a részminták száma 10 és 100 között, a tétel tömegétől függően (lásd 3. táblázat).
  3. táblázat
  A részminták száma a tétel tömegétől függően







  A tétel tömege (tonna) | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 1 | 10 | 1 |
| > 1–≤ 3 | 20 | 2 |
| > 3–≤ 10 | 40 | 4 |
| > 10–≤ 20 | 60 | 6 |
| > 20–≤ 50 | 100 | 10 |

—

A részminták száma: 100, 50 tonnásnál kisebb tételek esetén a részminták száma 10 és 100 között, a tétel tömegétől függően (lásd 3. táblázat).

3. táblázat

A részminták száma a tétel tömegétől függően

A tétel tömege (tonna)

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

≤ 1

10

1

> 1–≤ 3

20

2

> 3–≤ 10

40

4

> 10–≤ 20

60

6

> 20–≤ 50

100

10

| — | A részminta tömegének 100 g körül kell lennie. A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ. |
| --- | --- |

—

A részminta tömegének 100 g körül kell lennie. A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ.

| — | Egyesített minta tömege = 1–10 kg, megfelelően összekeverve |
| --- | --- |

—

Egyesített minta tömege = 1–10 kg, megfelelően összekeverve

D.5.2.   Viszonylag nagy szemcseméretű, terményből származó további termékek (az aflatoxin-szennyezettség heterogén eloszlású)

A mintavételi módszer és az elfogadhatóság ugyanaz, mint a szárított fügénél, földimogyorónál és dióféléknél (D.3 és D.4).

D.6.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor más hatékony mintavételi módszerek is használhatók, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják. Az egyesített mintának minden esetben legalább 1 kg tömegűnek kell lennie (8).

D.7.   Egyedi mintavételi módszer vákuumcsomagolásban forgalmazott földimogyoróra, diófélékre, szárított fügére és terményből származó termékekre

D.7.1.   Pisztácia, földimogyoró, brazil dió és szárított füge

A 15 tonnás vagy nagyobb tételeknél legalább 50 részmintát kell venni úgy, hogy az egyesített minta 30 kg-os legyen, a 15 tonnásnál kisebb tételekből pedig a 2. táblázatban a részmintákra megadott szám 50 %-ával egyenlő számú mintát kell venni úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege megfeleljen a mintavétel tárgyát képező tétel tömegének (lásd 2. táblázat).

D.7.2.   Pisztáciától és brazil diótól különböző diófélék

A 15 tonnás vagy nagyobb tételeknél legalább 25 részmintát kell venni úgy, hogy az egyesített minta 30 kg-os legyen, a 15 tonnásnál kisebb tételekből pedig a 2. táblázatban a részmintákra megadott szám 25 %-ával egyenlő számú mintát kell venni úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege egyenlő legyen a mintavétel tárgyát képező tétel tömegével (lásd 2. táblázat).

D.7.3.   Kis szemcseméretű, diófélékből, fügéből és földimogyoróból származó termékek

Az 50 tonnás vagy nagyobb tételeknél legalább 25 részmintát kell venni úgy, hogy az egyesített minta 10 kg-os legyen, az 50 tonnásnál kisebb tételekből pedig a 3. táblázatban a részmintákra megadott szám 25 %-ával egyenlő számú mintát kell venni úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege megfeleljen a mintavétel tárgyát képező tétel tömegének (lásd 3. táblázat).

D.8.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | Osztályozásra vagy más fizikai műveletre kerülő szárított füge, földimogyoró vagy diófélék:






  — | elfogadható, ha az egyesített minta elemzése vagy a laboratóriumi minták elemzésének átlaga azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- | --- |

—

Osztályozásra vagy más fizikai műveletre kerülő szárított füge, földimogyoró vagy diófélék:

—

elfogadható, ha az egyesített minta elemzése vagy a laboratóriumi minták elemzésének átlaga azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha az egyesített minta elemzése vagy a laboratóriumi minták elemzésének átlaga minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha az egyesített minta elemzése vagy a laboratóriumi minták elemzésének átlaga minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

| — | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt szárított füge, földimogyoró és más diófélék esetében:






  — | elfogadható, ha egyik laboratóriumi minta elemzése sem mutatja azt – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom meghaladja a felső határértéket, |
| --- | --- | --- |

—

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt szárított füge, földimogyoró és más diófélék esetében:

—

elfogadható, ha egyik laboratóriumi minta elemzése sem mutatja azt – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom meghaladja a felső határértéket,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minták közül egynek vagy többnek az elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minták közül egynek vagy többnek az elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

| — | Ha az egyesített minta 12 kg-os vagy kisebb:






  — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- | --- |

—

Ha az egyesített minta 12 kg-os vagy kisebb:

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

E.   FŰSZEREKRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer fűszerekben előforduló aflatoxin-B1 és összes aflatoxin mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó.

E.1.   A részminta tömege

Ha e melléklet e része másként nem rendelkezik, a részminta tömegének körülbelül 100 g-nak kell lennie.

A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ.

100 g-nál nagyobb tömegű kiskereskedelmi kiszerelésű csomag esetében ez 10 kg-nál nagyobb tömegű egyesített mintát eredményez. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal nagyobb 100 g-nál, akkor az egyes kiskereskedelmi kiszerelésű csomagokból 100–100 g-ot kell venni részmintaként. Ez történhet a minta vételekor vagy a laboratóriumban. Ha azonban ez a mintavételi módszer a tétel sérüléséből eredő elfogadhatatlan gazdasági következményeket okozna (a csomagolási forma, a szállítási mód stb. miatt), akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni. Ha például nagy értékű terméket 500 g-os vagy 1 kg-os kiskereskedelmi kiszerelésben forgalmaznak, akkor az egyesített minta előállítható az 1. és 2. táblázatban megadottnál kevesebb részminta egyesítésével, feltéve, hogy az egyesített minta tömege megfelel az egyesített mintára az 1. és 2. táblázatban előírt tömegnek.

Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag könnyebb 100 g-nál és ha a különbség nem túl nagy, akkor egy ilyen csomag egy részmintának tekinthető, aminek eredményeként 10 kg-nál kisebb tömegű lesz az egyesített minta. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal kisebb mint 100 g, akkor egy részminta kettő vagy több kiskereskedelmi kiszerelésű csomagból állhat, a lehető legjobban megközelítve a 100 g-ot.

E.2.   A fűszerekre vonatkozó mintavételi módszer általános áttekintése

1. táblázat

A tételek altételekre való osztása a terméktől és a tétel tömegétől függően

| Árucikk | A tétel tömege (tonna) | Az altételek tömege vagy száma | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fűszerek | ≥ 15 | 25 tonna | 100 | 10 |
| < 15 | — | 5–100 (9) | 0,5–10 |

Árucikk

A tétel tömege (tonna)

Az altételek tömege vagy száma

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

Fűszerek

≥ 15

25 tonna

100

10

< 15

—

5–100 (9)

0,5–10

E.3.   Fűszerekre vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnás vagy nagyobb tételek)

| — | Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege meghaladhatja az említett tömeget, de legfeljebb 20 %-kal.

| — | Minden altételből külön-külön kell mintát venni. |
| --- | --- |

—

Minden altételből külön-külön kell mintát venni.

| — | A részminták száma: 100. Az egyesített minta tömege = 10 kg. |
| --- | --- |

—

A részminták száma: 100. Az egyesített minta tömege = 10 kg.

| — | Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják.

E.4.   Fűszerekre vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnásnál kisebb tételek)

Fűszerek esetén a 15 tonnánál kisebb mennyiségű tételeknél a mintavételi tervet 5–100 részmintával kell használni, a tétel tömegétől függően, úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege 0,5 és 10 kg között legyen.

A részminták számának meghatározásához az alábbi táblázatban található számokat lehet alkalmazni.

2. táblázat

A részminták száma a fűszertétel tömegétől függően

| A tétel tömege (tonna) | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,01 | 5 | 0,5 |
| > 0,01–≤ 0,1 | 10 | 1 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 1,5 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 2 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 3 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 4 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 6 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 8 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 10 |

A tétel tömege (tonna)

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

≤ 0,01

5

0,5

> 0,01–≤ 0,1

10

1

> 0,1–≤ 0,2

15

1,5

> 0,2–≤ 0,5

20

2

> 0,5–≤ 1,0

30

3

> 1,0–≤ 2,0

40

4

> 2,0–≤ 5,0

60

6

> 5,0–≤ 10,0

80

8

> 10,0–≤ 15,0

100

10

E.5.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják. Az egyesített mintának minden esetben legalább 0,5 kg tömegűnek kell lennie (10).

E.6.   Egyedi mintavételi módszer vákuumcsomagolásban forgalmazott fűszerekre

A 15 tonnás vagy nagyobb tételeknél legalább 25 részmintát kell venni úgy, hogy az egyesített minta 10 kg-os legyen, a 15 tonnásnál kisebb tételekből pedig a 2. táblázatban a részmintákra megadott szám 25 %-ával egyenlő számú mintát kell venni úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege megfeleljen a mintavétel tárgyát képező tétel tömegének (lásd 2. táblázat).

E.7.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

F.   TEJRE ÉS TEJTERMÉKEKRE, VALAMINT AZ ANYATEJ-KIEGÉSZÍTŐ TÁPSZEREKRE ÉS ANYATEJ-HELYETTESÍTŐ TÁPSZEREKRE – BELEÉRTVE A TEJALAPÚ ANYATEJ-KIEGÉSZÍTŐ TÁPSZEREKET ÉS A TEJALAPÚ ANYATEJ-HELYETTESÍTŐ TÁPSZEREKET IS – VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer a tejben és tejtermékekben, valamint az anyatej-kiegészítő tápszerekben és anyatej-helyettesítő tápszerekben – beleértve tejalapú anyatej-kiegészítő tápszereket és tejalapú anyatej-helyettesítő tápszereket, továbbá a kifejezetten csecsemőknek szánt speciális gyógyászati célokra szolgáló diétás élelmiszereket (tej és tejtermékek) is – előforduló aflatoxin-M1 mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó.

F.1.   A tejre és tejtermékekre, valamint az anyatej-kiegészítő tápszerekre és anyatej-helyettesítő tápszerekre – beleértve tejalapú anyatej-kiegészítő tápszereket és tejalapú anyatej-helyettesítő tápszereket is – vonatkozó mintavételi módszer

Az egyesített mintának legalább 1 kg tömegűnek vagy 1 liter térfogatúnak kell lennie, kivéve amikor nem lehetséges, pl. amikor a minta egyetlen üvegből áll.

A részminták legkisebb számát az 1. táblázat szerint kell meghatározni. A részminták így meghatározott száma az érintett termékek kereskedelmi forgalmazásának szokásos formájától függ. Folyékony ömlesztett termékek esetében a tételt kézi vagy gépi eszközzel közvetlenül a mintavételt megelőzően a lehetőségekhez mérten alaposan össze kell keverni, amennyiben ez nem befolyásolja a termék minőségét. Ebben az esetben feltételezhető az aflatoxin-M1 homogén eloszlása egy adott tételen belül. Így egy tételből elegendő három részmintát venni az egyesített minta előállításához.

A részmintáknak, ami gyakran lehet egy palack vagy egy csomag, hasonló tömegűeknek kell lenniük. A részminta tömege legalább 100 g legyen, úgy, hogy az egyesített minta tömege, illetve térfogata legalább 1 kg, illetve 1 liter körül legyen. Az eljárástól való eltérést az e melléklet A.3.8. pontjában előírt jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

1. táblázat

Egy tételből veendő részminták legkisebb száma

| Kereskedelmi forma | A tétel térfogata vagy tömege (liter vagy kg) | A részminták legkisebb száma | Az egyesített minta legkisebb térfogata vagy tömege (liter vagy kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ömlesztett | — | 3–5 | 1 |
| Palack/csomag | ≤ 50 | 3 | 1 |
| Palack/csomag | 50–500 | 5 | 1 |
| Palack/csomag | > 500 | 10 | 1 |

Kereskedelmi forma

A tétel térfogata vagy tömege (liter vagy kg)

A részminták legkisebb száma

Az egyesített minta legkisebb térfogata vagy tömege (liter vagy kg)

Ömlesztett

—

3–5

1

Palack/csomag

≤ 50

3

1

Palack/csomag

50–500

5

1

Palack/csomag

> 500

10

1

F.2.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják (11).

F.3.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van (vagy a döntési határérték alatt – lásd II. melléklet, 4.4. pont), |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van (vagy a döntési határérték alatt – lásd II. melléklet, 4.4. pont),

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja (vagy a döntési határértéket – lásd II. melléklet, 4.4. pont). |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja (vagy a döntési határértéket – lásd II. melléklet, 4.4. pont).

G.   KÁVÉRA ÉS KÁVÉTERMÉKEKRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer pörkölt babkávéban, őrölt pörkölt kávéban és oldható kávéban előforduló ochratoxin-A mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó.

G.1.   A részminta tömege

Ha e melléklet e része másként nem rendelkezik, a részminta tömegének körülbelül 100 g-nak kell lennie.

A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ.

100 g-nál nagyobb tömegű kiskereskedelmi kiszerelésű csomag esetében ez 10 kg-nál nagyobb tömegű egyesített mintát eredményez. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal nagyobb 100 g-nál, akkor az egyes kiskereskedelmi kiszerelésű csomagokból 100–100 g-ot kell venni részmintaként. Ez történhet a minta vételekor vagy a laboratóriumban. Ha azonban ez a mintavételi módszer a tétel sérüléséből eredő elfogadhatatlan gazdasági következményeket okozna (a csomagolási forma, a szállítási mód stb. miatt), akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni. Ha például nagy értékű terméket 500 g-os vagy 1 kg-os kiskereskedelmi kiszerelésben forgalmaznak, akkor az egyesített minta előállítható az 1. és 2. táblázatban megadottnál kevesebb részminta egyesítésével, feltéve, hogy az egyesített minta tömege megfelel az egyesített mintára az 1. és 2. táblázatban előírt tömegnek.

Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag könnyebb 100 g-nál és ha a különbség nem túl nagy, akkor egy ilyen csomag egy részmintának tekinthető, aminek eredményeként 10 kg-nál kisebb tömegű lesz az egyesített minta. Ha a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömege sokkal kisebb mint 100 g, akkor egy részminta kettő vagy több kiskereskedelmi kiszerelésű csomagból állhat, a lehető legjobban megközelítve a 100 g-ot.

G.2.   A pörkölt kávéra vonatkozó mintavételi módszer általános áttekintése

1. táblázat

A tételek altételekre való osztása a terméktől és a tétel tömegétől függően

| Árucikk | A tétel tömege (tonna) | Az altételek tömege vagy száma | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pörkölt babkávé, őrölt pörkölt kávé és oldható kávé | ≥ 15 | 15–30 tonna | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (12) | 1–10 |

Árucikk

A tétel tömege (tonna)

Az altételek tömege vagy száma

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

Pörkölt babkávé, őrölt pörkölt kávé és oldható kávé

≥ 15

15–30 tonna

100

10

< 15

—

10–100 (12)

1–10

G.3.   Pörkölt babkávéra, őrölt pörkölt kávéra és oldható kávéra vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnás vagy nagyobb tételek)

| — | Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege eltérhet az említett tömegtől, de legfeljebb 20 %-kal. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az altétel fizikailag elkülöníthető, az egyes tételeket altételekre kell osztani az 1. táblázat szerint. Tekintettel arra, hogy a tétel tömege nem mindig pontosan többszöröse az altételek tömegének, az altétel tömege eltérhet az említett tömegtől, de legfeljebb 20 %-kal.

| — | Minden altételből külön-külön kell mintát venni. |
| --- | --- |

—

Minden altételből külön-külön kell mintát venni.

| — | A részminták száma: 100. |
| --- | --- |

—

A részminták száma: 100.

| — | Az egyesített minta tömege = 10 kg. |
| --- | --- |

—

Az egyesített minta tömege = 10 kg.

| — | Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a tétel (csomagolási forma, szállítási mód stb. miatti) sérüléséből eredő gazdasági következmények miatt a fent ismertetett mintavételi módszer nem használható, akkor alternatív mintavételi módszert lehet alkalmazni, feltéve, hogy az a lehetőségekhez képest reprezentatív, továbbá azt teljes körűen leírják és dokumentálják.

G.4.   Pörkölt babkávéra, őrölt pörkölt kávéra és oldható kávéra vonatkozó mintavételi módszer (15 tonnásnál kisebb tételek)

Pörkölt babkávé, őrölt pörkölt kávé és oldható kávé esetén a 15 tonnánál kisebb mennyiségű tételeknél a mintavételi tervet 10–100 részmintával kell használni, a tétel tömegétől függően, úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege 1 és 10 kg között legyen.

A részminták számának meghatározásához az alábbi táblázatban található számokat lehet alkalmazni.

2. táblázat

A részminták száma pörkölt babkávéból, őrölt pörkölt kávéból és oldódó kávéból álló tételek tömegétől függően

| A tétel tömege (tonna) | A részminták száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 | 1 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 | 1,5 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 | 2 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 | 3 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 | 4 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 | 6 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 | 8 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100 | 10 |

A tétel tömege (tonna)

A részminták száma

Az egyesített minta tömege (kg)

≤ 0,1

10

1

> 0,1–≤ 0,2

15

1,5

> 0,2–≤ 0,5

20

2

> 0,5–≤ 1,0

30

3

> 1,0–≤ 2,0

40

4

> 2,0–≤ 5,0

60

6

> 5,0–≤ 10,0

80

8

> 10,0–≤ 15,0

100

10

G.5.   Vákuumcsomagolásban forgalmazott pörkölt babkávéra, őrölt pörkölt kávéra és oldható kávéra vonatkozó mintavételi módszer

A 15 tonnás vagy nagyobb tételeknél legalább 25 részmintát kell venni úgy, hogy az egyesített minta 10 kg-os legyen, a 15 tonnásnál kisebb tételekből pedig a 2. táblázatban a részmintákra megadott szám 25 %-ával egyenlő számú mintát kell venni úgy, hogy a kapott egyesített minta tömege megfeleljen a mintavétel tárgyát képező tétel tömegének (lásd 2. táblázat).

G.6.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják. Az egyesített mintának minden esetben legalább 1 kg tömegűnek kell lennie (13).

G.7.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

H.   GYÜMÖLCSBŐL KÉSZÜLT ITALOKRA – IDEÉRTVE A SZŐLŐLÉT, MUSTOT, ALMABORT ÉS BORT IS – VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer az alábbi mikotoxinok mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó:

| — | ochratoxin-A borban, szőlőlében és mustban, és |
| --- | --- |

—

ochratoxin-A borban, szőlőlében és mustban, és

| — | patulin gyümölcsből készült italokban, gyümölcsnektárban, szeszes italokban, almaborban és almából készült vagy almalevet tartalmazó más erjesztett italokban. |
| --- | --- |

—

patulin gyümölcsből készült italokban, gyümölcsnektárban, szeszes italokban, almaborban és almából készült vagy almalevet tartalmazó más erjesztett italokban.

H.1.   Mintavételi módszer

Az egyesített mintának legalább 1 liter térfogatúnak kell lennie, kivéve amikor nem lehetséges, pl. amikor a minta egyetlen üvegből áll.

A részminták legkisebb számát az 1. táblázat szerint kell meghatározni. A részminták így meghatározott száma az érintett termékek kereskedelmi forgalmazásának szokásos formájától függ. Folyékony ömlesztett termékek esetében a tételt kézi vagy gépi eszközzel közvetlenül a mintavételt megelőzően a lehetőségekhez mérten alaposan össze kell keverni, amennyiben ez nem befolyásolja a termék minőségét. Ebben az esetben feltételezhető az ochratoxin-A és a patulin homogén eloszlása egy adott tételen belül. Így egy tételből elegendő három részmintát venni az egyesített minta előállításához.

A részmintáknak, ami gyakran lehet egy palack vagy egy csomag, hasonló tömegűeknek kell lenniük. A részminta tömege legalább 100 g úgy, hogy az egyesített minta térfogata legalább 1 liter körül legyen. Az eljárástól való eltérést az e melléklet A.3.8. pontjában előírt jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

1. táblázat

Egy tételből veendő részminták legkisebb száma

| Kereskedelmi forma | A tétel térfogata (liter) | A részminták legkisebb száma | Az egyesített minta legkisebb térfogata (liter) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ömlesztett (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor, bor) | — | 3 | 1 |
| Üveg/csomag (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor) | ≤ 50 | 3 | 1 |
| Üveg/csomag (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor) | 50–500 | 5 | 1 |
| Üveg/csomag (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor) | > 500 | 10 | 1 |
| Palack/csomag, bor | ≤ 50 | 1 | 1 |
| Palack/csomag, bor | 50–500 | 2 | 1 |
| Palack/csomag, bor | > 500 | 3 | 1 |

Kereskedelmi forma

A tétel térfogata (liter)

A részminták legkisebb száma

Az egyesített minta legkisebb térfogata (liter)

Ömlesztett (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor, bor)

—

3

1

Üveg/csomag (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor)

≤ 50

3

1

Üveg/csomag (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor)

50–500

5

1

Üveg/csomag (gyümölcsből készült italok, szeszes italok, almabor)

> 500

10

1

Palack/csomag, bor

≤ 50

1

1

Palack/csomag, bor

50–500

2

1

Palack/csomag, bor

> 500

3

1

H.2.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni (14).

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják.

H.3.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

I.   ALMÁBÓL KÉSZÜLT SZILÁRD TERMÉKEKRE ÉS AZ ALMALÉRE, VALAMINT A CSECSEMŐKNEK ÉS KISGYERMEKEKNEK SZÁNT, ALMÁBÓL KÉSZÜLT SZILÁRD TERMÉKEKRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer az almából készült szilárd termékekben és az almalében, valamint a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt, almából készült szilárd termékekben előforduló patulin mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó.

I.1.   Mintavételi módszer

Az egyesített minta legalább 1 kg súlyú, kivéve, ha ez nem lehetséges, pl. amikor egyetlen csomagból vesznek mintát.

A tételből veendő részminták legkisebb számát az 1. táblázat szerint kell meghatározni. Folyékony termékek esetében közvetlenül a mintavétel előtt a vizsgálandó tételt kézi vagy gépi eszközzel a lehető legalaposabban össze kell keverni. Ebben az esetben feltételezhető a patulin homogén eloszlása egy adott tételen belül. Így elegendő három részmintát venni egy tételből az egyesített minta előállításához.

A részminták tömegének hasonlónak kell lenniük. A részmintáknak legalább 100 g tömegűnek kell lenniük ahhoz, hogy legalább 1 kg tömegű egyesített minta keletkezzen. Az eljárástól való eltérést az e melléklet A.3.8. pontjában előírt jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

1. táblázat

Egy tételből veendő részminták legkisebb száma

| A tétel tömege (kg) | A részminták legkisebb száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- |
| < 50 | 3 | 1 |
| 50–500 | 5 | 1 |
| > 500 | 10 | 1 |

A tétel tömege (kg)

A részminták legkisebb száma

Az egyesített minta tömege (kg)

< 50

3

1

50–500

5

1

> 500

10

1

Ha a tétel különálló csomagokból áll, akkor az egyesített minta előállításához felhasználandó csomagok számát a 2. táblázat határozza meg.

2. táblázat

Az egyesített minta előállításához felhasználandó csomagok (részminták) száma, ha a tétel különálló csomagokból áll

| A tételben levő csomagok vagy egységek száma | A csomagok vagy egységek száma | Az egyesített minta tömege (kg) |
| --- | --- | --- |
| 1–25 | 1 csomag vagy egység | 1 |
| 26–100 | Hozzávetőlegesen 5 %, de legalább 2 csomag vagy egység | 1 |
| > 100 | Hozzávetőlegesen 5 %, de legfeljebb 10 csomag vagy egység | 1 |

A tételben levő csomagok vagy egységek száma

A csomagok vagy egységek száma

Az egyesített minta tömege (kg)

1–25

1 csomag vagy egység

1

26–100

Hozzávetőlegesen 5 %, de legalább 2 csomag vagy egység

1

> 100

Hozzávetőlegesen 5 %, de legfeljebb 10 csomag vagy egység

1

I.2.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják (15).

I.3.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

J.   BÉBIÉTELEKRE, ÉS CSECSEMŐKNEK ÉS KISGYERMEKEKNEK SZÁNT GABONAALAPÚ FELDOLGOZOTT ÉLELMISZEREKRE VONATKOZÓ MINTAVÉTELI MÓDSZER

Ez a mintavételi módszer a következő mikotoxinok mennyiségére megállapított felső határértéknek való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez használandó:

| — | aflatoxinok, ochratoxin-A és Fusarium-toxinok bébiételekben, és csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt gabonaalapú feldolgozott élelmiszerekben, |
| --- | --- |

—

aflatoxinok, ochratoxin-A és Fusarium-toxinok bébiételekben, és csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt gabonaalapú feldolgozott élelmiszerekben,

| — | aflatoxinok és ochratoxin-A kifejezetten csecsemőknek szánt speciális gyógyászati célokra szolgáló diétás élelmiszerekben (tej és tejtermékek kivételével), és |
| --- | --- |

—

aflatoxinok és ochratoxin-A kifejezetten csecsemőknek szánt speciális gyógyászati célokra szolgáló diétás élelmiszerekben (tej és tejtermékek kivételével), és

| — | patulin a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt gabonaalapú feldolgozott élelmiszerektől különböző bébiételekben. A csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt almalében és szilárd almatermékekben előforduló patulin mennyiségére megállapított felső határérték ellenőrzéséhez az e melléklet e részében leírt mintavételi módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

patulin a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt gabonaalapú feldolgozott élelmiszerektől különböző bébiételekben. A csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt almalében és szilárd almatermékekben előforduló patulin mennyiségére megállapított felső határérték ellenőrzéséhez az e melléklet e részében leírt mintavételi módszert kell alkalmazni.

J.1.   Mintavételi módszer

| — | A csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszereknél az e melléklet B.4. pontjában a gabonafélékre és gabonakészítményekre leírt mintavételi módszert kell alkalmazni. Ennek megfelelően a részminták száma a tétel tömegétől függően legalább 10 és legfeljebb 100, az e melléklet B.4. pontjában lévő 2. táblázat szerint. Nagyon kicsi tételek (0,5 tonnás vagy kisebb) esetében kevesebb részmintát lehet venni, de a részmintákat összesítő egyesített mintának ebben az esetben is legalább 1 kg tömegűnek kell lennie. |
| --- | --- |

—

A csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszereknél az e melléklet B.4. pontjában a gabonafélékre és gabonakészítményekre leírt mintavételi módszert kell alkalmazni. Ennek megfelelően a részminták száma a tétel tömegétől függően legalább 10 és legfeljebb 100, az e melléklet B.4. pontjában lévő 2. táblázat szerint. Nagyon kicsi tételek (0,5 tonnás vagy kisebb) esetében kevesebb részmintát lehet venni, de a részmintákat összesítő egyesített mintának ebben az esetben is legalább 1 kg tömegűnek kell lennie.

| — | A részminta tömegének 100 g körül kell lennie. A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ, és nagyon kis tételek esetén (0,5 tonnás vagy kisebb) a részminták tömegének olyannak kell lennie, hogy azok egyesítése legalább 1 kg-os egyesített mintát adjon. Az eljárástól való eltérést az A.3.8. pontban előírt jegyzőkönyvben rögzíteni kell. |
| --- | --- |

—

A részminta tömegének 100 g körül kell lennie. A kiskereskedelmi kiszerelésű tételek esetében a részminta tömege a kiskereskedelmi kiszerelésű csomag tömegétől függ, és nagyon kis tételek esetén (0,5 tonnás vagy kisebb) a részminták tömegének olyannak kell lennie, hogy azok egyesítése legalább 1 kg-os egyesített mintát adjon. Az eljárástól való eltérést az A.3.8. pontban előírt jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

| — | Az egyesített minta tömege = 1–10 kg, megfelelően összekeverve. |
| --- | --- |

—

Az egyesített minta tömege = 1–10 kg, megfelelően összekeverve.

J.2.   Mintavétel kiskereskedelmi szinten

Kiskereskedelmi szinten az élelmiszerből lehetőség szerint e melléklet e részében leírt rendelkezések szerint kell mintát venni.

Ha ez nem lehetséges, akkor alternatív mintavételi módszer is használható, feltéve, hogy az egyesített minta a mintavétel tárgyát képező tételre kielégítően reprezentatív lesz, és a módszert teljes körűen leírják és dokumentálják (16).

J.3.   A tétel vagy altétel elfogadása

| — | elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van, |
| --- | --- |

—

elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határérték alatt van,

| — | nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja. |
| --- | --- |

—

nem elfogadható, ha a laboratóriumi minta elemzése minden kétséget kizáróan azt mutatja – a visszanyeréssel és a mérési bizonytalansággal történő korrekció után –, hogy az adott mikotoxintartalom a felső határértéket meghaladja.

---

(1)  Az aflatoxinokról szóló közösségi jogszabályoknak való megfelelőség hatósági ellenőrzéséhez az illetékes hatóságok számára szóló útmutató elérhető a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/aflatoxin_guidance_en.pdf. Az útmutatóban további gyakorlati információk találhatók, de ezekkel szemben elsőbbséget élveznek az e rendeletbe foglalt rendelkezések.

(2)  A tétel tömegétől függően – lásd 2. táblázat.

(3)  Az ilyen tételekből való mintavételre további információk találhatók egy útmutatóban, amely 2006. július 1-jétől elérhető lesz a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/index_en.htm

(4)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

(5)  A tétel tömegétől függően – lásd e melléklet e részének 2. táblázatát.

(6)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

(7)  A tétel tömegétől függően – lásd e melléklet e részének 2. táblázatát.

(8)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

(9)  A tétel tömegétől függően – lásd e melléklet e részének 2. táblázatát.

(10)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 0,5 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 0,5 kg-nál kisebb.

(11)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

(12)  A tétel tömegétől függően – lásd e melléklet 2. táblázatát.

(13)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

(14)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 liter egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta térfogata esetleg lehet 1 liternél kisebb.

(15)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

(16)  Ha a mintavétel tárgyát képező rész olyan kicsi, hogy nem lehet 1 kg egyesített mintát elérni, akkor az egyesített minta tömege esetleg lehet 1 kg-nál kisebb.

---

II. MELLÉKLET

AZ ÉLELMISZEREK MIKOTOXINTARTALMÁNAK HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSÉHEZ HASZNÁLANDÓ MINTA-ELŐKÉSZÍTÉS ÉS ANALITIKAI MÓDSZEREK KRITÉRIUMAI

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Óvintézkedések

Mivel a mikotoxinok eloszlása általában nem homogén, a minták előkészítését – és különösen homogenizálását – igen gondosan kell elvégezni.

A laboratóriumba érkező teljes mintát homogenizálni kell, ha a homogenizálást a laboratórium végzi.

Az aflatoxinok elemzésekor a napfényt lehetőleg ki kell zárni az eljárás során, mivel az aflatoxin az ibolyántúli fény hatására fokozatosan lebomlik.

1.2.   Egész diófélék héj/magbél arányának kiszámítása

A 466/2001/EK rendeletben az aflatoxinokra megállapított határértékek az ehető részre vonatkoznak. Az ehető részben lévő aflatoxinok mennyisége a következőképpen határozható meg:

| — | a mintát képező héjas diófélék héja eltávolítható, és az ehető részben lévő aflatoxinmennyiséget határozzák meg, |
| --- | --- |

—

a mintát képező héjas diófélék héja eltávolítható, és az ehető részben lévő aflatoxinmennyiséget határozzák meg,

| — | a diófélék minta-előkészítése héjasan történik. A mintavételi és analitikai módszer az egyesített mintában lévő magbél tömegének becslésén alapszik. Az egyesített mintában lévő magbél tömegét az egész dióra vonatkozó héj/magbél arány meghatározása után kell becsléssel megállapítani. Ez az arány használandó a minta-előkészítés és az elemzés során az ömlesztett mintában lévő magbél mennyiségének megállapítására. |
| --- | --- |

—

a diófélék minta-előkészítése héjasan történik. A mintavételi és analitikai módszer az egyesített mintában lévő magbél tömegének becslésén alapszik. Az egyesített mintában lévő magbél tömegét az egész dióra vonatkozó héj/magbél arány meghatározása után kell becsléssel megállapítani. Ez az arány használandó a minta-előkészítés és az elemzés során az ömlesztett mintában lévő magbél mennyiségének megállapítására.

Véletlenszerűen kb. 100 egész darabot el kell különíteni a tételből vagy ennyit félre kell tenni az egyes egyesített mintákból. Az egyes laboratóriumi mintákra az arány úgy kapható meg, hogy lemérik az egész diót, eltávolítják a héjat, és lemérik külön a héj és külön a magbél tömegét.

A héj/magbél arányt azonban a laboratórium meghatározhatja adott számú mintából is, és a későbbiekben ez használható az analitikai munkákhoz. Ha azonban egy adott laboratóriumi mintáról megállapítják, hogy a mikotoxintartalma meghaladja valamelyik vonatkozó határértéket, akkor erre a mintára az arányt a félretett kb. 100 dióból kell meghatározni.

2.   A LABORATÓRIUMBA ÉRKEZŐ MINTA KEZELÉSE

A laboratóriumi mintákat finomra kell őrölni és alaposan össze kell keverni bizonyítottan teljes homogenizációt eredményező eljárás alkalmazásával.

Ha a felső határérték száraz anyagra vonatkozik, akkor a termék szárazanyag-tartalmát a homogenizált minta egy részéből kell meghatározni, olyan módszerrel, mely bizonyítottan pontosan határozza meg a szárazanyag-tartalmat.

3.   PÁRHUZAMOS MINTÁK

Az ellenőrzési, kereskedelmi (érdekvédelmi) és összehasonlítási (szakértői) célokra szolgáló párhuzamos mintákat a homogenizált laboratóriumi mintából kell venni, ha ez nem ütközik az adott tagállam jogszabályaiba az élelmiszer-ipari szereplők jogai tekintetében.

4.   A LABORATÓRIUMBAN ALKALMAZANDÓ ANALITIKAI MÓDSZEREK ÉS A LABORATÓRIUMI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Fogalommeghatározások

Az alábbiakban azok a leggyakrabban használt meghatározások szerepelnek, amelyeket a laboratóriumnak alkalmaznia kell:

| r | = | Megismételhetőség: az az érték, amelynél várhatóan kisebb lesz (adott valószínűséggel) a megismételhetőségi körülmények között – azaz ugyanaz a minta, ugyanaz a kezelőszemély, ugyanaz a berendezés, ugyanaz a laboratórium és a két vizsgálat elvégzése között rövid idő telik el – kapott két külön vizsgálati eredmény közötti abszolút különbség. Ez a valószínűség jellemzően 95 %, ez esetben r = 2,8 × sr. |
| --- | --- | --- |
| sr | = | Szórás: a megismételhetőségi körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani. |
| RSDr | = | Relatív szórás: a megismételhetőségi körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani [(sr /

  ) × 100]. |
| R | = | Reprodukálhatóság: az az érték, amelynél várhatóan kisebb lesz (adott valószínűséggel) a reprodukálhatósági körülmények között – azaz különböző laboratóriumokban dolgozó kezelőszemélyek által azonos anyagon, standardizált vizsgálati módszer alkalmazásával – kapott két külön vizsgálati eredmény közötti abszolút különbség. Ez a valószínűség jellemzően 95 %, ez esetben R = 2,8 × sR. |
| sR | = | Szórás: a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani. |
| RSDR | = | Relatív szórás: a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani [(sR /

  ) × 100]. |

r

=

Megismételhetőség: az az érték, amelynél várhatóan kisebb lesz (adott valószínűséggel) a megismételhetőségi körülmények között – azaz ugyanaz a minta, ugyanaz a kezelőszemély, ugyanaz a berendezés, ugyanaz a laboratórium és a két vizsgálat elvégzése között rövid idő telik el – kapott két külön vizsgálati eredmény közötti abszolút különbség. Ez a valószínűség jellemzően 95 %, ez esetben r = 2,8 × sr.

sr

=

Szórás: a megismételhetőségi körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani.

RSDr

=

Image

R

=

Reprodukálhatóság: az az érték, amelynél várhatóan kisebb lesz (adott valószínűséggel) a reprodukálhatósági körülmények között – azaz különböző laboratóriumokban dolgozó kezelőszemélyek által azonos anyagon, standardizált vizsgálati módszer alkalmazásával – kapott két külön vizsgálati eredmény közötti abszolút különbség. Ez a valószínűség jellemzően 95 %, ez esetben R = 2,8 × sR.

sR

=

Szórás: a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani.

RSDR

=

Image

4.2.   Általános követelmények

Az élelmiszer-ellenőrzés céljára használt analitikai módszereknek a 882/2004/EK rendelet III. mellékletének 1. és 2. tételében foglalt rendelkezéseknek kell megfelelniük.

4.3.   Konkrét követelmények

4.3.1.   Alkalmassági kritériumok

Ahol az élelmiszerek mikotoxintartalmának meghatározásához a közösségi jog szintjén nincs konkrét módszer előírva, a laboratóriumok bármilyen módszert választhatnak, feltéve, hogy az megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | Alkalmassági kritériumok aflatoxinokra








  Kritérium | Koncentrációtartomány | Ajánlott érték | Legnagyobb megengedett érték |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakminta | Mindegyik | Elhanyagolható | — |
| Visszanyerés – aflatoxin-M1 | 0,01–0,05 μg/kg | 60–120 % | |
| > 0,05 μg/kg | 70–110 % | |
| Visszanyerés – aflatoxin-B1, -B2, -G1, -G2 | < 1,0 μg/kg | 50–120 % | |
| 1–10 μg/kg | 70–110 % | |
| > 10 μg/kg | 80–110 % | |
| Pontosság, RSDR | Mindegyik | A Horwitz egyenletből levezetve | A Horwitz egyenletből levezetett érték 2-szerese |
| Az RSDr pontosság a szóban forgó koncentráció mellett fennálló RSDR pontosság 0,66-szorosaként vehető. |
| — | Az értékek mind a B1-re, mind a B1 + B2 + G1 + G2 összegére vonatkoznak. |

a)

Alkalmassági kritériumok aflatoxinokra

Kritérium

Koncentrációtartomány

Ajánlott érték

Legnagyobb megengedett érték

Vakminta

Mindegyik

Elhanyagolható

—

Visszanyerés – aflatoxin-M1

0,01–0,05 μg/kg

60–120 %

> 0,05 μg/kg

70–110 %

Visszanyerés – aflatoxin-B1, -B2, -G1, -G2

< 1,0 μg/kg

50–120 %

1–10 μg/kg

70–110 %

> 10 μg/kg

80–110 %

Pontosság, RSDR

Mindegyik

A Horwitz egyenletből levezetve

A Horwitz egyenletből levezetett érték 2-szerese

Az RSDr pontosság a szóban forgó koncentráció mellett fennálló RSDR pontosság 0,66-szorosaként vehető.

—

Az értékek mind a B1-re, mind a B1 + B2 + G1 + G2 összegére vonatkoznak.

| — | Ha az egyes B1 + B2 + G1 + G2 aflatoxinok összegét kell a jegyzőkönyvben rögzíteni, akkor vagy ismerni kell mindegyik aflatoxinnál, hogyan viselkedik az adott analitikai rendszerben, vagy az aflatoxinok viselkedésének azonosnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Ha az egyes B1 + B2 + G1 + G2 aflatoxinok összegét kell a jegyzőkönyvben rögzíteni, akkor vagy ismerni kell mindegyik aflatoxinnál, hogyan viselkedik az adott analitikai rendszerben, vagy az aflatoxinok viselkedésének azonosnak kell lennie.

| b) | Alkalmassági kritériumok az ochratoxin-A-ra








  Mennyiség μg/kg | Ochratoxin-A |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| < 1 | ≤ 40 | ≤ 60 | 50–120 |
| 1–10 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70–110 |

b)

Alkalmassági kritériumok az ochratoxin-A-ra

Mennyiség μg/kg

Ochratoxin-A

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

< 1

≤ 40

≤ 60

50–120

1–10

≤ 20

≤ 30

70–110

| c) | Alkalmassági kritériumok patulinra








  Mennyiség μg/kg | Patulin |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| < 20 | ≤ 30 | ≤ 40 | 50–120 |
| 20–50 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70–105 |
| > 50 | ≤ 15 | ≤ 25 | 75–105 |

c)

Alkalmassági kritériumok patulinra

Mennyiség μg/kg

Patulin

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

< 20

≤ 30

≤ 40

50–120

20–50

≤ 20

≤ 30

70–105

> 50

≤ 15

≤ 25

75–105

| d) | Alkalmassági kritériumok deoxinivalenolra








  Mennyiség μg/kg | Deoxinivalenol |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| > 100–≤ 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 60–110 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 70–120 |

d)

Alkalmassági kritériumok deoxinivalenolra

Mennyiség μg/kg

Deoxinivalenol

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

> 100–≤ 500

≤ 20

≤ 40

60–110

> 500

≤ 20

≤ 40

70–120

| e) | Alkalmassági kritériumok zearalenonra








  Mennyiség μg/kg | Zearalenon |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| ≤ 50 | ≤ 40 | ≤ 50 | 60–120 |
| > 50 | ≤ 25 | ≤ 40 | 70–120 |

e)

Alkalmassági kritériumok zearalenonra

Mennyiség μg/kg

Zearalenon

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

≤ 50

≤ 40

≤ 50

60–120

> 50

≤ 25

≤ 40

70–120

| f) | Alkalmassági kritériumok fumonizin B1-re és B2-re








  Mennyiség μg/kg | Fumonizin B1 vagy B2 |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| ≤ 500 | ≤ 30 | ≤ 60 | 60–120 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70–110 |

f)

Alkalmassági kritériumok fumonizin B1-re és B2-re

Mennyiség μg/kg

Fumonizin B1 vagy B2

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

≤ 500

≤ 30

≤ 60

60–120

> 500

≤ 20

≤ 30

70–110

| g) | Alkalmassági kritériumok T-2 és HT-2 toxinra








  Mennyiség μg/kg | T-2 toxin |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| 50–250 | ≤ 40 | ≤ 60 | 60–130 |
| > 250 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60–130 |

g)

Alkalmassági kritériumok T-2 és HT-2 toxinra

Mennyiség μg/kg

T-2 toxin

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

50–250

≤ 40

≤ 60

60–130

> 250

≤ 30

≤ 50

60–130

| Mennyiség μg/kg | HT-2 toxin |
| --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Visszanyerés % |
| 100–200 | ≤ 40 | ≤ 60 | 60–130 |
| > 200 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60–130 |

Mennyiség μg/kg

HT-2 toxin

RSDr %

RSDR %

Visszanyerés %

100–200

≤ 40

≤ 60

60–130

> 200

≤ 30

≤ 50

60–130

| h) | Megjegyzések a mikotoxinokra vonatkozó alkalmassági kritériumokhoz






  — | Az alkalmazott módszerek kimutatási határai nincsenek megadva, mivel a pontossági értékek szerepelnek a kérdéses koncentrációknál. |
| --- | --- | --- |

h)

Megjegyzések a mikotoxinokra vonatkozó alkalmassági kritériumokhoz

—

Az alkalmazott módszerek kimutatási határai nincsenek megadva, mivel a pontossági értékek szerepelnek a kérdéses koncentrációknál.

| — | A pontossági értékeket a Horwitz egyenletből kell kiszámítani a következőképpen:
  RSDR = 2(1-0,5logC)

  ahol:






  — | RSDR a relatív szórás, amit a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani [(sR/) × 100] |
| --- | --- | --- |

—

A pontossági értékeket a Horwitz egyenletből kell kiszámítani a következőképpen:

RSDR = 2(1-0,5logC)

ahol:

—

RSDR a relatív szórás, amit a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kell kiszámítani [(sR/Image) × 100]

| — | C a koncentráció (azaz 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg) |
| --- | --- |

—

C a koncentráció (azaz 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg)

Ez egy általános pontossági egyenlet, amely független a vizsgált komponenstől és mátrixtól, és a legtöbb rutinszerű analitikai módszer esetében kizárólag a koncentrációtól függ.

4.3.2.   Alkalmassági elv

Abban az esetben, amikor korlátozott számú teljes mértékben validált vizsgálati módszer áll rendelkezésre, alternatívaként alkalmazható az alkalmassági elv, amely egyetlen paramétert, egy alkalmassági függvényt határoz meg a vizsgálati módszerek elfogadhatóságának értékelésére. Az alkalmassági függvény egy bizonytalansági függvény, amely meghatározza a bizonytalanságnak a cél szempontjából elfogadhatónak tekintett felső határértékeit.

Mivel a körvizsgálattal validált vizsgálati módszerek száma korlátozott, különösen a T-2 és a HT-2 toxinok meghatározásához, a legnagyobb elfogadható bizonytalanságot meghatározó bizonytalansági függvény használható a laboratórium által alkalmazandó vizsgálati módszer megfelelőségének (alkalmasság adott célra) értékelésére is. A laboratórium olyan módszert használhat, amely a legnagyobb standard bizonytalanságon belüli eredményt ad. A legnagyobb standard bizonytalanságot a következő képlettel lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

| — | Ufa legnagyobb standard bizonytalanság (μg/kg). |
| --- | --- |

—

Ufa legnagyobb standard bizonytalanság (μg/kg).

| — | LOD a módszer kimutatási határa (μg/kg). |
| --- | --- |

—

LOD a módszer kimutatási határa (μg/kg).

| — | α egy állandó, a C értékétől függően használandó szorzótényező. Lehetséges értékeit az alábbi táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

—

α egy állandó, a C értékétől függően használandó szorzótényező. Lehetséges értékeit az alábbi táblázat tartalmazza.

| — | C a kérdéses koncentráció (μg/kg). |
| --- | --- |

—

C a kérdéses koncentráció (μg/kg).

Ha az analitikai módszer a legnagyobb standard bizonytalanságnál kisebb bizonytalanságú eredményeket ad, akkor a módszer ugyanúgy megfelelőnek tekinthető, mint az, amelyik megfelel a 4.3.1. pontban megadott alkalmassági kritériumoknak.

Táblázat

Az α mint az ebben a pontban megadott egyenletben szereplő állandó lehetséges értékei, a kérdéses koncentráció függvényében

| C (μg/kg) | α |
| --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001–10 000 | 0,12 |
| > 10 000 | 0,1 |

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001–10 000

0,12

> 10 000

0,1

4.4.   A mérési bizonytalanság becslése, a visszanyerés kiszámítása és az eredmények jelentése (1)

A vizsgálati eredményt a visszanyeréssel korrigálva vagy pedig korrigálás nélkül kell jelenteni. Meg kell adni a visszanyerés értékét, és azt is, hogy volt-e korrekció. A visszanyeréssel korrigált analitikai eredményt kell felhasználni annak megállapítására, hogy a termék megfelelt-e az ellenőrzésen.

Az analitikai eredményt x +/– U formában kell megadni, ahol x az analitikai eredmény, U pedig a kiterjesztett mérési bizonytalanság.

U a 2-es kiterjesztési tényezővel számított kiterjesztett bizonytalanság, ami kb. 95 %-os megbízhatósági szintet jelent.

Állati eredetű élelmiszereknél a mérési bizonytalanság figyelembe vehető a 2002/657/EK bizottsági határozat (2) szerinti döntési határérték (CCα) meghatározásával (a melléklet 3.1.2.5. pontja – Megállapított engedélyezett határértékkel rendelkező anyagok).

A tétel elfogadására vagy el nem fogadására vonatkozóan az analitikai eredmények itt ismertetett értelmezési szabályai a hatósági ellenőrzéshez vett mintákkal kapott analitikai eredményre vonatkoznak. Az érdekvédelmi és szakértői célokra végzett vizsgálatok esetében a nemzeti szabályok alkalmazandók.

4.5.   A laboratóriumokra vonatkozó minőségi szabványok

A laboratóriumnak meg kell felelnie a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK rendelet (3).

---

(1)  A mérési bizonytalanság becslésének eljárásairól és a visszanyerés meghatározásának eljárásairól további részletek találhatók a „Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” (Jelentés az analitikai eredmények, mérési bizonytalanság, visszanyerési tényezők és a közösségi élelmiszer- és takarmányjog rendelkezései közötti összefüggésről) című jelentésben. – http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf

(2)  HL L 221., 2002.8.17., 8. o. A legutóbb a 2004/25/EK határozattal (HL L 6., 2004.1.10., 38. o.) módosított határozat.

(3)  Lásd még a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. december 5-i 2076/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 338., 2005.12.22., 83. o.) 18. cikkében foglalt átmeneti intézkedéseket.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/35

---

A BIZOTTSÁG 402/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 247. cikkére,

mivel:

| (1) | A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendeletet módosító, 1997. január 20-i 89/97/EK bizottsági rendelet (2) óta szerzett tapasztalatok fényében pontosan meg kell határozni a friss banán nettó tömegének megállapítása céljából használandó módszereket. E módszereknek magukban kell foglalniuk a friss banánok mérlegelését azok nettó tömegének megállapítása céljából, valamint a vámhatóság által erre felhatalmazott gazdálkodó által az e tömeget igazoló banánmérlegelési bizonylatok kiállítását. A friss banán nettó tömegét a bármely szállítóeszközön leszállított minden egyes frissbanán-szállítmány esetében meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendeletet módosító, 1997. január 20-i 89/97/EK bizottsági rendelet (2) óta szerzett tapasztalatok fényében pontosan meg kell határozni a friss banán nettó tömegének megállapítása céljából használandó módszereket. E módszereknek magukban kell foglalniuk a friss banánok mérlegelését azok nettó tömegének megállapítása céljából, valamint a vámhatóság által erre felhatalmazott gazdálkodó által az e tömeget igazoló banánmérlegelési bizonylatok kiállítását. A friss banán nettó tömegét a bármely szállítóeszközön leszállított minden egyes frissbanán-szállítmány esetében meg kell állapítani.

| (2) | Annak érdekében, hogy a tagállamoknak és a gazdálkodóknak elegendő idejük álljon rendelkezésre ahhoz, hogy felkészülhessenek a mérlegelők engedélyeztetésére, a friss banán mérésére vonatkozó intézkedéseket és a bizonylatok kiállítását 2006. június 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a tagállamoknak és a gazdálkodóknak elegendő idejük álljon rendelkezésre ahhoz, hogy felkészülhessenek a mérlegelők engedélyeztetésére, a friss banán mérésére vonatkozó intézkedéseket és a bizonylatok kiállítását 2006. június 1-jétől kell alkalmazni.

| (3) | A Kombinált Nómenklatúra 84. és 85. árucsoportjába tartozó bizonyos (DRAM) elektronikus áramkörök importjára a kiegyenlítő vámokat a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert bizonyos elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2003. augusztus 11-i 1480/2003/EK tanácsi rendelet (3) határozza meg. E kiegyenlítő vámok egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a fent említett rendelet által érintett termékekre vonatkozóan egyedi származási szabályokról szükséges rendelkezni. |
| --- | --- |

(3)

A Kombinált Nómenklatúra 84. és 85. árucsoportjába tartozó bizonyos (DRAM) elektronikus áramkörök importjára a kiegyenlítő vámokat a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert bizonyos elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2003. augusztus 11-i 1480/2003/EK tanácsi rendelet (3) határozza meg. E kiegyenlítő vámok egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a fent említett rendelet által érintett termékekre vonatkozóan egyedi származási szabályokról szükséges rendelkezni.

| (4) | A 2454/93/EGK bizottsági rendeletet (4) ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2454/93/EGK bizottsági rendeletet (4) ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2454/93/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 290. cikket követően a következő szövegrésszel egészül ki: |
| --- | --- |

1.

A 290. cikket követően a következő szövegrésszel egészül ki:

| 2. | A 290a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „290a. cikk
  E fejezet, valamint a 38b. és 38c. melléklet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:






  a) | »engedélyes mérlegelő« az a gazdasági szereplő, akinek a vámhivatal a friss banán mérlegelésére engedélyt adott; |
| --- | --- | --- |

2.

A 290a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„290a. cikk

E fejezet, valamint a 38b. és 38c. melléklet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

a)

»engedélyes mérlegelő« az a gazdasági szereplő, akinek a vámhivatal a friss banán mérlegelésére engedélyt adott;

| b) | »kérelmező nyilvántartása« a friss banán méréséhez kapcsolódó bármely okmányt jelenti; |
| --- | --- |

b)

»kérelmező nyilvántartása« a friss banán méréséhez kapcsolódó bármely okmányt jelenti;

| c) | »friss banán nettó súlya« a banán önmagában, csomagolóanyag és minden fajta csomagolókonténer nélkül mért súlyát jelenti; |
| --- | --- |

c)

»friss banán nettó súlya« a banán önmagában, csomagolóanyag és minden fajta csomagolókonténer nélkül mért súlyát jelenti;

| d) | »frissbanán-szállítmány« az egy szállítóeszközre berakodott és egyetlen exportőr által egy vagy több címzettnek leszállított friss banánból álló szállítmány összmennyisége; |
| --- | --- |

d)

»frissbanán-szállítmány« az egy szállítóeszközre berakodott és egyetlen exportőr által egy vagy több címzettnek leszállított friss banánból álló szállítmány összmennyisége;

| e) | »bármely kirakodási hely« mindazok a helyek, amelyek alkalmasak a frissbanán-szállítmány kirakására, vagy ahol a vámeljárásnak megfelelően lerakhatók, vagy konténeres szállítás esetében az a hely, ahol a konténert a hajóról, repülőgépről vagy más fő szállítóeszközről lerakják, vagy ahol a banánt a konténerből kirakodják.” |
| --- | --- |

e)

»bármely kirakodási hely« mindazok a helyek, amelyek alkalmasak a frissbanán-szállítmány kirakására, vagy ahol a vámeljárásnak megfelelően lerakhatók, vagy konténeres szállítás esetében az a hely, ahol a konténert a hajóról, repülőgépről vagy más fő szállítóeszközről lerakják, vagy ahol a banánt a konténerből kirakodják.”

| 3. | A szöveg a következő, 290b. cikkel egészül ki:
  „290b. cikk
  (1)   Az engedélyes mérlegelő státust kérelemre valamennyi vámhivatal megadja a friss banán behozatalában, szállításában, raktározásában vagy kezelésében részt vevő bármely gazdasági szereplőnek, amennyiben az alábbiakban meghatározott feltételeknek eleget tesz:






  a) | a kérelmező felajánlja a mérés megfelelő lefolytatásához szükséges minden szükséges biztosítékot; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő, 290b. cikkel egészül ki:

„290b. cikk

(1)   Az engedélyes mérlegelő státust kérelemre valamennyi vámhivatal megadja a friss banán behozatalában, szállításában, raktározásában vagy kezelésében részt vevő bármely gazdasági szereplőnek, amennyiben az alábbiakban meghatározott feltételeknek eleget tesz:

a)

a kérelmező felajánlja a mérés megfelelő lefolytatásához szükséges minden szükséges biztosítékot;

| b) | a kérelmező rendelkezik a megfelelő mérlegelő berendezéssel; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező rendelkezik a megfelelő mérlegelő berendezéssel;

| c) | a kérelmező nyilvántartása lehetővé teszi a vámhatóságok számára a hatékony ellenőrzések elvégzését. |
| --- | --- |

c)

a kérelmező nyilvántartása lehetővé teszi a vámhatóságok számára a hatékony ellenőrzések elvégzését.

A vámhivatal nem adja meg az engedélyes mérlegelő státust, amennyiben a kérelmező súlyosan vagy ismételten megsértette a vámjogszabályokat.

Az engedély az engedélyező vámhivatal illetékességi helyén elvégzett frissbanán-mérésre korlátozódik.

(2)   Az engedélyező vámhivatal visszavonja az engedélyes mérlegelő státust, amennyiben az engedélyes már nem teljesíti az (1) bekezdésben felsorolt feltételeket.”;

| 4. | A szöveg a következő, 290c. cikkel egészül ki:
  „290c. cikk
  (1)   A Közösségbe behozott és a 0803 00 19 KN-kód alá tartozó friss banán nettó tömegének ellenőrzése céljából a szabad forgalomba bocsátásra irányuló nyilatkozathoz az érintett frissbanán-szállítmány nettó tömegét csomagolástípusonként és származási helyenként igazoló banánmérlegelési bizonylatot kell csatolni.
  A banánmérlegelési bizonylatot az engedélyes mérlegelő a 38b. mellékletben megállapított eljárásnak és 38c. mellékletben található mintának megfelelően állítja ki.
  Az említett bizonylatot elektronikus formában is be lehet nyújtani a vámhatóságokhoz az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően.
  (2)   Az engedélyes mérlegelőnek a vámhatóság részére előzetes értesítést kell küldenie a frissbanán-szállítmány mérlegeléséről szóló banánmérlegelési bizonylat kiállítása céljából, a csomagolás típusa, a származás, továbbá a mérlegelés időpontjának és helyének pontos megjelölésével.
  (3)   A vámhivatalok az évente benyújtott banánmérlegelési bizonylatok legalább 5 %-ának tekintetében kockázatelemzés alapján ellenőrzik a bizonylatokon feltüntetett friss banán nettó tömegét vagy úgy, hogy jelen vannak, amikor az engedélyes mérlegelő leméri a banán reprezentatív mintáit, vagy úgy, hogy a 38b. melléklet 1–3. pontjában megállapított eljárás szerint saját maga mérlegeli a mintákat.” |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő, 290c. cikkel egészül ki:

„290c. cikk

(1)   A Közösségbe behozott és a 0803 00 19 KN-kód alá tartozó friss banán nettó tömegének ellenőrzése céljából a szabad forgalomba bocsátásra irányuló nyilatkozathoz az érintett frissbanán-szállítmány nettó tömegét csomagolástípusonként és származási helyenként igazoló banánmérlegelési bizonylatot kell csatolni.

A banánmérlegelési bizonylatot az engedélyes mérlegelő a 38b. mellékletben megállapított eljárásnak és 38c. mellékletben található mintának megfelelően állítja ki.

Az említett bizonylatot elektronikus formában is be lehet nyújtani a vámhatóságokhoz az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően.

(2)   Az engedélyes mérlegelőnek a vámhatóság részére előzetes értesítést kell küldenie a frissbanán-szállítmány mérlegeléséről szóló banánmérlegelési bizonylat kiállítása céljából, a csomagolás típusa, a származás, továbbá a mérlegelés időpontjának és helyének pontos megjelölésével.

(3)   A vámhivatalok az évente benyújtott banánmérlegelési bizonylatok legalább 5 %-ának tekintetében kockázatelemzés alapján ellenőrzik a bizonylatokon feltüntetett friss banán nettó tömegét vagy úgy, hogy jelen vannak, amikor az engedélyes mérlegelő leméri a banán reprezentatív mintáit, vagy úgy, hogy a 38b. melléklet 1–3. pontjában megállapított eljárás szerint saját maga mérlegeli a mintákat.”

| 5. | A szöveg a következő, 290d. cikkel egészül ki:
  „290d. cikk
  A tagállamok közlik a Bizottsággal az engedélyes mérlegelők névjegyzékét és az abban utólagosan bekövetkezett változásokat.
  A Bizottság az információt továbbítja a többi tagállamnak.”; |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő, 290d. cikkel egészül ki:

„290d. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal az engedélyes mérlegelők névjegyzékét és az abban utólagosan bekövetkezett változásokat.

A Bizottság az információt továbbítja a többi tagállamnak.”;

| 6. | A 11. melléklet e rendelet I. melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

6.

A 11. melléklet e rendelet I. melléklete szerint módosul.

| 7. | A 38b. melléklet helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

7.

A 38b. melléklet helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg lép.

| 8. | E rendelet III. melléklete szerint a 38c. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

8.

E rendelet III. melléklete szerint a 38c. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Az 1. cikk 4., 7. és 8. pontját 2006. június 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 17., 1997.1.21., 28. o.

2

(3)  HL L 212., 2003.8.22., 1. o. Legutóbb a 2116/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 7. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 215/2006/EK rendelettel (HL L 38., 2006.2.9., 11. o.) módosított rendelet.

4

---

I. MELLÉKLET

A 11. melléklet a következőképpen módosul:

| a) | az „ex 7117” és az „ex 8482” KN-kódok alá besorolt termékekre vonatkozó bejegyzések közötti rész a következő szöveggel egészül ki:







  „ex 8473 30 10 és ex 8473 50 10 | Dinamikus véletlen hozzáférésű memória néven ismert elektronikus integrált áramkörök (DRAM) | Előállítás, amelyben a megmunkálás vagy feldolgozás, és indokolt esetben az összeszerelés helyének megfelelő országból származó alkatrészek beépítése következtében elért értéknövekedés a termék gyártelepi árának legalább 45 %-át teszi ki.
  Amikor a 45 %-os szabály nem teljesül, a DRAM okat azon országból származónak kell tekinteni, amely ország felhasznált származó anyagainak értékhányada a legmagasabb” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

az „ex 7117” és az „ex 8482” KN-kódok alá besorolt termékekre vonatkozó bejegyzések közötti rész a következő szöveggel egészül ki:

„ex 8473 30 10 és ex 8473 50 10

Dinamikus véletlen hozzáférésű memória néven ismert elektronikus integrált áramkörök (DRAM)

Előállítás, amelyben a megmunkálás vagy feldolgozás, és indokolt esetben az összeszerelés helyének megfelelő országból származó alkatrészek beépítése következtében elért értéknövekedés a termék gyártelepi árának legalább 45 %-át teszi ki.

Amikor a 45 %-os szabály nem teljesül, a DRAM okat azon országból származónak kell tekinteni, amely ország felhasznált származó anyagainak értékhányada a legmagasabb”

| b) | az „ex 8542” és az „ex 9009” KN-kódok alá besorolt termékekre vonatkozó bejegyzések közötti rész a következő szövegrésszel egészül ki:







  „ex 8548 90 10 | Dinamikus véletlen hozzáférésű memória néven ismert elektronikus integrált áramkörök (DRAM) | Előállítás, amelyben a megmunkálás és feldolgozás, és indokolt esetben az összeszerelés helyének megfelelő országból származó alkatrészek beépítése következtében elért értéknövekedés a termék gyártelepi árának legalább 45 %-át teszi ki.
  Amikor a 45 %-os szabály nem teljesül, a DRAM okat azon országból származónak kell tekinteni, amely ország felhasznált származó anyagainak értékhányada a legmagasabb” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az „ex 8542” és az „ex 9009” KN-kódok alá besorolt termékekre vonatkozó bejegyzések közötti rész a következő szövegrésszel egészül ki:

„ex 8548 90 10

Dinamikus véletlen hozzáférésű memória néven ismert elektronikus integrált áramkörök (DRAM)

Előállítás, amelyben a megmunkálás és feldolgozás, és indokolt esetben az összeszerelés helyének megfelelő országból származó alkatrészek beépítése következtében elért értéknövekedés a termék gyártelepi árának legalább 45 %-át teszi ki.

Amikor a 45 %-os szabály nem teljesül, a DRAM okat azon országból származónak kell tekinteni, amely ország felhasznált származó anyagainak értékhányada a legmagasabb”

---

II. MELLÉKLET

„38b. MELLÉKLET

A 290c. cikk (1) bekezdésében említett eljárás

A 290c. cikk alkalmazása céljából az engedélyes mérlegelők állapítják meg minden egyes frissbanán-szállítmány esetében a nettó tömeget a banán kirakodásának bármely helyszínén, az alább megállapított eljárás szerint:

| 1. | Minden csomagolástípusra és származási helyre vonatkozóan a csomagolt banán egységeiből mintát kell venni. A csomagolt banán egységeiből vett mérlegelendő mintának a szállítmány tekintetében reprezentatívnak kell lennie. A mintának legalább az alább feltüntetett mennyiségekre kell kiterjednie:






  Csomagolt banán egységeinek száma
  (csomagolástípus és származás szerint) | A vizsgálandó csomagolt banán egységeinek száma |
| --- | --- | --- |
| — legfeljebb 400 | 5 |
| — 401-től 700-ig | 7 |
| — 701-től 1 000-ig | 10 |
| — 1 001-től 2 000-ig | 13 |
| — 2 001-től 4 000-ig | 15 |
| — 4 001-től 6 000-ig | 18 |
| — 6 000 felett | 21 |

1.

Minden csomagolástípusra és származási helyre vonatkozóan a csomagolt banán egységeiből mintát kell venni. A csomagolt banán egységeiből vett mérlegelendő mintának a szállítmány tekintetében reprezentatívnak kell lennie. A mintának legalább az alább feltüntetett mennyiségekre kell kiterjednie:

Csomagolt banán egységeinek száma

(csomagolástípus és származás szerint)

A vizsgálandó csomagolt banán egységeinek száma

— legfeljebb 400

5

— 401-től 700-ig

7

— 701-től 1 000-ig

10

— 1 001-től 2 000-ig

13

— 2 001-től 4 000-ig

15

— 4 001-től 6 000-ig

18

— 6 000 felett

21

| 2. | A nettó tömeget a következőképpen kell meghatározni:






  a) | az ellenőrizendő banán minden csomagolási egységét meg kell mérni (bruttó tömeg); |
| --- | --- | --- |

2.

A nettó tömeget a következőképpen kell meghatározni:

a)

az ellenőrizendő banán minden csomagolási egységét meg kell mérni (bruttó tömeg);

| b) | a banán legalább egy csomagolási egységét meg kell nyitni, és ki kell számítani a csomagolás tömegét; |
| --- | --- |

b)

a banán legalább egy csomagolási egységét meg kell nyitni, és ki kell számítani a csomagolás tömegét;

| c) | a csomagolás tömegét valamennyi azonos típusú és származású csomagolásra vonatkozóan el kell fogadni, és a banán minden lemért csomagolási egységének tömegéből le kell vonni; |
| --- | --- |

c)

a csomagolás tömegét valamennyi azonos típusú és származású csomagolásra vonatkozóan el kell fogadni, és a banán minden lemért csomagolási egységének tömegéből le kell vonni;

| d) | a banán csomagolási egységeinek az ellenőrzött minta tömege alapján minden típusra és származási helyre vonatkozóan így megállapított átlagos tömegét kell elfogadni a frissbanán-szállítmány nettó tömege meghatározásának alapjául. |
| --- | --- |

d)

a banán csomagolási egységeinek az ellenőrzött minta tömege alapján minden típusra és származási helyre vonatkozóan így megállapított átlagos tömegét kell elfogadni a frissbanán-szállítmány nettó tömege meghatározásának alapjául.

| 3. | Amennyiben a vámhatóság egyidejűleg nem ellenőrzi le a banánmérlegelési bizonylatokat, a mérlegelési bizonylaton bejelentett nettó tömeg a vámhatóság számára elfogadható, ha a bejelentett nettó tömeg a vámhatóságok által megállapított átlagos tömeghez képest legfeljebb 1 %-os eltérést mutat. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a vámhatóság egyidejűleg nem ellenőrzi le a banánmérlegelési bizonylatokat, a mérlegelési bizonylaton bejelentett nettó tömeg a vámhatóság számára elfogadható, ha a bejelentett nettó tömeg a vámhatóságok által megállapított átlagos tömeghez képest legfeljebb 1 %-os eltérést mutat.

| 4. | A banánmérlegelési bizonylatot annak a vámhivatalnak kell bemutatni, amelyhez a szabad forgalomba bocsátásra irányuló nyilatkozatot benyújtották. A vámhatóságnak a banánmérlegelési bizonylaton szereplő mintavételi eredményeket kell a bizonylatban feltüntetett frissbanán-szállítmány egészére alkalmaznia.” |
| --- | --- |

4.

A banánmérlegelési bizonylatot annak a vámhivatalnak kell bemutatni, amelyhez a szabad forgalomba bocsátásra irányuló nyilatkozatot benyújtották. A vámhatóságnak a banánmérlegelési bizonylaton szereplő mintavételi eredményeket kell a bizonylatban feltüntetett frissbanán-szállítmány egészére alkalmaznia.”

---

III. MELLÉKLET

A rendelet kiegészül a következő, 38c. melléklettel:

„38c. MELLÉKLET

Image

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/40

---

A BIZOTTSÁG 403/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (3) bekezdés harmadik albekezdése,

mivel:

| (1) | Az 1254/1999/EK rendelet 33. cikke szerint a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1254/1999/EK rendelet 33. cikke szerint a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A 32/82/EGK (2), az 1964/82/EGK (3), a 2388/84/EGK (4), a 2973/79/EGK (5) és a 2051/96/EK (6) bizottsági rendeletek megállapítják az egyes marha-és borjúhúsrészekre, valamint egyes tartósított marha- és borjúhústermékekre nyújtott rendkívüli export-visszatérítések és bizonyos rendeltetési helyekre vonatkozóan nyújtott támogatások feltételeit. |
| --- | --- |

(2)

A 32/82/EGK (2), az 1964/82/EGK (3), a 2388/84/EGK (4), a 2973/79/EGK (5) és a 2051/96/EK (6) bizottsági rendeletek megállapítják az egyes marha-és borjúhúsrészekre, valamint egyes tartósított marha- és borjúhústermékekre nyújtott rendkívüli export-visszatérítések és bizonyos rendeltetési helyekre vonatkozóan nyújtott támogatások feltételeit.

| (3) | A közösségi piacon a növekvő marha- és borjúhúshiány következtében az árak jelentősen meghaladják az 1254/1999/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett, a közösségi piacon kívánt támogatási szintet képviselő alapárat. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi piacon a növekvő marha- és borjúhúshiány következtében az árak jelentősen meghaladják az 1254/1999/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett, a közösségi piacon kívánt támogatási szintet képviselő alapárat.

| (4) | A közvélemény fokozottan aggódik a különösen nagy távolságra exportált állatok jólétéért, mivel nem biztosítható teljes mértékben kíméletes kezelésük, különösen ha harmadik országokba szállítják őket. Bár az élő állatok szállítását szigorú érdemi, eljárási és ellenőrzési követelmények szabályozzák, amelyek 2003-ban megerősítésre kerültek, a tapasztalatok szerint mégsem mindig biztosított az állatjóléti feltételek betartása. Ezenkívül a rendeltetési országok állatjóléti előírásai gyakran kevésbé szigorúak, mint a közösségiek. |
| --- | --- |

(4)

A közvélemény fokozottan aggódik a különösen nagy távolságra exportált állatok jólétéért, mivel nem biztosítható teljes mértékben kíméletes kezelésük, különösen ha harmadik országokba szállítják őket. Bár az élő állatok szállítását szigorú érdemi, eljárási és ellenőrzési követelmények szabályozzák, amelyek 2003-ban megerősítésre kerültek, a tapasztalatok szerint mégsem mindig biztosított az állatjóléti feltételek betartása. Ezenkívül a rendeltetési országok állatjóléti előírásai gyakran kevésbé szigorúak, mint a közösségiek.

| (5) | A vágásra szánt élő állatok kivitele alacsonyabb hozzáadott értéket jelent a Közösségnek, viszont az ilyen állatok kivitelére nyújtott export-visszatérítés magasabb költséget jelent az állatjóléti feltételek felügyelete és ellenőrzése szempontjából. Ezért a belső piaci árak és a kereskedelem egyensúlya és természetes alakulása, valamint az állatok jóléte érdekében nem szabad export-visszatérítéssel tovább ösztönözni a vágásra szánt élő állatok harmadik országokba történő kivitelét. |
| --- | --- |

(5)

A vágásra szánt élő állatok kivitele alacsonyabb hozzáadott értéket jelent a Közösségnek, viszont az ilyen állatok kivitelére nyújtott export-visszatérítés magasabb költséget jelent az állatjóléti feltételek felügyelete és ellenőrzése szempontjából. Ezért a belső piaci árak és a kereskedelem egyensúlya és természetes alakulása, valamint az állatok jóléte érdekében nem szabad export-visszatérítéssel tovább ösztönözni a vágásra szánt élő állatok harmadik országokba történő kivitelét.

| (6) | A szaporításra szánt élő állatok esetében a visszaélések elkerülése érdekében a fajtatiszta tenyészállatokra nyújtott export-visszatérítéseket a 30 hónapnál nem idősebb üszőkre és tehenekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(6)

A szaporításra szánt élő állatok esetében a visszaélések elkerülése érdekében a fajtatiszta tenyészállatokra nyújtott export-visszatérítéseket a 30 hónapnál nem idősebb üszőkre és tehenekre kell korlátozni.

| (7) | A marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2005. december 23-i 2147/2005/EK bizottsági rendeletet (7) tehát hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

A marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2005. december 23-i 2147/2005/EK bizottsági rendeletet (7) tehát hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | Annak érdekében, hogy bizonyos közösségi marha- és borjúhústermékek nemzetközi piacon történő értékesítése lehetővé váljon, néhány, a 0201, 0202 és 1602 50 KN-kód alá tartozó terméknél bizonyos rendeltetési célok esetén export-visszatérítést kell nyújtani. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy bizonyos közösségi marha- és borjúhústermékek nemzetközi piacon történő értékesítése lehetővé váljon, néhány, a 0201, 0202 és 1602 50 KN-kód alá tartozó terméknél bizonyos rendeltetési célok esetén export-visszatérítést kell nyújtani.

| (9) | Az export-visszatérítések elterjedése bizonyos kategóriába eső marha- és borjúhústermékek esetén jelentéktelennek bizonyul. Ugyanez a helyzet bizonyos, a Közösség területéhez közeli rendeltetési helyek esetében is. Az ilyen kategóriákra az export-visszatérítéseket a továbbiakban nem kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(9)

Az export-visszatérítések elterjedése bizonyos kategóriába eső marha- és borjúhústermékek esetén jelentéktelennek bizonyul. Ugyanez a helyzet bizonyos, a Közösség területéhez közeli rendeltetési helyek esetében is. Az ilyen kategóriákra az export-visszatérítéseket a továbbiakban nem kell rögzíteni.

| (10) | Az e rendeletben előírt visszatérítéseket a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának létrehozásáról szóló, 1987. december 17-i 3846/87/EGK bizottsági rendelet (8) által elfogadott nómenklatúrában meghatározott termékkódok alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt visszatérítéseket a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának létrehozásáról szóló, 1987. december 17-i 3846/87/EGK bizottsági rendelet (8) által elfogadott nómenklatúrában meghatározott termékkódok alapján határozzák meg.

| (11) | A fagyasztott húsrészekre vonatkozó visszatérítéseknek összhangban kell lenniük a friss vagy hűtött húsrészek után járó visszatérítésekkel, a felnőtt hím szarvasmarhaféléket érintő visszatérítések kivételével. |
| --- | --- |

(11)

A fagyasztott húsrészekre vonatkozó visszatérítéseknek összhangban kell lenniük a friss vagy hűtött húsrészek után járó visszatérítésekkel, a felnőtt hím szarvasmarhaféléket érintő visszatérítések kivételével.

| (12) | A 1602 50 KN-kód alá tartozó termékek ellenőrzését fokozni kell oly módon, hogy ezekre a termékekre a visszatérítés nyújtását a gyártástól kell függővé tenni, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítés előzetes kifizetéséről szóló, 1980. március 4-i 565/80/EGK tanácsi rendelet (9) 4. cikkében meghatározott szabályozás szerint. |
| --- | --- |

(12)

A 1602 50 KN-kód alá tartozó termékek ellenőrzését fokozni kell oly módon, hogy ezekre a termékekre a visszatérítés nyújtását a gyártástól kell függővé tenni, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítés előzetes kifizetéséről szóló, 1980. március 4-i 565/80/EGK tanácsi rendelet (9) 4. cikkében meghatározott szabályozás szerint.

| (13) | Visszatérítés csak olyan termékekre nyújtható, amelyek szabadon mozoghatnak a Közösségen belül. Ezért annak érdekében, hogy visszatérítésre jogosulttá váljanak, a termékekkel szemben feltétel, hogy hordozzák a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/433/EGK tanácsi irányelvben (10), a húskészítmények Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1976. december 21-i 77/99/EGK tanácsi irányelvben (11) és a darált hús és az előkészített húsok előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 1994. december 14-i 94/65/EK tanácsi irányelvben (12) meghatározott állat-egészségügyi jelölést. |
| --- | --- |

(13)

Visszatérítés csak olyan termékekre nyújtható, amelyek szabadon mozoghatnak a Közösségen belül. Ezért annak érdekében, hogy visszatérítésre jogosulttá váljanak, a termékekkel szemben feltétel, hogy hordozzák a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/433/EGK tanácsi irányelvben (10), a húskészítmények Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló, 1976. december 21-i 77/99/EGK tanácsi irányelvben (11) és a darált hús és az előkészített húsok előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 1994. december 14-i 94/65/EK tanácsi irányelvben (12) meghatározott állat-egészségügyi jelölést.

| (14) | Az 1964/82/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően a rendkívüli visszatérítést csökkenteni kell, amennyiben az exportálásra szánt kicsontozott hús mennyisége kevesebb mint 95 %-át, de nem kevesebb mint 85 %-át teszi ki a kicsontozással előállított darabok teljes súlyának. |
| --- | --- |

(14)

Az 1964/82/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően a rendkívüli visszatérítést csökkenteni kell, amennyiben az exportálásra szánt kicsontozott hús mennyisége kevesebb mint 95 %-át, de nem kevesebb mint 85 %-át teszi ki a kicsontozással előállított darabok teljes súlyának.

| (15) | Az Európai Közösség, valamint Románia és Bulgária között az Európa-megállapodások keretében zajló tárgyalások célja elsősorban az érintett piac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. Az export-visszatérítéseket ezért erre a két országra vonatkozóan el kell törölni. Ez az eltörlés azonban nem vezethet differenciált visszatérítéshez más országokba irányuló exportok esetén. |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Közösség, valamint Románia és Bulgária között az Európa-megállapodások keretében zajló tárgyalások célja elsősorban az érintett piac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. Az export-visszatérítéseket ezért erre a két országra vonatkozóan el kell törölni. Ez az eltörlés azonban nem vezethet differenciált visszatérítéshez más országokba irányuló exportok esetén.

| (16) | A Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(16)

A Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Azon termékek listája, melyekre az 1254/1999/EK rendelet 33. cikkében említett export-visszatérítések nyújthatók, valamint a visszatérítések összege és a rendeltetések e rendelet mellékletében kerültek megállapításra.

(2)   A termékeknek meg kell felelniük az alábbi jogszabályokban szereplő, vonatkozó állat-egészségügyi jelölésről szóló követelményeknek:

| — | 64/433/EGK irányelv I. melléklet XI. fejezet, |
| --- | --- |

—

64/433/EGK irányelv I. melléklet XI. fejezet,

| — | 77/99/EGK irányelv B. melléklet VI. fejezet, |
| --- | --- |

—

77/99/EGK irányelv B. melléklet VI. fejezet,

| — | 94/65/EK irányelv I. melléklet VI. fejezet. |
| --- | --- |

—

94/65/EK irányelv I. melléklet VI. fejezet.

2. cikk

Az 1964/82/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett esetben a 0201 30 00 9100 termékkód alá tartozó termékek esetében a visszatérítés 10 EUR/100 kg-kal csökken.

3. cikk

Az, hogy Románia és Bulgária esetén nincs meghatározott export-visszatérítés, nem jelenti a visszatérítés differenciálását.

4. cikk

A 2147/2005/EK rendelet hatályát veszti.

5. cikk

Ez a rendelet 2006. március 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 4., 1982.1.8., 11. o. A legutóbb a 744/2000/EK rendelettel (HL L 89., 2000.4.11., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 212., 1982.7.21., 48. o. A legutóbb a 2772/2000/EK rendelettel (HL L 321., 2000.12.19., 35. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 221., 1984.8.18., 28. o. A legutóbb a 3661/92/EGK rendelettel (HL L 370., 1992.12.19., 16. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 336., 1979.12.29., 44. o. A legutóbb a 3434/87/EGK rendelettel (HL L 327., 1987.11.18., 7. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 274., 1996.10.26., 18. o. A 2333/96/EK rendelettel (HL L 317., 1996.12.6., 13. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 342., 2005.12.24., 12. o.

7

(8)  HL L 366., 1987.12.24., 1. o. A legutóbb az 558/2005/EK rendelettel (HL L 94., 2005.4.13., 22. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL L 62., 1980.3.7., 5. o. A legutóbb a 444/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 67., 2003.3.12., 3. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL 121., 1964.7.29., 2012/64. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

10

(11)  HL L 26., 1977.1.31., 85. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

11

(12)  HL L 368., 1994.12.31., 10. o. A 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

12

---

MELLÉKLET

a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló 2006. március 8-i bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg élősúly | 33,3 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg élősúly | 33,3 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 47,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 27,7 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 62,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 37,0 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 62,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 37,0 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 47,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 27,7 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 78,5 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 46,2 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 47,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 27,7 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg nettó súly | 15,2 |
| CA (4) | EUR/100 kg nettó súly | 15,2 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 29,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 9,7 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg nettó súly | 109,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 64,2 |
| EG | EUR/100 kg nettó súly | 133,1 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg nettó súly | 65,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 38,5 |
| EG | EUR/100 kg nettó súly | 79,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 7,0 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 7,0 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 7,0 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 20,9 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 7,0 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg nettó súly | 15,2 |
| CA (4) | EUR/100 kg nettó súly | 15,2 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 29,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 9,7 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 55,1 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 49,0 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 55,1 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 49,0 |
| Megjegyzés: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK módosított bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) rögzíti.
  A rendeltetési helyek alfanumerikus kódjait a 750/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) határozza meg.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:







  B00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Románia és Bulgária. |
| B02 | : | B04 és a EG rendeltetési hely. |
| B03 | : | Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Koszovó, Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, élelmiszer-ellátás (a módosított 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. és 45. cikkében, ill. meghatározott esetekben a 44. cikkében említett rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.). |
| B04 | : | Törökország, Ukrajna, Fehéroroszország, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong, Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongó (Demokratikus Köztársaság), Ruanda, Burundi, Szent Ilona-sziget, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek, Brit Indai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg élősúly

33,3

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg élősúly

33,3

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

47,1

B03

EUR/100 kg nettó súly

27,7

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

62,8

B03

EUR/100 kg nettó súly

37,0

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

62,8

B03

EUR/100 kg nettó súly

37,0

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

47,1

B03

EUR/100 kg nettó súly

27,7

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

78,5

B03

EUR/100 kg nettó súly

46,2

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

47,1

B03

EUR/100 kg nettó súly

27,7

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg nettó súly

15,2

CA (4)

EUR/100 kg nettó súly

15,2

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg nettó súly

29,1

B03

EUR/100 kg nettó súly

9,7

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg nettó súly

109,1

B03

EUR/100 kg nettó súly

64,2

EG

EUR/100 kg nettó súly

133,1

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg nettó súly

65,4

B03

EUR/100 kg nettó súly

38,5

EG

EUR/100 kg nettó súly

79,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettó súly

20,9

B03

EUR/100 kg nettó súly

7,0

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettó súly

20,9

B03

EUR/100 kg nettó súly

7,0

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettó súly

20,9

B03

EUR/100 kg nettó súly

7,0

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettó súly

20,9

B03

EUR/100 kg nettó súly

7,0

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg nettó súly

15,2

CA (4)

EUR/100 kg nettó súly

15,2

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg nettó súly

29,1

B03

EUR/100 kg nettó súly

9,7

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

55,1

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

49,0

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

55,1

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

49,0

Megjegyzés: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK módosított bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) rögzíti.

A rendeltetési helyek alfanumerikus kódjait a 750/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) határozza meg.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

B00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Románia és Bulgária.

B02

:

B04 és a EG rendeltetési hely.

B03

:

Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Koszovó, Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, élelmiszer-ellátás (a módosított 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. és 45. cikkében, ill. meghatározott esetekben a 44. cikkében említett rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.).

B04

:

Törökország, Ukrajna, Fehéroroszország, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong, Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongó (Demokratikus Köztársaság), Ruanda, Burundi, Szent Ilona-sziget, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek, Brit Indai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho.

---

(1)  Az e vámtarifaalszám alá történő besorolás a módosított 32/82/EGK bizottsági rendelet mellékletében szereplő bizonyítvány benyújtásához kötött.

(2)  A visszatérítés megadása a módosított 1964/82/EGK rendeletben meghatározott feltételeknek való megfeleléshez kötött.

(3)  A módosított 2973/79/EGK rendeletben foglalt feltételeknek megfelelően végrehajtva.

(4)  A módosított 2051/96/EK rendeletben foglalt feltételeknek megfelelően végrehajtva.

(5)  A visszatérítés nyújtása a módosított 2388/84/EGK rendeletben meghatározott feltételeknek való megfeleléshez kötött.

(6)  A zsírmentes soványmarhaszínhús-tartalmat a 2429/86/EGK bizottsági rendelet (HL L 210., 1986.8.1., 39. o.) mellékletében leírt vizsgálati eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Az „átlagos tartalom” kifejezés a 765/2002/EK rendelet (HL L 117., 2002.5.4., 6. o.) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintamennyiségre utal. A mintát a szállítmány legmagasabb kockázatot jelentő részéből kell vételezni.

(7)  A módosított 1254/1999/EK rendelet 33. cikkének (10) bekezdése értelmében nem nyújtható export-visszatérítés azokra a termékekre, amelyeket harmadik országokból hoznak be, és harmadik országokba visznek ki újra.

Megjegyzés: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK módosított bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) rögzíti.

A rendeltetési helyek alfanumerikus kódjait a 750/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) határozza meg.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

| B00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Románia és Bulgária. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 és a EG rendeltetési hely. |
| B03 | : | Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Koszovó, Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, élelmiszer-ellátás (a módosított 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. és 45. cikkében, ill. meghatározott esetekben a 44. cikkében említett rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.). |
| B04 | : | Törökország, Ukrajna, Fehéroroszország, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong, Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongó (Demokratikus Köztársaság), Ruanda, Burundi, Szent Ilona-sziget, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek, Brit Indai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho. |

B00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Románia és Bulgária.

B02

:

B04 és a EG rendeltetési hely.

B03

:

Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Koszovó, Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, élelmiszer-ellátás (a módosított 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. és 45. cikkében, ill. meghatározott esetekben a 44. cikkében említett rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.).

B04

:

Törökország, Ukrajna, Fehéroroszország, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong, Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongó (Demokratikus Köztársaság), Ruanda, Burundi, Szent Ilona-sziget, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek, Brit Indai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/44

---

A BIZOTTSÁG 404/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

a sertéshúsra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2759/75/EGK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 2759/75/EGK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A sertéshús piacának jelenlegi helyzetére tekintettel ezért export-visszatérítést kell biztosítani a 2759/75/EGK rendelet 13. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A sertéshús piacának jelenlegi helyzetére tekintettel ezért export-visszatérítést kell biztosítani a 2759/75/EGK rendelet 13. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban.

| (3) | A 2759/75/EGK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2759/75/EGK rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre vonatkozó visszatérítések mértéke rendeltetési helytől függően eltérő lehet, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

A 2759/75/EGK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2759/75/EGK rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre vonatkozó visszatérítések mértéke rendeltetési helytől függően eltérő lehet, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Visszatérítés csak olyan termékek esetében nyújtható, amelyek szabadon mozoghatnak a Közösségen belül, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt egészségügyi jelölés. E termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), valamint az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) követelményeinek is. |
| --- | --- |

(4)

Visszatérítés csak olyan termékek esetében nyújtható, amelyek szabadon mozoghatnak a Közösségen belül, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt egészségügyi jelölés. E termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), valamint az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) követelményeinek is.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2759/75/EGK rendelet 13. cikkében foglaltaknak megfelelően export-visszatérítést kell nyújtani az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig, az e cikk (2) bekezdésében előírt feltétel mellett.

(2)   Azoknak a termékeknek, amelyekre az (1) bekezdés értelmében visszatérítés nyújtható, meg kell felelniük a 852/2004/EK és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásainak, nevezetesen az engedélyezett létesítményben történő előállításra, valamint a 854/2004/EK rendelet III. fejezete I. szakaszának I. mellékletében az egészségügyi jelölés tekintetében megállapított előírásoknak való megfelelésre vonatkozó követelményeknek.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 1. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

4

---

MELLÉKLET

A 2006. március 9-től alkalmazandó export-visszatérítések a sertéshúságazatban

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | P08 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | P08 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | P08 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | P08 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | P08 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | P08 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | P08 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | P08 | EUR/100 kg | 17,10 |
| Megj.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366, 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetési hely kódok az 750/2005/EK rendeletben (HL L 126, 2005.5.19., 12. o.) kerültek meghatározásra.
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:






  P08 | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0210 11 31 9110

P08

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

P08

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

P08

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

P08

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

P08

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

P08

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

P08

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

P08

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

P08

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

P08

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

P08

EUR/100 kg

17,10

Megj.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366, 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetési hely kódok az 750/2005/EK rendeletben (HL L 126, 2005.5.19., 12. o.) kerültek meghatározásra.

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

P08

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/46

---

A BIZOTTSÁG 405/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

a tojáságazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2771/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére,

a baromfihús-ágazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére,

az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 1975. október 29-i 2783/75/EGK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 1484/95/EK bizottsági rendelet (4) rögzítette a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítő importvámrendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, valamint az irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

A 1484/95/EK bizottsági rendelet (4) rögzítette a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítő importvámrendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, valamint az irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeres ellenőrzéséből következik, hogy egyes termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat módosítani kell, figyelembe véve az eredet szerinti árkülönbségeket. Következésképpen az irányadó árakat közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeres ellenőrzéséből következik, hogy egyes termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat módosítani kell, figyelembe véve az eredet szerinti árkülönbségeket. Következésképpen az irányadó árakat közzé kell tenni.

| (3) | A lehető legrövidebb határidőn belül végre kell hajtani ezt a módosítást, figyelembe véve a piac helyzetét. |
| --- | --- |

(3)

A lehető legrövidebb határidőn belül végre kell hajtani ezt a módosítást, figyelembe véve a piac helyzetét.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 49. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

2

(3)  HL L 282., 1975.11.1., 104. o. A legutóbb a 2916/95/EK rendelettel (HL L 305., 1995.12.19., 49. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o. A legutóbb az 224/2006/EK rendelettel (HL L 38., 2006.2.9., 32. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. március 8-i bizottsági rendelethez

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Eredet (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Fagyasztott, hasított csirke 65 %-os kiszerelésben | 108,2 | 3 | 01 |
| 95,8 | 7 | 02 |
| 0207 14 10 | Fagyasztott, kicsontozott kakas- vagy tyúkdarabok | 190,7 | 35 | 01 |
| 221,6 | 24 | 02 |
| 277,8 | 7 | 03 |
| 0207 25 10 | Tisztított, bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal, zúzával, az ún. »80 %-os pulyka« | 170,0 | 0 | 01 |
| 0207 27 10 | Fagyasztott, kicsontozott pulykadarabok | 247,4 | 15 | 01 |
| 261,8 | 11 | 03 |
| 1602 32 11 | Nyers kakas- vagy tyúkkészítmény | 179,7 | 34 | 01 |
| 167,9 | 40 | 02 |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Eredet (1)

0207 12 90

Fagyasztott, hasított csirke 65 %-os kiszerelésben

108,2

3

01

95,8

7

02

0207 14 10

Fagyasztott, kicsontozott kakas- vagy tyúkdarabok

190,7

35

01

221,6

24

02

277,8

7

03

0207 25 10

Tisztított, bontott, fej és láb nélkül, de nyakkal, szívvel, májjal, zúzával, az ún. »80 %-os pulyka«

170,0

0

01

0207 27 10

Fagyasztott, kicsontozott pulykadarabok

247,4

15

01

261,8

11

03

1602 32 11

Nyers kakas- vagy tyúkkészítmény

179,7

34

01

167,9

40

02

---

(1)  Import eredete

1

| 01 | Brazília |
| --- | --- |
| 02 | Argentína |
| 03 | Chile.” |

01

Brazília

02

Argentína

03

Chile.”

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/48

---

A BIZOTTSÁG 406/2006/EK RENDELETE

(2006. március 8.)

a baromfihúsra vonatkozó export-visszatérítések mértékének megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2777/75/EGK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 2777/75/EGK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében felsorolt termékek világpiaci ára és a Közösségen belüli ára közti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A baromfihús piacának jelenlegi helyzetére tekintettel export-visszatérítést kell biztosítani a 2777/75/EGK rendelet 8. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús piacának jelenlegi helyzetére tekintettel export-visszatérítést kell biztosítani a 2777/75/EGK rendelet 8. cikkében meghatározott szabályokkal és kritériumokkal összhangban.

| (3) | A 2777/75/EGK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében a visszatérítések mértéke rendeltetési helytől függően eltérő lehet, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(3)

A 2777/75/EGK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében a visszatérítések mértéke rendeltetési helytől függően eltérő lehet, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik.

| (4) | Visszatérítés csak olyan termékek esetében nyújtható, amelyek szabadon mozoghatnak a Közösségben, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt azonosító jelölés. Ezenkívül a szóban forgó termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglalt követelményeknek is. |
| --- | --- |

(4)

Visszatérítés csak olyan termékek esetében nyújtható, amelyek szabadon mozoghatnak a Közösségben, és amelyeken szerepel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt azonosító jelölés. Ezenkívül a szóban forgó termékeknek meg kell felelniük az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) foglalt követelményeknek is.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2777/75/EGK rendelet 8. cikkében foglaltaknak megfelelően export-visszatérítést kell nyújtani az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig, az e cikk (2) bekezdésében előírt feltétel mellett.

(2)   Azoknak a termékeknek, amelyekre az (1) bekezdés értelmében visszatérítés nyújtható, meg kell felelniük a 852/2004/EK és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásainak, nevezetesen az engedélyezett létesítményben történő előállításra, valamint a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakaszában az azonosító jelölés tekintetében megállapított előírásoknak való megfelelésre vonatkozó követelményeknek.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o., helyesbítve: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o., helyesbítve: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2006. március 9-től alkalmazandó export-visszatérítések a baromfihús-ágazatban

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 1,60 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 1,60 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 14 20 9900 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0207 14 60 9900 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0207 14 70 9190 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0207 14 70 9290 | V03 | EUR/100 kg | 20,00 |
| N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) kerültek meghatározásra.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  V03 | A24, Angola, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emirátusok, Jordánia, Jemen, Libanon, Irak, Irán. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

1,60

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

1,60

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 14 20 9900

V03

EUR/100 kg

20,00

0207 14 60 9900

V03

EUR/100 kg

20,00

0207 14 70 9190

V03

EUR/100 kg

20,00

0207 14 70 9290

V03

EUR/100 kg

20,00

N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) kerültek meghatározásra.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

V03

A24, Angola, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emirátusok, Jordánia, Jemen, Libanon, Irak, Irán.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/50

---

A BIZOTTSÁG 2006/29/EK IRÁNYELVE

(2006. március 8.)

a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv hatálya alá sorolása és hatály alóli kivonása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 60. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/12/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdése felsorolja azokat az intézményeket, amelyek kimondottan ki vannak vonva az irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/12/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdése felsorolja azokat az intézményeket, amelyek kimondottan ki vannak vonva az irányelv hatálya alól.

| (2) | A Dán Gazdasági Minisztérium és a Dán Belügyi és Egészségügyi Minisztérium kérte, hogy az önkormányzatok jelzáloghitel-szövetségét (KommuneKredit) vegyék fel a 2000/12/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében található listára, hogy az ily módon kikerüljön az irányelv hatálya alól. A KommuneKredit jogi helyzetének és sajátos felépítésének felülvizsgálata igazolja, hogy fölkerüljön a 2. cikk (3) bekezdésében található listára. |
| --- | --- |

(2)

A Dán Gazdasági Minisztérium és a Dán Belügyi és Egészségügyi Minisztérium kérte, hogy az önkormányzatok jelzáloghitel-szövetségét (KommuneKredit) vegyék fel a 2000/12/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében található listára, hogy az ily módon kikerüljön az irányelv hatálya alól. A KommuneKredit jogi helyzetének és sajátos felépítésének felülvizsgálata igazolja, hogy fölkerüljön a 2. cikk (3) bekezdésében található listára.

| (3) | A Finn Pénzügyminisztérium újra kérte, hogy a 2. cikk (3) bekezdésében található felsorolásban a Kera Oy/Kera Ab helyett a FinnveraOyj/Finnvera Abp szerepeljen. A Finnvera Rt. a Kera Rt. és a Finn Garanciaalap egyesülés jött létre. A Finnvera Rt. ugyanazokat a tevékenységeket végzi, mint elődje, a Kera Rt. |
| --- | --- |

(3)

A Finn Pénzügyminisztérium újra kérte, hogy a 2. cikk (3) bekezdésében található felsorolásban a Kera Oy/Kera Ab helyett a FinnveraOyj/Finnvera Abp szerepeljen. A Finnvera Rt. a Kera Rt. és a Finn Garanciaalap egyesülés jött létre. A Finnvera Rt. ugyanazokat a tevékenységeket végzi, mint elődje, a Kera Rt.

| (4) | A Görög Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium kérte az Elliniki Trapeza Viomichanikis Anaptyxeos és a Tachidromiko Tamieftirio törlését a 2. cikk (3) bekezdésében található listáról, amelyen az irányelv hatálya alól kivont intézmények szerepelnek. Előbbi megszűnt létezni, miután egyesült egy kereskedelmi bankkal, utóbbi pedig a 2000/12/EK irányelv szerint engedélyezett hitelintézetként fog működni, |
| --- | --- |

(4)

A Görög Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium kérte az Elliniki Trapeza Viomichanikis Anaptyxeos és a Tachidromiko Tamieftirio törlését a 2. cikk (3) bekezdésében található listáról, amelyen az irányelv hatálya alól kivont intézmények szerepelnek. Előbbi megszűnt létezni, miután egyesült egy kereskedelmi bankkal, utóbbi pedig a 2000/12/EK irányelv szerint engedélyezett hitelintézetként fog működni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének negyedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „— | Dániában a »Dansk Eksportfinansieringsfond«, a »Danmarks Skibskreditfond«, a »Dansk Landbrugs Realkreditfond« és a »Kommune Kredit«,” |
| --- | --- |

„—

Dániában a »Dansk Eksportfinansieringsfond«, a »Danmarks Skibskreditfond«, a »Dansk Landbrugs Realkreditfond« és a »Kommune Kredit«,”

2. cikk

A 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének hatodik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „— | Görögországban a »Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων« (Tamio Parakatathikon kai Danion).” |
| --- | --- |

„—

Görögországban a »Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων« (Tamio Parakatathikon kai Danion).”

3. cikk

A 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének tizennegyedik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „— | Finnországban a »Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB« és a »Finnvera Oyj/Finnvera Abp«,” |
| --- | --- |

„—

Finnországban a »Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB« és a »Finnvera Oyj/Finnvera Abp«,”

4. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2006. június 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok által jóváhagyott rendelkezések hivatkozást tartalmaznak ezen irányelvre, vagy hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozással jelennek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

5. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 8-án.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 126., 2000.5.26., 1. o. A legutóbb a 2005/1/EK irányelvvel (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.) módosított irányelv.

1

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/52

---

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 5/2004 HATÁROZATA

(2004. december 17.)

a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról

(2006/192/EK)

AZ AKCS–EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak III. melléklete 2. cikkének 6. pontjára,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról szóló, 2000. szeptember 12-i belső megállapodásra,

tekintettel a kilencedik Európai Fejlesztési Alapra (9. EFA) alkalmazandó pénzügyi szabályzatra,

mivel:

| (1) | A Nagykövetek Bizottságának a megállapodás aláírását követően meg kell állapítania a Vállalkozásfejlesztési Központ (a továbbiakban: a központ) pénzügyi szabályzatát. |
| --- | --- |

(1)

A Nagykövetek Bizottságának a megállapodás aláírását követően meg kell állapítania a Vállalkozásfejlesztési Központ (a továbbiakban: a központ) pénzügyi szabályzatát.

| (2) | A Nagykövetek Bizottságának meg kell állapítania a központ költségvetésének elfogadására vonatkozó eljárásokat, |
| --- | --- |

(2)

A Nagykövetek Bizottságának meg kell állapítania a központ költségvetésének elfogadására vonatkozó eljárásokat,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I.   ÁLTALÁNOS ELVEK

AZ EGYSÉGESSÉG, A TELJESSÉG, AZ EGYENSÚLY ÉS AZ ELSZÁMOLÁSI EGYSÉG ELVE

1. cikk

(1)   A központ valamennyi bevételi és kiadási tételét bele kell foglalni az egyes pénzügyi évekre vonatkozó, költségszámítással kiegészített éves munkaprogramon alapuló becslésekbe, és fel kell tüntetni a költségvetésben.

(2)   A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.

2. cikk

A költségvetést euróban kell kidolgozni és végrehajtani, és az elszámolás is euróban történik. Pénzforgalmi célokból kifolyólag azonban a számvitelért felelős tisztviselő, előlegszámlák esetében pedig az előlegelszámoló tisztviselők felhatalmazást kapnak a műveleteknek az AKCS-országok és az EU-tagállamok nemzeti valutáiban történő végrehajtására.

3. cikk

(1)   A bevételek tartalmazzák az EFA hozzájárulását, az illetményekre, bérekre és a központ által kifizetett egyéb juttatásokra kivetett adók összegét, valamint az egyéb bevételeket.

(2)   A bevételek tartalmazzák a központ költségvetésébe egyéb adományozók által befizetett hozzájárulásokat.

(3)   Alapokmányának és eljárási szabályzatának 4. cikke (3) bekezdésével összhangban, a központ harmadik személyek nevében kezelheti a megállapodásban számára megállapított tevékenységek kivitelezésére szánt forrásokat is. Az említett források kezelése tekintetében alkalmazandó pénzügyi szabályokat a pénzügyi szabályzat 37. cikke határozza meg.

4. cikk

A kiadási becslések a működési és intervenciós kiadásokra is kiterjednek. Ezeket világosan meg kell különböztetni egymástól.

AZ ÉVENKÉNTISÉG ELVE

5. cikk

(1)   A pénzügyi év január 1-jén kezdődik és december 31-én ér véget.

(2)   A költségvetésbe felvett előirányzatokat egy pénzügyi évre kell engedélyezni.

| a) | Ugyanakkor a valamely pénzügyi évben megfelelően lekötött, de az adott év december 31-ig ki nem fizetett előirányzatok kizárólag a következő pénzügyi évre vihetők át automatikusan. Az ilyen módon átvitt előirányzatokat egyértelműen meg kell különböztetni a folyó év elszámolásában. |
| --- | --- |

a)

Ugyanakkor a valamely pénzügyi évben megfelelően lekötött, de az adott év december 31-ig ki nem fizetett előirányzatok kizárólag a következő pénzügyi évre vihetők át automatikusan. Az ilyen módon átvitt előirányzatokat egyértelműen meg kell különböztetni a folyó év elszámolásában.

| b) | A hosszú távú projektekre alkalmazandó meghatározott feltételek mellett az igazgató jóváhagyhatja az előirányzatoknak a következő egy évre való átvitelét. Az így átvitt előirányzatokat az elszámolásban meg kell különböztetni. Az igazgatónak azonban tájékoztatnia kell döntéséről az Igazgatóságot annak következő ülése alkalmával. |
| --- | --- |

b)

A hosszú távú projektekre alkalmazandó meghatározott feltételek mellett az igazgató jóváhagyhatja az előirányzatoknak a következő egy évre való átvitelét. Az így átvitt előirányzatokat az elszámolásban meg kell különböztetni. Az igazgatónak azonban tájékoztatnia kell döntéséről az Igazgatóságot annak következő ülése alkalmával.

| c) | A megállapodás minden egyes pénzügyi jegyzőkönyvének lejártával a már lekötött, de még ki nem fizetett előirányzatokat automatikusan át kell vinni a megállapodás következő pénzügyi jegyzőkönyvébe. A megállapodás lejártáig lekötött, de még ki nem fizetett előirányzatokat tovább kell vinni, de csak a hatályos és a következő megállapodás közötti átmeneti időszakban, vagy adott esetben a tizenkét hónapos felszámolási időszakban. |
| --- | --- |

c)

A megállapodás minden egyes pénzügyi jegyzőkönyvének lejártával a már lekötött, de még ki nem fizetett előirányzatokat automatikusan át kell vinni a megállapodás következő pénzügyi jegyzőkönyvébe. A megállapodás lejártáig lekötött, de még ki nem fizetett előirányzatokat tovább kell vinni, de csak a hatályos és a következő megállapodás közötti átmeneti időszakban, vagy adott esetben a tizenkét hónapos felszámolási időszakban.

| d) | A költségvetés elkészítésére vonatkozó szabályoknak megfelelően az egy adott pénzügyi évben lejáró előirányzatok az azt követő költségvetések számára ismét elérhetővé válnak. |
| --- | --- |

d)

A költségvetés elkészítésére vonatkozó szabályoknak megfelelően az egy adott pénzügyi évben lejáró előirányzatok az azt követő költségvetések számára ismét elérhetővé válnak.

(3)   Amennyiben valamely pénzügyi év kezdetéig az arra az évre vonatkozó költségvetést nem fogadták el véglegesen, a központ folyamatos működésének biztosítása érdekében és az e pénzügyi szabályzatban foglalt eljárásokkal összhangban az igazgató havi adminisztratív és működtetési kiadások lekötését, engedélyezését és kifizetését engedélyezi. A folyó év ilyen havi kiadásai azonban tételcsoportonként nem haladhatják meg az előző évi költségvetésben jóváhagyott, e kiadásoknak megfelelő előirányzatok egytizenketted részét.

A HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁS ELVE

6. cikk

(1)   A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban kell felhasználni.

(2)   A gazdaságosság elve megköveteli, hogy a központ tevékenységeinek végrehajtására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre.

A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.

Az eredményesség elve a kitűzött konkrét célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.

(3)   A költségvetésben foglalt valamennyi tevékenységi ágra egyedi, mérhető, elérhető, szakszerű és időzített célkitűzéseket kell megszabni. E célkitűzések megvalósítását minden tevékenység tekintetében teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni, és az igazgatónak tájékoztatnia kell az Igazgatóságot. Ezeket az információkat évente kell biztosítani, legkésőbb az előzetes költségvetési tervezet mellékleteiben, a központ által az EFA-tól kérvényezett éves összegre vonatkozóan a Bizottságnak benyújtott indokolást tartalmazó dokumentumokkal együtt.

(4)   A döntéshozatal fejlesztése érdekében a központ a Bizottsággal egyetértésben meghatározandó többéves értékelési programmal összhangban rendszeres előzetes és utólagos értékeléseket készít a programokról és tevékenységekről. A központ által az EFA-tól kérvényezett éves összegre vonatkozóan a Bizottságnak benyújtott indokolásról szóló dokumentumoknak tartalmazniuk kell az értékelés eredményeit.

II.   A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA

7. cikk

(1)   A pénzügyi jegyzőkönyvben a központ számára elkülönített és egyéb adományozók lehetséges hozzájárulásaival növelt általános költségvetés korlátain belül, valamint a bizottság által jóváhagyott stratégiában meghatározott iránymutatások alapján az igazgató éves munkaprogram-tervezetet állít össze az ahhoz tartozó költségvetéssel együtt. A tervezetet legkésőbb a végrehajtása előtti év július 15-én továbbítani kell az Igazgatóságnak.

Az éves munkaprogramot és az ahhoz kapcsolódó költségvetést az Igazgatóság július 31-ig jóváhagyja, és elfogadásra benyújtja a Nagykövetek Bizottságának. A költségvetést továbbítani kell az Európai Közösségek Bizottságához (a továbbiakban: a Bizottság), amely az e célra elkülönített keretek alapján kezdeményezi az EFA-tól kérvényezett hozzájárulás tekintetében alkalmazandó hatályos közösségi eljárásokat.

(2)   A költségvetés csak attól a naptól kezdődően áll rendelkezésre kötelezettségvállalás céljára, amelyen az illetékes közösségi hatóság meghozza az EFA-tól kérvényezett hozzájárulásra vonatkozó finanszírozási határozatát. A központot erről a határozatról tájékoztatni kell.

(3)   Az EFA hozzájárulására alkalmazandó feltételeket a központ és a Bizottság között létrejött finanszírozási megállapodásban kell rögzíteni.

(4)   A költségvetésnek megfelelő becsléseket kell tartalmaznia az egyéb adományozóktól származó bevételre vonatkozóan.

8. cikk

(1)   Az EFA-tól származó hozzájárulás kifizetési időpontjait a 7. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodásban kell rögzíteni. A megelőző pénzügyi évekből származó, elévült előirányzatokat képviselő hozzájárulásokat le kell vonni.

(2)   A költségvetés címekre (költségvetési megnevezésekre), fejezetekre, tételcsoportokra és tételekre tagolódik, az adott bevétel vagy kiadás természetének vagy céljának megfelelően.

9. cikk

Az igazgató szükség szerint pótköltségvetési vagy költségvetés-módosítási tervezetet nyújt be, amelyet az eredeti becsléseket tartalmazó költségvetéssel azonos formában és ugyanazon eljárásoknak megfelelően kell megvizsgálni és jóváhagyni.

III.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

10. cikk

(1)   Az igazgató a költségvetést saját felelősségére, az I. szakaszban meghatározott elveknek megfelelően, és az engedélyezett előirányzatok keretén belül hajtja végre. A költségvetés kezeléséről az Igazgatóságnak jelentésben számol be.

(2)   Az engedélyezett előirányzatok kizárólag az e pénzügyi szabályzatban megállapított elvekkel és szabályokkal, valamint különösen a 6. cikkben meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használhatók fel.

11. cikk

(1)   Bármely bevétel vagy kiadás csak egy megfelelő költségvetési tételcsoport ellenében eszközölhető.

A kiadások lekötésére vagy engedélyezésére nem kerülhet sor az érintett pénzügyi évre engedélyezett vagy a megelőző pénzügyi évekről átvitt előirányzatokat meghaladó mértékben.

(2)   A bevételeket és kiadásokat maradéktalanul, bármilyen egymáshoz képest történő kiigazítás nélkül kell bevezetni az elszámolásba.

| — | E szabálytól eltérve, az engedélyezett összegekből le kell vonni a következőket:






  a) | a szerződésben részt vevő félre kirótt bírságok; |
| --- | --- | --- |

—

E szabálytól eltérve, az engedélyezett összegekből le kell vonni a következőket:

a)

a szerződésben részt vevő félre kirótt bírságok;

| b) | a tévesen kifizetett összegek kiigazítása, amely történhet levonással, amennyiben azt az azon fejezet, tételcsoport és pénzügyi év tekintetében történő érvényesítés követi, amelynek vonatkozásában a többletkifizetésre sor került; |
| --- | --- |

b)

a tévesen kifizetett összegek kiigazítása, amely történhet levonással, amennyiben azt az azon fejezet, tételcsoport és pénzügyi év tekintetében történő érvényesítés követi, amelynek vonatkozásában a többletkifizetésre sor került;

| c) | az azonos típusú cikkek beszerzésekor részben becserélt járművek, felszerelések és berendezések értéke; az elszámolásban a nettó beszerzési árat kell feltüntetni, mint leltárértékelési célra szolgáló eredeti költséget. |
| --- | --- |

c)

az azonos típusú cikkek beszerzésekor részben becserélt járművek, felszerelések és berendezések értéke; az elszámolásban a nettó beszerzési árat kell feltüntetni, mint leltárértékelési célra szolgáló eredeti költséget.

| — | E szabálytól eltérve, az alábbiak újra felhasználhatók:






  a) | tévesen kifizetett összegek visszatérítései; |
| --- | --- | --- |

—

E szabálytól eltérve, az alábbiak újra felhasználhatók:

a)

tévesen kifizetett összegek visszatérítései;

| b) | befolyt biztosítási kifizetések; |
| --- | --- |

b)

befolyt biztosítási kifizetések;

| c) | járművek, berendezések és létesítmények lecserélése alkalmával azok eladásából keletkező bevételek; |
| --- | --- |

c)

járművek, berendezések és létesítmények lecserélése alkalmával azok eladásából keletkező bevételek;

| d) | a központ kiadványainak eladásából származó bevételek. |
| --- | --- |

d)

a központ kiadványainak eladásából származó bevételek.

12. cikk

(1)   Az egyik címből a másikba történő átcsoportosításokra vonatkozóan az igazgató hoz döntést, kivéve, ha az átcsoportosítás az alkalmazotti járandóságokhoz kapcsolódó tételcsoportokból illetve azokba történik. Az igazgatónak döntéseiről tájékoztatnia kell az Igazgatóságot annak következő ülése alkalmával.

Az alkalmazotti járandóságokhoz kapcsolódó tételcsoportokat érintő, egyik címből a másikba történő átcsoportosításokra vonatkozóan az Igazgatóság hoz döntést, az igazgató javaslata alapján.

(2)   A fejezetek közötti és azokon belüli átcsoportosításokra vonatkozóan az igazgató hoz döntést, és erről tájékoztatja az Igazgatóságot.

13. cikk

A központ bevételét egy vagy több, a központ nevében megnyitott számlára kell befizetni.

IV.   PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉS

14. cikk

(1)   A pénzügyi ellenőrzést egy pénzügyi ellenőr és szükség esetén egy vagy több asszisztens ellenőr látja el, akiknek kivétel nélkül tapasztalattal kell rendelkezniük a nemzetközi szervezetek pénzügyi szabályzataira vonatkozóan.

(2)   Az ellenőr adminisztratív célokból közvetlenül az igazgatónak, az asszisztens ellenőrök pedig közvetlenül az ellenőrnek tesznek jelentést.

(3)   Az ellenőrt és az asszisztens ellenőröket az Igazgatóság nevezi ki. Az ellenőrre és az asszisztens ellenőrökre kötelező jelleggel vonatkoznak a hatályos személyzeti szabályzat rendelkezései. Ugyanakkor az Igazgatóságnak minden fegyelmi eljárással, felfüggesztéssel, munkaviszony megszüntetésével vagy bírósági eljárással kapcsolatos intézkedést jóvá kell hagynia az igazgató teljes mértékben megalapozott javaslata alapján.

(4)   Bármely műveletnek az engedélyezésre jogosult tisztviselő általi engedélyezését megelőzően annak operatív és pénzügyi vonatkozásait a pénzügyi ellenőrzésnek meg kell vizsgálnia. Ezen ellenőrzés célja a következők megállapítása:

| a) | a kiadás rendben lévőnek tekinthető és megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

a)

a kiadás rendben lévőnek tekinthető és megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek;

| b) | a 6. cikkben említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét alkalmazták. |
| --- | --- |

b)

a 6. cikkben említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét alkalmazták.

Ezen ellenőrzés eredményeképpen a jóváhagyás megadható vagy megvonható.

A pénzügyi ellenőrzés megvonhatja jóváhagyását, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a fenti feltételek nem teljesülnek. A pénzügyi ellenőrzés minden olyan esetben, amikor megvonja jóváhagyását, írásbeli nyilatkozatban közli erre vonatkozó indokolását, és értesíti az igazgatót.

Az ilyen elutasítást – kivéve, amennyiben kétséges, hogy az előirányzatok rendelkezésre állnak-e – az igazgató teljes körű indokolást tartalmazó, saját kizárólagos felelősségére hozott döntésben felülbírálhatja. Az ilyen döntés végleges és kötelező érvényű, és azt tájékoztatásul közölni kell a pénzügyi ellenőrzéssel. Az igazgatónak valamennyi ilyen döntéséről írásban tájékoztatnia kell az Igazgatóságot annak következő ülése alkalmával.

A pénzügyi ellenőrzés hozzáférhet valamennyi alátámasztó dokumentumhoz, valamint minden egyéb, az ellenőrizendő kiadáshoz és bevételhez kapcsolódó dokumentumhoz. Helyszíni ellenőrzéseket végezhet.

(5)   Feladataik ellátása során az ellenőr és az asszisztens ellenőrök teljes függetlenséget élveznek. A kinevezésük következtében ezen pénzügyi szabályzat értelmében rájuk ruházott feladatok ellátását illetően nem kaphatnak külső utasítást, illetve nem vonatkozhatnak rájuk korlátozások.

(6)   Az igazgató a központ belső eljárásainak problémafeltárását, megszervezését vagy fejlesztését érintő kérdésekben kikérheti a pénzügyi ellenőrzés véleményét. Az igazgató a pénzügyi ellenőrzést dokumentumok ellenőrzésére és adott esetben helyszíni ellenőrzésre is felkérheti annak megvizsgálása érdekében, hogy a költségvetés által finanszírozott műveleteket helyesen hajtották-e végre.

(7)   Minden pénzügyi év végén és legkésőbb az azt követő év április 30-án a pénzügyi ellenőrzés tevékenységi jelentést készít, amelyben véleményt nyilvánít a pénzgazdálkodásról és a költségvetés végrehajtásáról. Véleményét az igazgatónak nyújtja be, aki azt az Igazgatóság számára annak következő ülése alkalmával – szükség szerint saját megjegyzéseivel ellátva – továbbítja.

15. cikk

A 27. cikkben említett külső könyvvizsgálók független véleményt nyilvánítanak a vezetési és ellenőrzési rendszerek minőségéről.

V.   A KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSA

16. cikk

(1)   A központ költségvetését azon elvvel összhangban kell igazgatni, amely szerint az engedélyezésre jogosult tisztviselők a számvitelért felelős tisztviselőktől eltérő személyek.

(2)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az ellenőr és a számvitelért felelős tisztviselő hivatala egymással kölcsönösen összeférhetetlen.

(3)   Az előirányzatokkal kapcsolatos igazgatási feladatokat az engedélyezésre jogosult tisztviselő látja el, aki kizárólagos felhatalmazással rendelkezik a kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségek vállalására, a beszedendő jogosultságok meghatározására, valamint beszedési és kifizetési utalványok kibocsátására. A beszedési és kifizetési műveleteket a számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre.

17. cikk

(1)   A központ számára kiadással járó valamennyi intézkedést az engedélyezésre jogosult tisztviselő lekötésre vonatkozó javaslatának kell megelőznie. Az eredeti bizonylatokkal kiegészített javaslatot előzetes ellenőrzésre továbbítani kell a pénzügyi ellenőrzésnek.

(2)   Az ismétlődő kiadások tekintetében sor kerülhet ideiglenes kötelezettségvállalásra.

(3)   A lekötésekről és kifizetési utalványokról elszámolást kell vezetni.

18. cikk

(1)   A kiadások engedélyezésre jogosult tisztviselő általi érvényesítésének célja:

| a) | a hitelezői jogok meglétének ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a hitelezői jogok meglétének ellenőrzése;

| b) | a tartozás tényének és összegének megállapítása vagy ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a tartozás tényének és összegének megállapítása vagy ellenőrzése;

| c) | a kifizetés esedékességére vonatkozó feltételek ellenőrzése. |
| --- | --- |

c)

a kifizetés esedékességére vonatkozó feltételek ellenőrzése.

(2)   Bármely kiadás érvényesítésére a hitelezői követelést, illetve adott esetben a nyújtott szolgáltatást igazoló okmányok bemutatása mellett kerülhet sor.

19. cikk

(1)   Az engedélyezés az a cselekmény, amelynek során az engedélyezésre jogosult tisztviselő kifizetési utalvány kiállításával arra utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy fizessen ki egy, az engedélyezésre jogosult tisztviselő által érvényesített kiadási tételt.

(2)   A kifizetési utalványhoz csatolni kell az eredeti bizonylatokat, amelyek tartalmazzák – vagy amelyekhez csatolták – az engedélyezésre jogosult tisztviselő jóváhagyását arra vonatkozóan, hogy a kifizetendő összegek helytállóak, hogy az árut átvették, illetve hogy a szolgáltatást végrehajtották.

(3)   Az eredeti okmányok helyett egyes esetekben el lehet fogadni azoknak az engedélyezésre jogosult tisztviselő által hitelesített másolatait.

(4)   A kifizetési utalványokat előzetes engedélyezésre meg kell küldeni a pénzügyi ellenőrzésnek.

20. cikk

(1)   A kifizetés az a végső intézkedés, amelynek során a központ mentesül a hitelezőivel szemben fennálló kötelezettségei alól.

(2)   A kifizetést a számvitelért felelős tisztviselő a rendelkezésre álló források keretein belül teljesíti.

(3)   Érdemi hiba, a megtámadott felmentés érvényességét illető hiba, illetve az ezen pénzügyi szabályzat által előírt alaki követelmények be nem tartása esetén a számvitelért felelős tisztviselő haladéktalanul tájékoztatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőt és a pénzügyi ellenőrzést. Az igazgató írásban, saját felelősségére előírhatja a kifizetés teljesítését. Az igazgatónak valamennyi ilyen döntéséről írásban tájékoztatnia kell az Igazgatóságot annak következő ülése alkalmával.

21. cikk

(1)   A kifizetéseket általában bankszámlán keresztül kell teljesíteni, lehetőleg banki átutalással, illetve kellően indokolt esetben csekkel. Az ügyleteket euróban kell végrehajtani. Kivételes esetben, illetve adott körülmények között egyéb valutát is lehet használni.

(2)   A csekkeket és banki átutalási megbízásokat két aláírással kell ellátni, amelyek egyike kötelezően a számvitelért felelős tisztviselő aláírása.

(3)   Kellően indokolt esetben az igazgató engedélyezheti a készpénzfizetést. Az ilyen kifizetésekről elismervényt kell kérni.

(4)   A ténylegesen használt árfolyamok hiányában a teljesítendő kifizetések vagy az AKCS-országok valutáiban beszedendő összeg euróra történő átszámításához használandó árfolyamok az Európai Központi Bank által azon hónap első munkanapjára megállapított érvényes árfolyamok, amelyben a műveletre ténylegesen sor kerül.

22. cikk

(1)   Egyes kategóriákba tartozó kiadások kifizetésére a központ által meghatározott feltételekkel összhangban előlegszámlák hozhatók létre.

(2)   Az előlegszámla engedélyezésére vonatkozó döntést minden esetben az igazgató hozza meg, az adott ügyiratért felelős alkalmazott javaslata alapján. Az igazgatóhoz való továbbítást megelőzően minden javaslathoz a számvitelért felelős tisztviselő jóváhagyása és a pénzügyi ellenőrzés jóváhagyása szükséges.

(3)   Minden ilyen döntésben fel kell tüntetni:

| — | az előlegelszámoló tisztviselő nevét, |
| --- | --- |

—

az előlegelszámoló tisztviselő nevét,

| — | az így kijelölt tisztviselő felelősségi körét, |
| --- | --- |

—

az így kijelölt tisztviselő felelősségi körét,

| — | az előleg felső összeghatárát, |
| --- | --- |

—

az előleg felső összeghatárát,

| — | az előleg felhasználásának időtartamát, |
| --- | --- |

—

az előleg felhasználásának időtartamát,

| — | az igazoló okmányok benyújtásának eszközét és a benyújtás határidejét, |
| --- | --- |

—

az igazoló okmányok benyújtásának eszközét és a benyújtás határidejét,

| — | az egyes kiadási tételek természetét és felső összeghatárát. |
| --- | --- |

—

az egyes kiadási tételek természetét és felső összeghatárát.

(4)   Minden előlegkifizetést egy lekötésnek is meg kell előznie.

(5)   Az engedélyezésre jogosult és a számvitelért felelős tisztviselő megtesz minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy az engedélyezett előlegekre vonatkozó kiegyenlítések a megfelelő pénzösszegre és a kellő időben kerüljenek kiállításra.

23. cikk

(1)   A központ költségvetésébe felvett előirányzatok vonatkozásában az igazgató az engedélyezésre jogosult tisztviselő.

(2)   Az igazgató feladatai egy részét átruházhatja beosztottjaira. Valamennyi hatáskör-átruházási döntésben meg kell határozni az engedélyezésre jogosult tisztviselői megbízatás időtartamát és terjedelmét.

(3)   Az igazgató a végrehajtáshoz kapcsolódó egyes feladatokat gondosan megválasztott, megfelelő harmadik személyekre ruházhat.

24. cikk

(1)   A számvitelért felelős tisztviselőt az Igazgatóság jóváhagyásával az igazgató nevezi ki.

(2)   A központon belül a számvitelért felelős tisztviselő felel:

| a) | a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a megállapított követelések behajtásáért; |
| --- | --- |

a)

a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a megállapított követelések behajtásáért;

| b) | az elszámolásnak a 26. cikkel összhangban történő elkészítéséért és bemutatásáért; |
| --- | --- |

b)

az elszámolásnak a 26. cikkel összhangban történő elkészítéséért és bemutatásáért;

| c) | a 26. cikkel összhangban történő számvitelért; |
| --- | --- |

c)

a 26. cikkel összhangban történő számvitelért;

| d) | a 26. cikkel összhangban, az elszámolási szabályoknak és módszereknek, valamint a számlatükörnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott rendelkezésekkel összhangban történő bevezetéséért; |
| --- | --- |

d)

a 26. cikkel összhangban, az elszámolási szabályoknak és módszereknek, valamint a számlatükörnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott rendelkezésekkel összhangban történő bevezetéséért;

| e) | a számviteli rendszerek megállapításáért és érvényesítéséért, és – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében lefektetett rendszerek érvényesítéséért; |
| --- | --- |

e)

a számviteli rendszerek megállapításáért és érvényesítéséért, és – adott esetben – az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében lefektetett rendszerek érvényesítéséért;

| f) | a pénztárkezelésért. |
| --- | --- |

f)

a pénztárkezelésért.

(3)   A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől – aki garantálja azok megbízhatóságát – megkap minden olyan információt, amely a központ pénzügyi eszközeiről és költségvetése végrehajtásáról pontos képet nyújtó számlák elkészítéséhez szükséges.

(4)   Ezen cikk 5. bekezdésére és a 22. cikkre is figyelemmel, a számvitelért felelős tisztviselő az egyetlen olyan személy, aki a pénzeszközök és egyéb eszközök kezelésére felhatalmazással rendelkezik. A számvitelért felelős tisztviselő felel továbbá ezen eszközök megóvásáért.

(5)   A számvitelért felelős tisztviselő egyes feladatokat a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó beosztottaira ruházhat, amennyiben feladatainak ellátásához ez nélkülözhetetlen.

(6)   Az átruházási okmány megállapítja a beosztottakra bízott feladatokat, valamint jogaikat és kötelezettségeiket.

25. cikk

(1)   A központ bármely követelésének behajtása az engedélyezésre jogosult tisztviselő részéről beszedési utalvány kiállításával jár. A beszedési utalványokat előzetes engedélyezésre be kell nyújtani a belső ellenőrzési szervnek.

(2)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számvitelért felelős tisztviselő számára továbbított beszedési utalványokért a számvitelért felelős tisztviselő vállalja a felelősséget.

(3)   A számvitelért felelős tisztviselő vagy az előlegelszámoló tisztviselő részére teljesített bármely készpénzfizetésről átvételi elismervényt kell kiállítani.

VI.   ELSZÁMOLÁSOK, PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK, KÖNYVVIZSGÁLAT, SZÁMVEVŐSZÉK, OLAF

26. cikk

(1)   Az elszámolásokat euróban kell vezetni, kettős könyvelési módszerrel és naptári éves alapon. Minden év január 1-jétől december 31-éig valamennyi bevételt és kiadást fel kell tüntetni bennük, és csatolni kell hozzájuk az eredeti bizonylatokat.

Az elszámolásokat a pénzügyi év végén le kell zárni, hogy a központ elkészíthesse pénzügyi kimutatásait.

(2)   A költségvetési bejegyzéseket olyan, a költségvetési tételek nómenklatúráját tartalmazó számviteli rendszer alapján kell készíteni, amely a mérlegkészítést lehetővé tevő elszámolásokat egyértelműen megkülönbözteti a bevételi és kiadási kimutatás elkészítését lehetővé tevőktől. Ezeket a bejegyzéseket rögzíteni lehet egy számítógépes rendszerben, ami lehetővé teszi az általános havi mérleg készítését. Minden előleget – az állandó előlegek kivételével – átmenő tétel számlán kell rögzíteni, és legkésőbb a következő pénzügyi év végéig ki kell egyenlíteni.

(3)   Amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az ellenőr és a számvitelért felelős tisztviselő kölcsönös megegyezéssel úgy ítéli meg, hogy a rendszer rendelkezik a biztonsági követelmények teljesítéséhez szükséges biztosítékokkal, a központ alkalmazhat elektronikus feldolgozási módszereket.

(4)   A harmadik személyek nevében kezelt források céljaira elkülönített számlákat a 37. cikkben előírtak szerint a központ mérlegében, valamint bevételi és kiadási kimutatásában kell összevonni.

(5)   A központ legkésőbb az n + 1-edik év március 31-éig elkészíti mérlegét, valamint bevételi és kiadási kimutatását.

A mérleg a központ eszközeinek és forrásainak n. év december 31-i állapotát tükrözi.

A bevételi és kiadási kimutatásnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | Egy bevételi táblázat, amely tartalmazza:






  — | a folyó év jóváhagyott kötelezettségvállalásai és a korábbi évekről átvitt kötelezettségvállalások alapján az EFA-tól várható bevételeket, |
| --- | --- | --- |

a)

Egy bevételi táblázat, amely tartalmazza:

—

a folyó év jóváhagyott kötelezettségvállalásai és a korábbi évekről átvitt kötelezettségvállalások alapján az EFA-tól várható bevételeket,

| — | az illetményekből származó tényleges adóbevételeket és a kamatbevételeket, |
| --- | --- |

—

az illetményekből származó tényleges adóbevételeket és a kamatbevételeket,

| — | az egyéb tényleges bevételeket. |
| --- | --- |

—

az egyéb tényleges bevételeket.

| b) | Egy kiadási táblázat, amely tartalmazza:






  — | a folyó év olyan kötelezettségvállalásain alapuló tényleges kifizetéseket, amelyeket a megelőző pénzügyi évekről vittek át, |
| --- | --- | --- |

b)

Egy kiadási táblázat, amely tartalmazza:

—

a folyó év olyan kötelezettségvállalásain alapuló tényleges kifizetéseket, amelyeket a megelőző pénzügyi évekről vittek át,

| — | az n. év költségvetése ellenében elszámolt tényleges kifizetéseket vagy lekötéseket, |
| --- | --- |

—

az n. év költségvetése ellenében elszámolt tényleges kifizetéseket vagy lekötéseket,

| — | a bútorokra, berendezésekre és egyéb leltári tételekre teljesített tényleges kifizetéseket tartalmazó táblázatot, |
| --- | --- |

—

a bútorokra, berendezésekre és egyéb leltári tételekre teljesített tényleges kifizetéseket tartalmazó táblázatot,

| — | a következő pénzügyi évre átviendő engedélyezett lekötéseket. |
| --- | --- |

—

a következő pénzügyi évre átviendő engedélyezett lekötéseket.

| c) | A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó megjegyzések, amelyek tartalmazzák:






  — | az alkalmazott számviteli elveket, |
| --- | --- | --- |

c)

A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó megjegyzések, amelyek tartalmazzák:

—

az alkalmazott számviteli elveket,

| — | a lekötött, kifizetett, törölt vagy az előző, illetve folyó évek tekintetében átvitt előirányzatokat összegző táblázatot, |
| --- | --- |

—

a lekötött, kifizetett, törölt vagy az előző, illetve folyó évek tekintetében átvitt előirányzatokat összegző táblázatot,

| — | a kimutatások sortételeihez fűzött részletes megjegyzéseket és számításokat. |
| --- | --- |

—

a kimutatások sortételeihez fűzött részletes megjegyzéseket és számításokat.

(6)   A hatályos költségvetés végrehajtásával és az átvitt előirányzatok felhasználásával kapcsolatos helyzetről minden negyedévben kimutatást kell készíteni; ezt a kimutatást a pénzügyi ellenőrzés hitelesíti, és továbbítja az Igazgatóságnak.

27. cikk

(1)   Az Igazgatóság a központ pénzügyi kimutatásainak számviteli ellenőrzése céljára egy három javasolt vállalatot tartalmazó listáról kiválasztott, nemzetközi hírnévvel rendelkező könyvvizsgálói vállalkozást jelöl ki, hároméves időszakra. Ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás azonban három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki.

(2)   A könyvvizsgálók ellenőrzik a központnál tartott könyveket és készpénzt, megvizsgálják, hogy a leltárakat és mérlegeket a megfelelő módon, jóhiszeműen, illetve a megfelelő számviteli eljárásokkal összhangban készítették-e el, és gondoskodnak arról, hogy a központ elszámolásaira vonatkozó információk helytállóak legyenek.

A pénzügyi ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy minden esedékes bevételt, illetve minden felmerült kiadást jogszerűen és megfelelő módon vettek-e át, illetve fizettek-e ki, valamint, hogy a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e.

A könyvvizsgálók igazolják, hogy a pénzügyi kimutatásokat megfelelő módon, a nemzetközi számviteli szabványokkal összhangban készítették el, és azok hitelesen tükrözik a központ pénzügyi helyzetét.

(3)   A könyvvizsgálók az irányítási és ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények kibocsátása, valamint a műveletek végrehajtási feltételeinek javítására, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítására vonatkozó ajánlások kibocsátása útján tanáccsal szolgálnak a központ számára a kockázatok kezelésére vonatkozóan.

A könyvvizsgálók felelősek:

| a) | annak felméréséért, hogy a belső irányítási rendszerek mennyire bizonyulnak alkalmasnak és hatékonynak, illetve a központ milyen teljesítményt nyújt a különböző programoknak és intézkedéseknek a hozzájuk kapcsolódó kockázatok figyelembe vételével történő végrehajtása terén; és |
| --- | --- |

a)

annak felméréséért, hogy a belső irányítási rendszerek mennyire bizonyulnak alkalmasnak és hatékonynak, illetve a központ milyen teljesítményt nyújt a különböző programoknak és intézkedéseknek a hozzájuk kapcsolódó kockázatok figyelembe vételével történő végrehajtása terén; és

| b) | a költségvetés-végrehajtási műveletekre vonatkozó belső ellenőrzési rendszerek alkalmasságának és minőségének felméréséért. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés-végrehajtási műveletekre vonatkozó belső ellenőrzési rendszerek alkalmasságának és minőségének felméréséért.

(4)   A könyvvizsgálók a központ valamennyi tevékenysége és egysége tekintetében látják el feladataikat. A feladataik végrehajtásához szükséges valamennyi információhoz teljes és korlátlan hozzáférést kell biztosítani számukra.

(5)   A könyvvizsgálók minden pénzügyi év lezárásakor legkésőbb június 30-ig jelentést készítenek. Ezt továbbítani kell az igazgatónak, aki azt – szükség szerint saját megjegyzéseivel ellátva – szintén továbbítja az Igazgatóság számára. Az Igazgatóság ezután ajánlásaival kiegészítve megküldi a jelentést a Nagykövetek Bizottságának.

Az említett jelentés és a pénzügyi kimutatások alapján a Nagykövetek Bizottsága felmentést ad az igazgatónak a költségvetés végrehajtása tekintetében.

28. cikk

A Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF az EFA pénzügyi szabályzatával összhangban ellenőrzéseket végezhet a központ által az EFA-tól kapott finanszírozásra vonatkozóan. A Számvevőszék ellenőrizheti, hogy a bevételek beszedése és a kiadások kifizetése jogszerűen és megfelelő módon történt-e, illetve hogy a megállapodásnak és a 9. EFA pénzügyi szabályzatának a rendelkezéseit tiszteletben tartották-e.

VII.   AZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELŐK, A SZÁMVITELÉRT FELELŐS TISZTVISELŐ, A SZÁMVITELÉRT FELELŐS ASSZISZTENS TISZTVISELŐK ÉS AZ ELŐLEGELSZÁMOLÓ TISZTVISELŐK FELELŐSSÉGI KÖRE

29. cikk

Az engedélyezésre jogosult tisztviselőt, aki behajtandó követelés megállapításakor, beszedési utalvány kiadásakor, kiadás lekötésekor vagy kifizetési utalvány aláírásakor megsérti ezt a pénzügyi szabályzatot, fegyelmi eljárás alá kell vonni, és adott esetben kártérítés fizetésére kell kötelezni. Ugyanez vonatkozik az engedélyezésre jogosult tisztviselőre, amennyiben nem gondoskodik valamely adósságot megtestesítő okmány kiállításáról, valamely beszedési utalványt elmulaszt kiállítani, vagy azokat kellő indok nélkül késedelemmel állítja ki. Ilyen felelősségre vonás kizárólag a szándékosan elkövetett vagy súlyos gondatlanság eredményeként bekövetkezett jogsértés esetén alkalmazandó.

30. cikk

(1)   A számvitelért felelős tisztviselőt és a számvitelért felelős asszisztens tisztviselőket az általuk teljesített, a 19. cikket sértő kifizetések tekintetében fegyelmi eljárás alá kell vonni, és adott esetben kártérítés fizetésére kell kötelezni.

Fegyelmi eljárás alá vonandók és kártérítés fizetésére kötelezendők az általuk kezelt pénz- vagy egyéb eszközöket és dokumentumokat ért kár vagy veszteség tekintetében, amennyiben azt szándékosan okozták, vagy arra súlyos gondatlanságuk következtében került sor.

Ugyanezen feltételek mellett felelősséggel tartoznak a számukra a bankszámlák felhasználása és kezelése tekintetében kiadott utasítások megfelelő végrehajtásáért, valamint különösen a következő esetekben:

| a) | amennyiben a megfelelő beszedési vagy kifizetési utalványokkal nem egyező összegeket szednek be vagy fizetnek ki; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a megfelelő beszedési vagy kifizetési utalványokkal nem egyező összegeket szednek be vagy fizetnek ki;

| b) | amennyiben a jogosultaktól eltérő személyek részére teljesítenek kifizetésekért. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a jogosultaktól eltérő személyek részére teljesítenek kifizetésekért.

(2)   Az előlegelszámoló tisztviselők fegyelmi eljárás alá vonhatók és adott esetben kártérítés fizetésére kötelezhetők a következő esetekben:

| a) | amennyiben nem tudnak megfelelő igazoló okmányokkal szolgálni az általuk teljesített kifizetésekről; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nem tudnak megfelelő igazoló okmányokkal szolgálni az általuk teljesített kifizetésekről;

| b) | amennyiben a jogosultaktól eltérő személyek részére teljesítenek kifizetést. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a jogosultaktól eltérő személyek részére teljesítenek kifizetést.

Az előlegelszámoló tisztviselőket fegyelmi eljárás alá kell vonni és kártérítés fizetésére kell kötelezni az általuk kezelt pénz- vagy egyéb eszközöket és dokumentumokat ért kár vagy veszteség tekintetében, amennyiben azt szándékosan okozták, vagy arra súlyos gondatlanságuk következtében került sor.

31. cikk

(1)   A számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős asszisztens tisztviselők, valamint az előlegelszámoló tisztviselők részére biztosítást kell kötni a feladataikból eredő kockázatokkal szemben.

Az ehhez kapcsolódó biztosítási költségeket a központ fedezi. A központ meghatározza a számvitelért felelős tisztviselői, a számvitelért felelős asszisztens tisztviselői, illetve az előlegelszámoló tisztviselői feladatokat ellátó alkalmazottak kategóriáit, valamint mindazon feltételeket, amelyek alapján fedezi az említett alkalmazottak feladataiból eredő kockázatok ellen kötött biztosításoknak az alkalmazottak által viselt költségeit.

(2)   A számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős asszisztens tisztviselők, valamint az előlegelszámoló tisztviselők részére különleges juttatások nyújtandók. E támogatások szintjét a központ által megállapított szabályozásban kell meghatározni. Az ezen juttatásoknak megfelelő összeget minden hónapban jóvá kell írni a központ által az alkalmazottak nevében annak érdekében nyitott számlákon, hogy garanciaalap jöjjön létre mindazon veszteségek fedezésére, amelyekért potenciálisan az érintett személy felelős, amennyiben az ilyen veszteségeket nem fedezik biztosítótársaságoktól származó visszatérítések.

E garanciaszámlák pozitív egyenlegét az érintett személyek részére számvitelért felelős tisztviselői, számvitelért felelős asszisztens tisztviselői vagy előlegelszámoló tisztviselői megbízatásuk lejárta után, valamint azután, hogy megkapták végső felmentésüket e számlák fenntartása tekintetében, ki kell fizetni.

(3)   A számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős asszisztens tisztviselők, valamint az előlegelszámoló tisztviselők felmentésüket a külső könyvvizsgálók által készített jelentés alapján az érintett pénzügyi év lezárását követő két éven belül az igazgatótól kapják.

32. cikk

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő, a számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős asszisztens tisztviselők, valamint az előlegelszámoló tisztviselők kártérítés-fizetési és fegyelmi felelősségét a központ személyzeti szabályzatával összhangban kell meghatározni.

VIII.   BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ÉS EGYÉB RENDELKEZÉSEK

33. cikk

A központ árubeszerzésre vagy szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződéseinek odaítélését e cikk rendelkezései szabályozzák, amelyeket szükség szerint a megállapodás és az AKCS–EK Miniszterek Tanácsa által a megállapodás alapján elfogadott általános szabályzat rendelkezései, valamint az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatnak a szerződések odaítélésére vonatkozó szabályai egészítenek ki; vagyis a pályázóknak – az igazgató által elfogadott kellően indokolt esetek kivételével – a Közösség valamely tagállamának vagy az AKCS-államok valamelyikének állampolgárságával kell rendelkeznie.

Jogvita esetén az A. pontban említett szabályokat kell alkalmazni.

E cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „Közvetlen megállapodás”:
  Az az eljárás, amelynek során a központ az általa kiválasztott pályázóval folytat tárgyalást, és vele vitatja meg a szerződés feltételeit. |
| --- | --- |

1.

„Közvetlen megállapodás”:

Az az eljárás, amelynek során a központ az általa kiválasztott pályázóval folytat tárgyalást, és vele vitatja meg a szerződés feltételeit.

| 2. | „Egyszerűsített eljárás”:
  Hirdetmény és feladatmeghatározás előzetes közzététele nélkül folytatott eljárás, amelynek keretében kizárólag a központ által erre felkért (legalább három) jelölt nyújthat be ajánlatot. |
| --- | --- |

2.

„Egyszerűsített eljárás”:

Hirdetmény és feladatmeghatározás előzetes közzététele nélkül folytatott eljárás, amelynek keretében kizárólag a központ által erre felkért (legalább három) jelölt nyújthat be ajánlatot.

| 3. | „Tárgyalásos eljárás”:
  Hirdetmény és feladatmeghatározás előzetes közzététele nélkül folytatott eljárás, amelynek során a központ az általa kiválasztott pályázóval vagy pályázókkal folytat tárgyalást, illetve vele/velük vitatja meg a szerződés feltételeit. Az alábbi C.1 e) pontban meghatározott egy vagy több feltételt alkalmazni kell. |
| --- | --- |

3.

„Tárgyalásos eljárás”:

Hirdetmény és feladatmeghatározás előzetes közzététele nélkül folytatott eljárás, amelynek során a központ az általa kiválasztott pályázóval vagy pályázókkal folytat tárgyalást, illetve vele/velük vitatja meg a szerződés feltételeit. Az alábbi C.1 e) pontban meghatározott egy vagy több feltételt alkalmazni kell.

| 4. | „Hirdetmény közzététele nélküli meghívásos pályázati felhívás”:
  Olyan eljárás, amelynek keretében kizárólag a központ által annak beszállítói adatállományából felkért pályázók nyújthatnak be ajánlatot, a központ által kidolgozott feladatmeghatározás alapján. |
| --- | --- |

4.

„Hirdetmény közzététele nélküli meghívásos pályázati felhívás”:

Olyan eljárás, amelynek keretében kizárólag a központ által annak beszállítói adatállományából felkért pályázók nyújthatnak be ajánlatot, a központ által kidolgozott feladatmeghatározás alapján.

| 5. | „Hirdetményben közzétett meghívásos pályázati felhívás”:
  Olyan eljárás, amelynek keretében kizárólag a központ által felkért pályázók nyújthatnak be ajánlatot, a központ által közzétett feladatmeghatározás alapján. |
| --- | --- |

5.

„Hirdetményben közzétett meghívásos pályázati felhívás”:

Olyan eljárás, amelynek keretében kizárólag a központ által felkért pályázók nyújthatnak be ajánlatot, a központ által közzétett feladatmeghatározás alapján.

| 6. | „Nyílt versenytárgyalási felhívás”:
  Olyan eljárás, amelynek keretében bármely jogi vagy természetes személy, vagy ezek egy csoportja ajánlatot nyújthat be a központ által közzétett hirdetmény és feladatmeghatározás alapján. |
| --- | --- |

6.

„Nyílt versenytárgyalási felhívás”:

Olyan eljárás, amelynek keretében bármely jogi vagy természetes személy, vagy ezek egy csoportja ajánlatot nyújthat be a központ által közzétett hirdetmény és feladatmeghatározás alapján.

| 1. | Beszerzési szerződések






  a) | A termékek és szolgáltatások, berendezések és ingó vagyontárgyak beszerzésére vagy bérbevételére irányuló szerződéseket nyílt ajánlati felhívást követően kell megkötni. A pályázóknak – az igazgató által elfogadott kellően indokolt esetek kivételével – a Közösség valamely tagállamának vagy az AKCS-államok valamelyikének állampolgárságával kell rendelkeznie. |
| --- | --- | --- |

1.

Beszerzési szerződések

a)

A termékek és szolgáltatások, berendezések és ingó vagyontárgyak beszerzésére vagy bérbevételére irányuló szerződéseket nyílt ajánlati felhívást követően kell megkötni. A pályázóknak – az igazgató által elfogadott kellően indokolt esetek kivételével – a Közösség valamely tagállamának vagy az AKCS-államok valamelyikének állampolgárságával kell rendelkeznie.

| b) | A szerződések megköthetők közvetlen megállapodás (egyetlen ajánlat) útján, amennyiben végösszegük nem haladja meg a 4 999 EUR összeghatárt. |
| --- | --- |

b)

A szerződések megköthetők közvetlen megállapodás (egyetlen ajánlat) útján, amennyiben végösszegük nem haladja meg a 4 999 EUR összeghatárt.

| c) | Amennyiben a szerződések végösszege 5 000 EUR és 29 999 EUR között van, akkor azokat egyszerűsített eljárással kell megkötni, amelynek során legalább három beszállítóval kell tárgyalást folytatni. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a szerződések végösszege 5 000 EUR és 29 999 EUR között van, akkor azokat egyszerűsített eljárással kell megkötni, amelynek során legalább három beszállítóval kell tárgyalást folytatni.

| d) | Amennyiben a szerződések végösszege 30 000 EUR és 149 999 EUR között van, akkor azokat legalább három pályázónak szóló, hirdetmény közzététele nélküli meghívásos ajánlati felhívást követően kell megkötni. |
| --- | --- |

d)

Amennyiben a szerződések végösszege 30 000 EUR és 149 999 EUR között van, akkor azokat legalább három pályázónak szóló, hirdetmény közzététele nélküli meghívásos ajánlati felhívást követően kell megkötni.

| e) | A szerződéseket az igazgató hozzájárulását követően és a kellő indokolást tartalmazó ügyirat alapján tárgyalásos eljárással lehet megkötni, amennyiben azok végösszege meghaladja a 4 999 EUR összeghatárt, és az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:






  — | nem a központnak tulajdonítható sürgősségi okok, |
| --- | --- | --- |

e)

A szerződéseket az igazgató hozzájárulását követően és a kellő indokolást tartalmazó ügyirat alapján tárgyalásos eljárással lehet megkötni, amennyiben azok végösszege meghaladja a 4 999 EUR összeghatárt, és az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:

—

nem a központnak tulajdonítható sürgősségi okok,

| — | kifejezetten technikai jellegű és kellően megalapozott indokok, |
| --- | --- |

—

kifejezetten technikai jellegű és kellően megalapozott indokok,

| — | amennyiben a szerződés olyan kiegészítő termékre, szolgáltatásra vagy munkára vonatkozik, amelyet technikai okokból nem lehet elkülöníteni az elsődleges szerződéstől; |
| --- | --- |

—

amennyiben a szerződés olyan kiegészítő termékre, szolgáltatásra vagy munkára vonatkozik, amelyet technikai okokból nem lehet elkülöníteni az elsődleges szerződéstől;

| — | amennyiben az ajánlati felhívás sikertelennek bizonyult. |
| --- | --- |

—

amennyiben az ajánlati felhívás sikertelennek bizonyult.

Azokat a feltételeket, amelyek alapján az e) pontban említett eltéréseket jóvá lehet hagyni, az Igazgatóság által hozott belső irányelvben kell meghatározni, és az Igazgatóságot bármely ilyen döntésről haladéktalanul értesíteni kell.

| 2. | Szolgáltatási szerződések






  a) | A szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződéseket legalább három pályázónak szóló meghívásos ajánlati felhívást követően kell megkötni. Az ilyen pályázóknak – az igazgató által elfogadott kellően indokolt esetek kivételével – a Közösség valamely tagállamának vagy az AKCS-államok valamelyikének állampolgárságával kell rendelkeznie. |
| --- | --- | --- |

2.

Szolgáltatási szerződések

a)

A szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződéseket legalább három pályázónak szóló meghívásos ajánlati felhívást követően kell megkötni. Az ilyen pályázóknak – az igazgató által elfogadott kellően indokolt esetek kivételével – a Közösség valamely tagállamának vagy az AKCS-államok valamelyikének állampolgárságával kell rendelkeznie.

| b) | A szerződések megköthetők közvetlen megállapodás útján, amennyiben a központnak nyújtott szolgáltatások teljes költsége nem haladja meg a 4 999 EUR összeghatárt. |
| --- | --- |

b)

A szerződések megköthetők közvetlen megállapodás útján, amennyiben a központnak nyújtott szolgáltatások teljes költsége nem haladja meg a 4 999 EUR összeghatárt.

| c) | Amennyiben a központnak nyújtott szolgáltatások teljes költsége 5 000 EUR és 199 999 EUR között van, akkor a szerződéseket egyszerűsített eljárással kell megkötni, amelynek során legalább három beszállítóval kell tárgyalást folytatni. A 150 000 EUR és 199 999 EUR közötti összegű szerződések esetében azonban a tárgyalást részletes feladatmeghatározás alapján kell folytatni. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a központnak nyújtott szolgáltatások teljes költsége 5 000 EUR és 199 999 EUR között van, akkor a szerződéseket egyszerűsített eljárással kell megkötni, amelynek során legalább három beszállítóval kell tárgyalást folytatni. A 150 000 EUR és 199 999 EUR közötti összegű szerződések esetében azonban a tárgyalást részletes feladatmeghatározás alapján kell folytatni.

| d) | A szerződéseket az igazgató hozzájárulását követően és a kellő indokolást tartalmazó ügyirat alapján tárgyalásos eljárással kell megkötni, amennyiben azok végösszege meghaladja a 4 999 EUR összeghatárt, és a C. (1) e) pontban meghatározott feltételek közül egy vagy több teljesül. |
| --- | --- |

d)

A szerződéseket az igazgató hozzájárulását követően és a kellő indokolást tartalmazó ügyirat alapján tárgyalásos eljárással kell megkötni, amennyiben azok végösszege meghaladja a 4 999 EUR összeghatárt, és a C. (1) e) pontban meghatározott feltételek közül egy vagy több teljesül.

| 3. | A nyertes ajánlattevőt az árajánlat, a szakmai hozzáértést igazoló okmányok, a tapasztalat és a pénzügyi stabilitás, valamint a szerződés teljesítésére általa javasolt időkeret alapján kell kiválasztani. |
| --- | --- |

3.

A nyertes ajánlattevőt az árajánlat, a szakmai hozzáértést igazoló okmányok, a tapasztalat és a pénzügyi stabilitás, valamint a szerződés teljesítésére általa javasolt időkeret alapján kell kiválasztani.

| 4. | A szerződések kizárólag euróban köthetők meg. |
| --- | --- |

4.

A szerződések kizárólag euróban köthetők meg.

| 5. | Amennyiben az (1) és (2) bekezdésbe foglalt szolgáltatások több szerződésre oszlanak, e cikk alkalmazása során a szolgáltatások teljes költségét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az (1) és (2) bekezdésbe foglalt szolgáltatások több szerződésre oszlanak, e cikk alkalmazása során a szolgáltatások teljes költségét kell figyelembe venni.

| 6. | Egyes meghatározott esetekben a központ az egyszerűsített eljárások és ajánlati felhívások szervezését átruházhatja egy külső szervre, feltéve, hogy a felkért vállalkozások körét, a feladatmeghatározásokat és a nyertes ajánlattevő kiválasztását megtartja saját hatáskörében, vagy társfinanszírozás esetén a központ és a többi társfinanszírozó hatáskörében. |
| --- | --- |

6.

Egyes meghatározott esetekben a központ az egyszerűsített eljárások és ajánlati felhívások szervezését átruházhatja egy külső szervre, feltéve, hogy a felkért vállalkozások körét, a feladatmeghatározásokat és a nyertes ajánlattevő kiválasztását megtartja saját hatáskörében, vagy társfinanszírozás esetén a központ és a többi társfinanszírozó hatáskörében.

34. cikk

A központ pénzügyi hozzájárulást nyújthat vállalkozások, vállalkozók, közvetítők és szolgáltatók kezdeményezései számára, az alábbiak szerint:

| 1. | A központ hozzájárulhat mindazon jogosult projektek szolgáltatási költségeihez, amelyeknek finanszírozása és irányítása tekintetében a felelősség olyan természetes vagy jogi személyt terhel, aki/amely a Közösség valamely tagállamának vagy egy AKCS-államnak az állampolgárságával rendelkezik, és aki/amely támogatás iránti kérelemmel fordult a központhoz. |
| --- | --- |

1.

A központ hozzájárulhat mindazon jogosult projektek szolgáltatási költségeihez, amelyeknek finanszírozása és irányítása tekintetében a felelősség olyan természetes vagy jogi személyt terhel, aki/amely a Közösség valamely tagállamának vagy egy AKCS-államnak az állampolgárságával rendelkezik, és aki/amely támogatás iránti kérelemmel fordult a központhoz.

| 2. | A központ felméri a szolgáltatások költségét, a szolgáltatók körét, a szakmai hozzáértést igazoló okmányokat, a szolgáltatók tapasztalatát és pénzügyi stabilitását, a munka teljesítésére megadott időkeretet, valamint a programnak a kedvezményezett megítélése szerint várható hatását. E célból a központ egy, a Bizottság által az EFA irányítása során használt súlyozott kritériumlistához hasonló, saját céljaihoz igazított kritériumlistát alkalmaz. |
| --- | --- |

2.

A központ felméri a szolgáltatások költségét, a szolgáltatók körét, a szakmai hozzáértést igazoló okmányokat, a szolgáltatók tapasztalatát és pénzügyi stabilitását, a munka teljesítésére megadott időkeretet, valamint a programnak a kedvezményezett megítélése szerint várható hatását. E célból a központ egy, a Bizottság által az EFA irányítása során használt súlyozott kritériumlistához hasonló, saját céljaihoz igazított kritériumlistát alkalmaz.

| 3. | A kedvezményezettnek, amennyiben alvállalkozói munkát vesz igénybe, meg kell felelnie a33. cikk rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

3.

A kedvezményezettnek, amennyiben alvállalkozói munkát vesz igénybe, meg kell felelnie a33. cikk rendelkezéseinek.

| 4. | A megállapodások kizárólag euróban köthetők meg. |
| --- | --- |

4.

A megállapodások kizárólag euróban köthetők meg.

| 5. | Az ilyen hozzájárulások felhasználásának módját belső irányelvben kell megállapítani. |
| --- | --- |

5.

Az ilyen hozzájárulások felhasználásának módját belső irányelvben kell megállapítani.

35. cikk

(1)   A központ tulajdonát képező minden ingó és ingatlan vagyontárgyról állandó leltárt kell vezetni. A leltárba felvehető ingó vagyontárgyak értékének alsó összeghatára 350 EUR. A leltárszámot minden számlán fel kell tüntetni, mielőtt az kifizetésre kerül.

(2)   Bármely 1 000 EUR-t meghaladó beszerzési egységárú ingó vagyontárgy vagy berendezés értékesítését megfelelő módon meg kell hirdetni, az igazgató által megállapítandó belső irányelvvel összhangban.

(3)   Minden olyan esetben, amikor egy leltárba vett vagyontárgy vagy cikk eltávolításra vagy leselejtezésre kerül, illetve elvesztése, ellopása vagy bármely egyéb ok következtében hiányzik, az igazgató és az adott berendezésért felelős személy aláírásával ellátott és a belső ellenőrzés által hitelesített jegyzőkönyvet kell készíteni.

(4)   A központ egy tényleges és egy számviteli leltárt vezet, amelyeket rendszeres időközönként egyeztetni kell egymással. Az egyeztetést a belső ellenőrzés hagyja jóvá.

36. cikk

Ezt a pénzügyi szabályzatot teljes egészében alkalmazni kell a központ decentralizált struktúrái tekintetében.

IX.   FORRÁSKEZELÉS HARMADIK SZEMÉLYEK NEVÉBEN

37. cikk

(1)   A központ a megállapodásban foglalt tevékenységei végrehajtására szánt források kezelését harmadik személyek nevében is elláthatja. Ezen források jegyzékét a központ költségvetéséhez csatolt melléklet tartalmazza.

(2)   Az említett források kezelése tekintetében e pénzügyi szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni.

A Bizottság által rendelkezésre bocsátott egyéb források kezelését ugyanakkor a Bizottság és a központ között létrejött megállapodásban megállapított pénzügyi rendelkezések szabályozzák. Ilyen rendelkezések hiányában e pénzügyi szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3)   A központ költségvetéséhez az e forrásokból finanszírozandó kiadásokra vonatkozó megfelelő becsléseket is csatolni kell. A működési és az intervenciós kiadásokat világosan meg kell különböztetni egymástól.

(4)   Az ilyen források harmadik személyek nevében történő kezelése céljára külön számlákat kell vezetni.

(5)   A központ által harmadik személyek nevében kezelt valamennyi alap pénzügyi kimutatásainak tartalmaznia kell egy mérleget és egy bevételi és kiadási kimutatást, amelyek a forrásoknak az érintett pénzügyi év december 31-én érvényes helyzetét jelenítik meg. Ezeket a központ és az adományozó között létrejött megállapodás rendelkezéseivel összhangban hitelesíteni kell.

Ilyen rendelkezések hiányában a hitelesítést a központ pénzügyi ellenőrzése végzi el.

(6)   A fenti pénzügyi kimutatásokat melléklet formájában csatolni kell a központ pénzügyi kimutatásaihoz.

38. cikk

Az AKCS-államok, a tagállamok és a Közösség érintettségük mértékéig kötelesek megtenni az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

39. cikk

Ez a határozat 2005. január 1-jén lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 17-én.

az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága részéről

az elnök

T. J. A. M. de BRUIJN

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

---

Bizottság

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/63 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/63

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. március 1.)

a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében az EMAS-logónak a szállítási vagy harmadlagos csomagoláson, kivételes esetként történő felhasználására irányadó szabályok megállapításáról

(az értesítés a C(2006) 306. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/193/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az EMAS-logó azt jelzi a nyilvánosságnak és más érdekelt feleknek, hogy az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezet a 761/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően környezetvédelmi vezetési rendszert hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

Az EMAS-logó azt jelzi a nyilvánosságnak és más érdekelt feleknek, hogy az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezet a 761/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően környezetvédelmi vezetési rendszert hozott létre.

| (2) | Az EMAS-logó nem helyezhető el termékeken vagy azok csomagolásán, és nem használható fel más termékekre, tevékenységekre és szolgáltatásokra vonatkozó összehasonlításban. A 761/2001/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében előírt értékelés keretében ugyanakkor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy mely kivételes körülmények között használható az EMAS-logó. |
| --- | --- |

(2)

Az EMAS-logó nem helyezhető el termékeken vagy azok csomagolásán, és nem használható fel más termékekre, tevékenységekre és szolgáltatásokra vonatkozó összehasonlításban. A 761/2001/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében előírt értékelés keretében ugyanakkor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy mely kivételes körülmények között használható az EMAS-logó.

| (3) | Egyes, az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek érdeklődést mutattak aziránt, hogy az EMAS-logót a szállítási vagy harmadlagos csomagoláson, az érdekeltek környezetvédelmi tájékoztatásának hatékony módjaként feltüntessék. |
| --- | --- |

(3)

Egyes, az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek érdeklődést mutattak aziránt, hogy az EMAS-logót a szállítási vagy harmadlagos csomagoláson, az érdekeltek környezetvédelmi tájékoztatásának hatékony módjaként feltüntessék.

| (4) | A Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben, a 761/2001/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a logó alkalmazásáról, elismeréséről és értelmezéséről folytatott értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) meghatározott szállítási vagy harmadlagos csomagolás a 761/2001/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében kivételes körülményt képez, mert ez a csomagolás nem kapcsolódik közvetlenül a termékekhez, és ezért az EMAS-logó használata ezen a csomagoláson megengedhető. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben, a 761/2001/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése alapján a logó alkalmazásáról, elismeréséről és értelmezéséről folytatott értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) meghatározott szállítási vagy harmadlagos csomagolás a 761/2001/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében kivételes körülményt képez, mert ez a csomagolás nem kapcsolódik közvetlenül a termékekhez, és ezért az EMAS-logó használata ezen a csomagoláson megengedhető.

| (5) | Annak érdekében továbbá, hogy ne legyen összetéveszthető a környezetvédelmi termékcímkékkel, és a nyilvánosság és más érdekelt felek számára egyértelmű legyen, hogy a logó használata semmilyen módon nem kötődik a szállítási vagy harmadlagos csomagolásban lévő termékekhez vagy azok jellemzőihez, hanem csupán azt jelzi, hogy a nyilvántartásba vett szervezet környezetvédelmi vezetési rendszert működtet, a logó mellett kiegészítő tájékoztatást kell elhelyezni. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében továbbá, hogy ne legyen összetéveszthető a környezetvédelmi termékcímkékkel, és a nyilvánosság és más érdekelt felek számára egyértelmű legyen, hogy a logó használata semmilyen módon nem kötődik a szállítási vagy harmadlagos csomagolásban lévő termékekhez vagy azok jellemzőihez, hanem csupán azt jelzi, hogy a nyilvántartásba vett szervezet környezetvédelmi vezetési rendszert működtet, a logó mellett kiegészítő tájékoztatást kell elhelyezni.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 761/2001/EK rendelet 14. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 761/2001/EK rendelet 14. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek az EMAS-logónak a 761/2001/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott mindkét változatát feltüntethetik a 94/62/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, általuk használt szállítási vagy harmadlagos csomagoláson.

Ilyenkor az EMAS-logó környezetében el kell helyezni a következő szöveget: „A(z) [EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezet neve] a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) nyilvántartásba vett szervezet.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 114., 2001.4.24., 1. o. A legutóbb a 196/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 32., 2006.2.4., 4. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 365., 1994.12.31., 10. o. A legutóbb a 2005/20/EK irányelvvel (HL L 70., 2005.3.16., 17. o.) módosított irányelv.

2

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/65

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. március 2.)

a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC) szóló 96/61/EK tanácsi irányelvvel kapcsolatos kérdőív létrehozásáról

(az értesítés a C(2006) 598. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/194/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 96/61/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentések elkészítéséhez a tagállamok által alkalmazandó kérdőív célja az irányelvben megállapított legfontosabb intézkedések tagállamok általi végrehajtásának részletes leírása. |
| --- | --- |

(1)

A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 96/61/EK irányelv végrehajtására vonatkozó jelentések elkészítéséhez a tagállamok által alkalmazandó kérdőív célja az irányelvben megállapított legfontosabb intézkedések tagállamok általi végrehajtásának részletes leírása.

| (2) | A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC) szóló 96/61/EK tanácsi irányelvvel kapcsolatos kérdőívről (a 91/692/EGK tanácsi irányelv végrehajtása) szóló, 1999. május 31-i 1999/391/EK bizottsági határozatban (2) meghatározott korábbi kérdőívek használata és a 96/91/EK irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatot figyelembe véve, a 2006-2008 időszakra vonatkozó kérdőívet át kell dolgozni. Az egyértelműség érdekében az 1999/391/EK határozat helyébe új határozatnak kell lépnie. |
| --- | --- |

(2)

A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC) szóló 96/61/EK tanácsi irányelvvel kapcsolatos kérdőívről (a 91/692/EGK tanácsi irányelv végrehajtása) szóló, 1999. május 31-i 1999/391/EK bizottsági határozatban (2) meghatározott korábbi kérdőívek használata és a 96/91/EK irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatot figyelembe véve, a 2006-2008 időszakra vonatkozó kérdőívet át kell dolgozni. Az egyértelműség érdekében az 1999/391/EK határozat helyébe új határozatnak kell lépnie.

| (3) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a 91/692/EGK irányelv (3) 6. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a 91/692/EGK irányelv (3) 6. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 96/61/EK határozattal kapcsolatos, az e határozat mellékletében meghatározott kérdőív bevezetésre kerül.

A tagállamok e kérdőív alapján készítik el azt a jelentést, amelyet a 96/61/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottságnak benyújtanak a 2006. január 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan.

2. cikk

Az 1999/391/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 2-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 148., 1999.6.15., 39. o. A 2003/241/EK határozattal (HL L 89., 2003.4.5., 17. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 377., 1991.12.31., 48. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

---

MELLÉKLET

1. RÉSZ

KÉRDŐÍV A KÖRNYEZETSZENNYEZÉS INTEGRÁLT MEGELŐZÉSÉRŐL ÉS CSÖKKENTÉSÉRŐL (IPPC) SZÓLÓ 96/61/EK IRÁNYELV VÉGREHAJTÁSÁRÓL

Általános megjegyzések:

Ez a 96/61/EK irányelv szerinti harmadik kérdőív a 2006-tól 2008-ig tartó időszakot öleli fel. Az irányelv végrehajtása során nyert tapasztalatra, és az első kérdőív által már megszerzett, majd a második kérdőívben kért újabb információkra tekintettel ez a kérdőív a tagállamok által az irányelv tényleges végrehajtásában tett változásokra és előrelépésre összpontosít. Az átültetési szempontokat illetően a Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz, hogy az irányelvet a tagállamok hiánytalanul és helyesen ültessék át nemzeti jogukba; ezt különösen a jogsértési eljárások gondos nyomon követése által igyekszik elérni.

Azokban az esetekben, ahol a kérdések hasonlóak az előző kérdőívekben feltettekhez, egyszerűen hivatkozni lehet a korábbi válaszokra, ha a helyzet változatlan, bár ez természetesen nem lehetséges azon tagállamok számára, amelyek esetében ez az első jelentéstételi időszak. Az új fejleményeket egy újabb válaszban kell ismertetni. A jelentés olvasását megkönnyíti, ha teljes válaszok szerepelnek benne, ezért kérjük mindig adják meg a korábbi válaszok szövegét, amikor rájuk utalás történik, kivéve ha gyakorlati okok ez ellen szólnak.

A kérdőívben az általánosan kötelező szabályokra vagy közigazgatási szervek által kibocsátott hivatalos iránymutatásokra vonatkozó specifikus kérdések megválaszolásakor kérjük, ismertessék a szabályok vagy iránymutatások típusát és adják meg a megfelelő weboldalra mutató linkeket vagy elérésük egyéb módját, értelem szerint.

1.   Általános leírás

| 1.1. | Történtek-e jelentős változtatások a 96/61/EK irányelvet végrehajtó nemzeti vagy alacsonyabb szintű jogi szabályozásban és az engedélyezési rendszer(ek)ben a legutóbbi jelentéstételi időszak (2003-2005) óta? Ha igen, ismertesse ezeket a változásokat és az indokokat, és adjon meg hivatkozást az új jogalkotási aktusokra. |
| --- | --- |

1.1.

Történtek-e jelentős változtatások a 96/61/EK irányelvet végrehajtó nemzeti vagy alacsonyabb szintű jogi szabályozásban és az engedélyezési rendszer(ek)ben a legutóbbi jelentéstételi időszak (2003-2005) óta? Ha igen, ismertesse ezeket a változásokat és az indokokat, és adjon meg hivatkozást az új jogalkotási aktusokra.

| 1.2. | Ütköztek-e a tagállamok nehézségekbe a 96/61/EK irányelv végrehajtása során a személyi erőforrások elérhetőségével és kapacitásával összefüggésben? Ha igen, ismertesse a nehézségeket, például a jelenlegi erőforrásokra vonatkozó adatokkal alátámasztva. Írja le a nehézségek kezelésére irányuló terveket (például a személyi kapacitás növelése). |
| --- | --- |

1.2.

Ütköztek-e a tagállamok nehézségekbe a 96/61/EK irányelv végrehajtása során a személyi erőforrások elérhetőségével és kapacitásával összefüggésben? Ha igen, ismertesse a nehézségeket, például a jelenlegi erőforrásokra vonatkozó adatokkal alátámasztva. Írja le a nehézségek kezelésére irányuló terveket (például a személyi kapacitás növelése).

2.   Létesítmények és engedélyek száma (2. cikk (3) és (4) bekezdés és 4. cikk)

| 2.1. | Adja meg a 96/61/EK irányelv szerint meghatározott új és meglévő létesítmények (IPPC létesítmények) és az engedélyek számára vonatkozó adatokat a tevékenység típusa szerint, hivatkozással a 2. részben meghatározott sablonra és megjegyzésekre. |
| --- | --- |

2.1.

Adja meg a 96/61/EK irányelv szerint meghatározott új és meglévő létesítmények (IPPC létesítmények) és az engedélyek számára vonatkozó adatokat a tevékenység típusa szerint, hivatkozással a 2. részben meghatározott sablonra és megjegyzésekre.

3.   Meglévő létesítmények (5. cikk)

| 3.1. | Ismertesse az 5. cikk (1) bekezdésében említett követelményeknek 2007. október 30-ig való megfelelés biztosítása érdekében meghozott, jogilag kötelező intézkedéseket vagy közigazgatási terveket. Kötelezték-e az üzemeltetőket engedélykérelmek ilyen célú benyújtására, illetőleg az illetékes hatóságoknak módjában állt-e ezt megkövetelni az üzemeltetőktől? |
| --- | --- |

3.1.

Ismertesse az 5. cikk (1) bekezdésében említett követelményeknek 2007. október 30-ig való megfelelés biztosítása érdekében meghozott, jogilag kötelező intézkedéseket vagy közigazgatási terveket. Kötelezték-e az üzemeltetőket engedélykérelmek ilyen célú benyújtására, illetőleg az illetékes hatóságoknak módjában állt-e ezt megkövetelni az üzemeltetőktől?

4.   Engedélykérelmek (6. cikk)

| 4.1. | Ismertesse azokat az általánosan kötelező szabályokat, útmutatókat vagy kérelmezési nyomtatványokat, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a kérelmek tartalmazzák a 6. cikkben megkövetelt összes információt, általánosságban vagy meghatározott kérdések (pl. a létesítményekből származó jelentős kibocsátások értékelésének módszere) vonatkozásában. |
| --- | --- |

4.1.

Ismertesse azokat az általánosan kötelező szabályokat, útmutatókat vagy kérelmezési nyomtatványokat, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a kérelmek tartalmazzák a 6. cikkben megkövetelt összes információt, általánosságban vagy meghatározott kérdések (pl. a létesítményekből származó jelentős kibocsátások értékelésének módszere) vonatkozásában.

5.   Az engedélyezés folyamatának és feltételeinek koordinálása (7–8. cikk)

| 5.1. | Ismertessen az engedélyezési folyamat szervezeti felépítésében (hatóságok szintje, hatáskörök elosztása stb.) az utolsó jelentéstételi időszak óta tett minden változtatást. |
| --- | --- |

5.1.

Ismertessen az engedélyezési folyamat szervezeti felépítésében (hatóságok szintje, hatáskörök elosztása stb.) az utolsó jelentéstételi időszak óta tett minden változtatást.

| 5.2. | Vannak-e különös nehézségek az engedélyezési folyamat és a feltételek teljes körű koordinációjában, különösképpen ha a 7. cikk egynél több illetékes hatóság bevonását írja elő? Ismertesse az ebben a tárgykörben létrehozott jogszabályokat vagy útmutatókat. |
| --- | --- |

5.2.

Vannak-e különös nehézségek az engedélyezési folyamat és a feltételek teljes körű koordinációjában, különösképpen ha a 7. cikk egynél több illetékes hatóság bevonását írja elő? Ismertesse az ebben a tárgykörben létrehozott jogszabályokat vagy útmutatókat.

| 5.3. | Milyen jogszabályi rendelkezések, eljárások vagy útmutatók alkalmazásával biztosítják, hogy az illetékes hatóságok elutasítsák az engedélykérelmet, ha egy létesítmény nem felel meg a 96/61/EK irányelv követelményeinek? Adja meg az elutasított engedélyek számára és körülményeire vonatkozó adatokat, ha rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

5.3.

Milyen jogszabályi rendelkezések, eljárások vagy útmutatók alkalmazásával biztosítják, hogy az illetékes hatóságok elutasítsák az engedélykérelmet, ha egy létesítmény nem felel meg a 96/61/EK irányelv követelményeinek? Adja meg az elutasított engedélyek számára és körülményeire vonatkozó adatokat, ha rendelkezésre állnak.

6.   Az engedélyezési feltételek indokoltsága és megfelelősége (3. cikk d) és f) pont, 9. cikk, 16. cikk (1) és (2) bekezdés)

| 6.1. | Ismertesse az alábbi kérdésekben meghozott általánosan kötelező szabályokat vagy az illetékes hatóságoknak szóló konkrét iránymutatásokat:






  1. | eljárások és kritériumok a kibocsátási határértékek és egyéb engedélyezési feltételek megállapítására; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Ismertesse az alábbi kérdésekben meghozott általánosan kötelező szabályokat vagy az illetékes hatóságoknak szóló konkrét iránymutatásokat:

1.

eljárások és kritériumok a kibocsátási határértékek és egyéb engedélyezési feltételek megállapítására;

| 2. | általános elvek az elérhető legjobb technikák meghatározására; |
| --- | --- |

2.

általános elvek az elérhető legjobb technikák meghatározására;

| 3. | a 9. cikk (4) bekezdésének végrehajtása. |
| --- | --- |

3.

a 9. cikk (4) bekezdésének végrehajtása.

| 6.2. | A 96/61/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerint létrehozott BAT referenciadokumentumokkal (BREF-ekkel) kapcsolatos kérdések:






  1. | Általánosságban fogalmazva, hogyan veszik figyelembe az elérhető legjobb technikák meghatározásakor a Bizottság által a 16. cikk (2) bekezdése szerint közzétett információkat, általában vagy az egyes esetekben? Hogyan alkalmazzák konkrétan a BREF-eket engedélyezési feltételek meghatározására? Lefordították a BREF-eket (vagy egy részüket)? |
| --- | --- | --- |

6.2.

A 96/61/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerint létrehozott BAT referenciadokumentumokkal (BREF-ekkel) kapcsolatos kérdések:

1.

Általánosságban fogalmazva, hogyan veszik figyelembe az elérhető legjobb technikák meghatározásakor a Bizottság által a 16. cikk (2) bekezdése szerint közzétett információkat, általában vagy az egyes esetekben? Hogyan alkalmazzák konkrétan a BREF-eket engedélyezési feltételek meghatározására? Lefordították a BREF-eket (vagy egy részüket)?

| 2. | Az elérhető legjobb technikákon alapuló kibocsátási határértékek, egyenértékű paraméterek és technikai intézkedések meghatározásához mennyire hasznos az az információ, amelyet a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdése szerint tesz közzé? Hogyan lehetne ezen javítani? |
| --- | --- |

2.

Az elérhető legjobb technikákon alapuló kibocsátási határértékek, egyenértékű paraméterek és technikai intézkedések meghatározásához mennyire hasznos az az információ, amelyet a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdése szerint tesz közzé? Hogyan lehetne ezen javítani?

| 6.3. | Az engedélyezési feltételekkel kapcsolatos egyéb kérdések:






  1. | Figyelembe vették a környezetirányítási rendszereket az engedélyezési feltételek meghatározásakor? Ha igen, hogyan? |
| --- | --- | --- |

6.3.

Az engedélyezési feltételekkel kapcsolatos egyéb kérdések:

1.

Figyelembe vették a környezetirányítási rendszereket az engedélyezési feltételek meghatározásakor? Ha igen, hogyan?

| 2. | Jellemzően miféle engedélyezési feltételeket vagy egyéb intézkedéseket alkalmaztak a 3. cikk f) pontjában leírt célokra (végleges leállítás esetén a helyszín helyreállítása) és hogyan hajtották végre ezeket a gyakorlatban? |
| --- | --- |

2.

Jellemzően miféle engedélyezési feltételeket vagy egyéb intézkedéseket alkalmaztak a 3. cikk f) pontjában leírt célokra (végleges leállítás esetén a helyszín helyreállítása) és hogyan hajtották végre ezeket a gyakorlatban?

| 3. | Miféle engedélyezési feltételeket határoztak meg jellemzően az energiahatékonyságra vonatkozóan (3. cikk d) pont)? Hogyan éltek a 9. cikk (3) bekezdése alapján választható lehetőséggel, hogy ne határozzanak meg az energiahatékonyságra vonatkozó követelményeket? |
| --- | --- |

3.

Miféle engedélyezési feltételeket határoztak meg jellemzően az energiahatékonyságra vonatkozóan (3. cikk d) pont)? Hogyan éltek a 9. cikk (3) bekezdése alapján választható lehetőséggel, hogy ne határozzanak meg az energiahatékonyságra vonatkozó követelményeket?

7.   Rendelkezésre álló, reprezentatív adatok (16. cikk (1) bekezdés)

| 7.1. | Adja meg a rendelkezésre álló, reprezentatív adatokat a 96/61/EK irányelv I. mellékletében szereplő tevékenységek egyes kategóriáira megállapított határértékekről és a környezetvédelmi teljesítményről, és adott esetben az elérhető legjobb technikákról, amelyekből ezeket az értékeket levezették. Írja le, hogyan választották ki és gyűjtötték össze ezeket az adatokat. A Bizottság a jelentési időszak előtt vagy alatt útmutatást fog adni e kérdés megválaszolásához, hogy két speciális szektorra irányítsa a figyelmet. A jelentett adatok (kibocsátási határértékek és környezetvédelmi teljesítmény) kiértékelésekor a meghatározott határértékek és az elért teljesítmény minél jobb összehasonlítása lesz a cél. Ezután összehasonlítást lehetne végezni a BAT-tal összefüggő kibocsátási szintekkel a BREF-ekben. |
| --- | --- |

7.1.

Adja meg a rendelkezésre álló, reprezentatív adatokat a 96/61/EK irányelv I. mellékletében szereplő tevékenységek egyes kategóriáira megállapított határértékekről és a környezetvédelmi teljesítményről, és adott esetben az elérhető legjobb technikákról, amelyekből ezeket az értékeket levezették. Írja le, hogyan választották ki és gyűjtötték össze ezeket az adatokat. A Bizottság a jelentési időszak előtt vagy alatt útmutatást fog adni e kérdés megválaszolásához, hogy két speciális szektorra irányítsa a figyelmet. A jelentett adatok (kibocsátási határértékek és környezetvédelmi teljesítmény) kiértékelésekor a meghatározott határértékek és az elért teljesítmény minél jobb összehasonlítása lesz a cél. Ezután összehasonlítást lehetne végezni a BAT-tal összefüggő kibocsátási szintekkel a BREF-ekben.

8.   Általános érvényű kötelező szabályok (9. cikk (8) bekezdés)

| 8.1. | Milyen létesítménykategóriákra, és milyen követelményekre állapítottak meg adott esetben általános érvényű kötelező szabályokat a 9. cikk (8) bekezdésében előírtak szerint? Adjon meg hivatkozást az általános érvényű kötelező szabályokra. Milyen formában jelennek meg e szabályok (pl. ki állapítja meg őket, és milyen jogi státusszal rendelkeznek)? Az ilyen szabályok alkalmazása esetében is hoznak rendelkezéseket a helyi tényezők figyelembevételére (a 9. cikk (4) bekezdésében említve)? |
| --- | --- |

8.1.

Milyen létesítménykategóriákra, és milyen követelményekre állapítottak meg adott esetben általános érvényű kötelező szabályokat a 9. cikk (8) bekezdésében előírtak szerint? Adjon meg hivatkozást az általános érvényű kötelező szabályokra. Milyen formában jelennek meg e szabályok (pl. ki állapítja meg őket, és milyen jogi státusszal rendelkeznek)? Az ilyen szabályok alkalmazása esetében is hoznak rendelkezéseket a helyi tényezők figyelembevételére (a 9. cikk (4) bekezdésében említve)?

| 8.2. | Ha ismert, hány létesítmény (abszolút számban vagy százalékban) alanya e szabályoknak a jelentéstételi időszak végén? |
| --- | --- |

8.2.

Ha ismert, hány létesítmény (abszolút számban vagy százalékban) alanya e szabályoknak a jelentéstételi időszak végén?

9.   Környezetminőségi szabványok (10. cikk)

| 9.1. | Felmerültek-e olyan esetek, amelyekre a 10. cikk alkalmazandó, és amelyeknél az elérhető legjobb technikák használata nem elegendő a közösségi joganyagban meghatározott környezetminőségi szabványok teljesítésére (a 2. cikk (7) bekezdésének meghatározása szerint)? Ha igen, hozzon példákat ilyen esetekre és a meghozott kiegészítő intézkedésekre. |
| --- | --- |

9.1.

Felmerültek-e olyan esetek, amelyekre a 10. cikk alkalmazandó, és amelyeknél az elérhető legjobb technikák használata nem elegendő a közösségi joganyagban meghatározott környezetminőségi szabványok teljesítésére (a 2. cikk (7) bekezdésének meghatározása szerint)? Ha igen, hozzon példákat ilyen esetekre és a meghozott kiegészítő intézkedésekre.

10.   Az elérhető legjobb technikák fejlődése (11. cikk)

| 10.1. | Történtek-e lépések annak biztosítása érdekében, hogy a 11. cikkel összhangban az illetékes hatóságok figyelemmel kövessék az elérhető legjobb technikák fejlődését, vagy megfelelő tájékoztatást kapjanak e fejlődésről? Ha igen, kérjük, részletezze. Ha nem, milyen terveik vannak e követelmény teljesítésére? |
| --- | --- |

10.1.

Történtek-e lépések annak biztosítása érdekében, hogy a 11. cikkel összhangban az illetékes hatóságok figyelemmel kövessék az elérhető legjobb technikák fejlődését, vagy megfelelő tájékoztatást kapjanak e fejlődésről? Ha igen, kérjük, részletezze. Ha nem, milyen terveik vannak e követelmény teljesítésére?

11.   Változtatások a létesítményekben (12. cikk, 2. cikk (10) bekezdés)

| 11.1. | Hogyan állapítják meg az illetékes hatóságok a gyakorlatban a 12. cikk szerint, hogy mi minősül „üzemeltetésben tett változtatásnak”, amely következményekkel jár a környezetre (2. cikk (10) bekezdés a) pont), illetőleg „jelentős változtatásnak”, amelynek jelentős káros hatása lehet az emberekre és a környezetre (2. cikk (10) bekezdés b) pont)? Adjon meg hivatkozást a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre, útmutatásokra vagy eljárásokra. |
| --- | --- |

11.1.

Hogyan állapítják meg az illetékes hatóságok a gyakorlatban a 12. cikk szerint, hogy mi minősül „üzemeltetésben tett változtatásnak”, amely következményekkel jár a környezetre (2. cikk (10) bekezdés a) pont), illetőleg „jelentős változtatásnak”, amelynek jelentős káros hatása lehet az emberekre és a környezetre (2. cikk (10) bekezdés b) pont)? Adjon meg hivatkozást a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre, útmutatásokra vagy eljárásokra.

| 11.2. | Hány „jelentős változtatás” iránti kérelemről döntöttek a jelentéstételi időszak során? Adja meg az adatokat a tevékenység típusa szerint, hivatkozással a 2. részben meghatározott sablonra és megjegyzésekre. |
| --- | --- |

11.2.

Hány „jelentős változtatás” iránti kérelemről döntöttek a jelentéstételi időszak során? Adja meg az adatokat a tevékenység típusa szerint, hivatkozással a 2. részben meghatározott sablonra és megjegyzésekre.

12.   Az engedélyezési feltételek újraértékelése és frissítése (13. cikk)

| 12.1. | Az engedélyezési feltételek újraértékelésének és adott esetben frissítésének (13. cikk) gyakorisága nemzeti vagy alacsonyabb szintű jogszabályok révén, vagy más módon – például az engedélyek időbeli korlátozásával – van szabályozva? Ha más módon, hogyan? Adjon meg hivatkozást a vonatkozó jogszabályokra, útmutatásokra vagy eljárásokra. |
| --- | --- |

12.1.

Az engedélyezési feltételek újraértékelésének és adott esetben frissítésének (13. cikk) gyakorisága nemzeti vagy alacsonyabb szintű jogszabályok révén, vagy más módon – például az engedélyek időbeli korlátozásával – van szabályozva? Ha más módon, hogyan? Adjon meg hivatkozást a vonatkozó jogszabályokra, útmutatásokra vagy eljárásokra.

| 12.2. | Mi a jellemző gyakoriság (vagy elvárt jellemző gyakoriság) az engedélyezési feltételek újraértékelésénél? Ha ez létesítmény vagy ágazat szerint más és más, adjon szemléltő tájékoztatást, ha hozzáférhető. |
| --- | --- |

12.2.

Mi a jellemző gyakoriság (vagy elvárt jellemző gyakoriság) az engedélyezési feltételek újraértékelésénél? Ha ez létesítmény vagy ágazat szerint más és más, adjon szemléltő tájékoztatást, ha hozzáférhető.

| 12.3. | Miből áll az engedélyezési feltételek újraértékelésének és frissítésének folyamata? Hogyan hajtják végre az engedélyezési feltételek újraértékelésére vonatkozó rendelkezést, ha az elérhető legjobb technikák lényegesen megváltoznak? Adjon meg hivatkozást a vonatkozó jogszabályokra, útmutatásokra vagy eljárásokra. |
| --- | --- |

12.3.

Miből áll az engedélyezési feltételek újraértékelésének és frissítésének folyamata? Hogyan hajtják végre az engedélyezési feltételek újraértékelésére vonatkozó rendelkezést, ha az elérhető legjobb technikák lényegesen megváltoznak? Adjon meg hivatkozást a vonatkozó jogszabályokra, útmutatásokra vagy eljárásokra.

13.   Az engedélyezési feltételek betartása (14. cikk)

| 13.1. | Hogyan szereznek érvényt a gyakorlatban a 14. cikk azon követelményének, hogy az üzemeltetők rendszeresen tájékoztassák a hatóságokat a szennyezőanyag-kibocsátás ellenőrzésének eredményeiről? Adjon meg hivatkozást bármely ilyen tárgyú rendeletre, eljárásra vagy az illetékes hatóságoknak szánt útmutatásra. Benyújtanak-e az üzemeltetők időszakos ellenőrzési jelentést? Adjon tájékoztatást az ilyen információk benyújtásának jellemző gyakoriságáról. Ha ez létesítmény vagy ágazat szerint más és más, kérjük adja meg a rendelkezésre álló információt. |
| --- | --- |

13.1.

Hogyan szereznek érvényt a gyakorlatban a 14. cikk azon követelményének, hogy az üzemeltetők rendszeresen tájékoztassák a hatóságokat a szennyezőanyag-kibocsátás ellenőrzésének eredményeiről? Adjon meg hivatkozást bármely ilyen tárgyú rendeletre, eljárásra vagy az illetékes hatóságoknak szánt útmutatásra. Benyújtanak-e az üzemeltetők időszakos ellenőrzési jelentést? Adjon tájékoztatást az ilyen információk benyújtásának jellemző gyakoriságáról. Ha ez létesítmény vagy ágazat szerint más és más, kérjük adja meg a rendelkezésre álló információt.

| 13.2. | Lehetőség szerint, ha ezeket az adatokat még nem nyújtották be a tagállami környezeti vizsgálatok minimális követelményeit előíró ajánlás szerinti jelentéstétel során, adjon meg reprezentatív információt a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítmények tekintetében, a következő tárgykörökben:






  — | a helyszíni vizsgálatok végrehajtása és a mintavétel (típusa, száma, gyakorisága), |
| --- | --- | --- |

13.2.

Lehetőség szerint, ha ezeket az adatokat még nem nyújtották be a tagállami környezeti vizsgálatok minimális követelményeit előíró ajánlás szerinti jelentéstétel során, adjon meg reprezentatív információt a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítmények tekintetében, a következő tárgykörökben:

—

a helyszíni vizsgálatok végrehajtása és a mintavétel (típusa, száma, gyakorisága),

| — | a balesetekből, a váratlan eseményekből és az engedélyezési feltételek be nem tartásából eredő intézkedések (pl. szankciók vagy más intézkedések) típusa és száma. |
| --- | --- |

—

a balesetekből, a váratlan eseményekből és az engedélyezési feltételek be nem tartásából eredő intézkedések (pl. szankciók vagy más intézkedések) típusa és száma.

14.   A nyilvánosság tájékoztatása és bevonása (15., 15a. cikk)

| 14.1. | Az előző jelentéstételi időszak óta milyen fontosabb változtatások történtek azokban az átültető jogszabályokban, amelyek a nyilvánosság tájékoztatását és bevonását írják elő az engedélyezési eljárás során, a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) módosított 96/61/EK irányelv (15. és 15a. cikk) követelményei szerint? Mi volt a módosított követelmények hatása az érintett illetékes hatóságokra, engedélykérelmezőkre és a nyilvánosságra? |
| --- | --- |

14.1.

Az előző jelentéstételi időszak óta milyen fontosabb változtatások történtek azokban az átültető jogszabályokban, amelyek a nyilvánosság tájékoztatását és bevonását írják elő az engedélyezési eljárás során, a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) módosított 96/61/EK irányelv (15. és 15a. cikk) követelményei szerint? Mi volt a módosított követelmények hatása az érintett illetékes hatóságokra, engedélykérelmezőkre és a nyilvánosságra?

15.   Határokon átnyúló együttműködés (17. cikk)

| 15.1. | Volt-e példa a jelentéstételi időszakban a 17. cikk követelményeinek a határokon átnyúló tájékoztatás és együttműködés tekintetében történő alkalmazására? Adjon meg szemléltető példákat az alkalmazott általános eljárásokra. |
| --- | --- |

15.1.

Volt-e példa a jelentéstételi időszakban a 17. cikk követelményeinek a határokon átnyúló tájékoztatás és együttműködés tekintetében történő alkalmazására? Adjon meg szemléltető példákat az alkalmazott általános eljárásokra.

16.   Kapcsolat más közösségi jogi eszközökkel

| 16.1. | Hogyan értékelik a tagállamok általánosságban a 96/61/EK irányelv hatékonyságát, többek között a Közösség más, környezetvédelmi jogi eszközeihez képest? A vonatkozó tanulmányok és elemzések alapján, ha ilyenek rendelkezésre állnak, mi volt a 96/61/EK irányelv végrehajtásának becsült környezeti haszna és költsége (beleértve az adminisztratív és a betartással kapcsolatos költségeket)? Adjon meg hivatkozásokat a tanulmányokra és elemzésekre. |
| --- | --- |

16.1.

Hogyan értékelik a tagállamok általánosságban a 96/61/EK irányelv hatékonyságát, többek között a Közösség más, környezetvédelmi jogi eszközeihez képest? A vonatkozó tanulmányok és elemzések alapján, ha ilyenek rendelkezésre állnak, mi volt a 96/61/EK irányelv végrehajtásának becsült környezeti haszna és költsége (beleértve az adminisztratív és a betartással kapcsolatos költségeket)? Adjon meg hivatkozásokat a tanulmányokra és elemzésekre.

| 16.2. | Mi a gyakorlati tapasztalata a 96/61/EK irányelv szerinti engedélyezési követelmények és a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítményekre alkalmazható többi közösségi jogi eszköz közötti találkozási felületről? Milyen intézkedéseket hoztak nemzeti vagy alacsonyabb szintű jogi szabályozás vagy adminisztratív rendelkezések keretében a 96/61/EK irányelv végrehajtása és más eszközök közti koherencia növelésére? Példák az e kérdésben esetleg fontos egyéb közösségi eszközökre:






  — | Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (2), |
| --- | --- | --- |

16.2.

Mi a gyakorlati tapasztalata a 96/61/EK irányelv szerinti engedélyezési követelmények és a 96/61/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítményekre alkalmazható többi közösségi jogi eszköz közötti találkozási felületről? Milyen intézkedéseket hoztak nemzeti vagy alacsonyabb szintű jogi szabályozás vagy adminisztratív rendelkezések keretében a 96/61/EK irányelv végrehajtása és más eszközök közti koherencia növelésére? Példák az e kérdésben esetleg fontos egyéb közösségi eszközökre:

—

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (2),

| — | A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv (3), |
| --- | --- |

—

A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv (3),

| — | A szerves oldószerek egyes tevékenységeknél és berendezésekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló, 1999. március 11-i 1999/13/EK tanácsi irányelv (4), |
| --- | --- |

—

A szerves oldószerek egyes tevékenységeknél és berendezésekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló, 1999. március 11-i 1999/13/EK tanácsi irányelv (4),

| — | A hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv (5), |
| --- | --- |

—

A hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv (5),

| — | A vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), |
| --- | --- |

—

A vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6),

| — | A hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), |
| --- | --- |

—

A hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7),

| — | A nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), |
| --- | --- |

—

A nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8),

| — | Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), |
| --- | --- |

—

Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9),

| — | A 166/2006/EK rendelet. |
| --- | --- |

—

A 166/2006/EK rendelet.

| 16.3. | Vezettek-e be nemzeti vagy alacsonyabb szinten intézkedéseket a 96/61/EK irányelv és más közösségi jogi eszközök alapján az illetékes hatóságok által az üzemeltetőktől kért jelentéstétel egyszerűsítésére? Amennyiben rendelkezésre áll, adjon meg hivatkozást az ilyen intézkedésekre, és minden más lehetőségre, amely Ön szerint az EU-követelmények javítását szolgálhatja ezen a területen. |
| --- | --- |

16.3.

Vezettek-e be nemzeti vagy alacsonyabb szinten intézkedéseket a 96/61/EK irányelv és más közösségi jogi eszközök alapján az illetékes hatóságok által az üzemeltetőktől kért jelentéstétel egyszerűsítésére? Amennyiben rendelkezésre áll, adjon meg hivatkozást az ilyen intézkedésekre, és minden más lehetőségre, amely Ön szerint az EU-követelmények javítását szolgálhatja ezen a területen.

17.   Általános észrevételek

| 17.1. | A végrehajtás vonatkozásában vannak-e olyan kérdések, amelyek aggodalomra adnak okot az Ön tagállama tekintetében? Ha igen, kérjük, ismertesse őket. |
| --- | --- |

17.1.

A végrehajtás vonatkozásában vannak-e olyan kérdések, amelyek aggodalomra adnak okot az Ön tagállama tekintetében? Ha igen, kérjük, ismertesse őket.

2. RÉSZ

SABLON A 2.1. KÉRDÉS MEGVÁLASZOLÁSÁHOZ

Megjegyzések:

Általános megjegyzés: Ez a sablon a 2. cikk (3) bekezdése szerint meghatározott „létesítmények” és a 2. cikk (9) bekezdése szerint meghatározott „engedélyek” számára vonatkozó adatok gyűjtésére szolgál. A létesítmények és az engedélyek száma nem lesz szükségszerűen azonos, mert a 2. cikk (9) bekezdésének megfelelően egy engedély egy létesítmény egy részét, a teljes létesítményt vagy több létesítményt is fedhet. Az 1. és 2. táblázatban kért adatokkal kapcsolatban további útmutatás és magyarázat az alábbi 1–9. megjegyzésben található. A tagállamoknak a lehető legteljesebb mértékben ki kell tölteniük az 1. táblázatot. A tagállamok kiegészítő megjegyzéseket tehetnek (például telephely helyreállítására vonatkozóan) ha ez szükséges az 1. és 2. táblázat adatainak alátámasztásához és magyarázatához. Az engedélyek számának magában kell foglalnia a 96/61/EK irányelv (1999. október 30.) átültetésének időpontja után kibocsátott minden engedélyt a 2008 végén még működő létesítmények vonatkozásában.

| 1. | Az 1–10. számú oszlopok vonatkozásában az 1. táblázat egy sablont nyújt a létesítmények tevékenységeit leíró I. mellékleten alapuló adatok összegyűjtéséhez. Ha lehetséges, az I. melléklet alcímei szintjén (1.1., 2.3.a), 6.4.b) stb.) kell megadni az adatokat. A bal oldali oszlop ezért meghatározza az I. melléklet vonatkozó alcím-számait és tömör összefogalást ad a megfelelő tevékenységleírásokról (a küszöbértékeket is tartalmazó teljes leírásokat lásd a 96/61/EK irányelv I. mellékletében). Az 1. táblázat kitöltésekor figyelni kell arra, hogy ne számolják ugyanazt a létesítményt vagy engedélyt többször, még ha több tevékenységet fed is. Ha egy létesítmény vagy engedély az I. melléklet kettő vagy több kategóriája szerinti tevékenységet foglal magába, akkor csak az I. melléklet egy kategóriája alá kell besorolni (pl. amelyik legjobban illik a létesítményhez vagy engedélyhez). |
| --- | --- |

1.

Az 1–10. számú oszlopok vonatkozásában az 1. táblázat egy sablont nyújt a létesítmények tevékenységeit leíró I. mellékleten alapuló adatok összegyűjtéséhez. Ha lehetséges, az I. melléklet alcímei szintjén (1.1., 2.3.a), 6.4.b) stb.) kell megadni az adatokat. A bal oldali oszlop ezért meghatározza az I. melléklet vonatkozó alcím-számait és tömör összefogalást ad a megfelelő tevékenységleírásokról (a küszöbértékeket is tartalmazó teljes leírásokat lásd a 96/61/EK irányelv I. mellékletében). Az 1. táblázat kitöltésekor figyelni kell arra, hogy ne számolják ugyanazt a létesítményt vagy engedélyt többször, még ha több tevékenységet fed is. Ha egy létesítmény vagy engedély az I. melléklet kettő vagy több kategóriája szerinti tevékenységet foglal magába, akkor csak az I. melléklet egy kategóriája alá kell besorolni (pl. amelyik legjobban illik a létesítményhez vagy engedélyhez).

| 2. | Az 1. és 3. oszlopokban azon új, illetve meglévő létesítmények számának egyszerű összegét kell megadni az I. melléklet minden egyes fő tevékenységtípusára, amelyek a jelentéstételi időszak végén működtek. A „meglévő létesítmények” a 96/61/EK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése szerintiek, és az „új létesítmények” az összes többi. A 8. oszlop egyszerűen az 1. és a 3. oszlopban lévő számok összegét mutatja. |
| --- | --- |

2.

Az 1. és 3. oszlopokban azon új, illetve meglévő létesítmények számának egyszerű összegét kell megadni az I. melléklet minden egyes fő tevékenységtípusára, amelyek a jelentéstételi időszak végén működtek. A „meglévő létesítmények” a 96/61/EK irányelv 2. cikkének (4) bekezdése szerintiek, és az „új létesítmények” az összes többi. A 8. oszlop egyszerűen az 1. és a 3. oszlopban lévő számok összegét mutatja.

| 3. | A 2. oszlopban a 4. cikkel összhangban a jelentéstételi időszak végéig az új létesítményekre kiadott engedélyek számára vonatkozó adatokat kell megadni. Ahogyan a fenti általános megjegyzés utal rá, ez nem lesz szükségszerűen azonos a létesítmények számával, még ha minden új létesítményt teljes mértékig engedélyeztek is. |
| --- | --- |

3.

A 2. oszlopban a 4. cikkel összhangban a jelentéstételi időszak végéig az új létesítményekre kiadott engedélyek számára vonatkozó adatokat kell megadni. Ahogyan a fenti általános megjegyzés utal rá, ez nem lesz szükségszerűen azonos a létesítmények számával, még ha minden új létesítményt teljes mértékig engedélyeztek is.

| 4. | A 4–6. oszlop azokat a módokat tartalmazza, ahogyan a meglévő létesítmények a 96/61/EK irányelvnek megfelelőnek talált engedélyek alá tartozhatnak. Ezek a módok a következők:






  a) | Engedély megadása a 6. és 8. cikkben meghatározott eljárással összhangban. A 4. oszlop az ilyen engedélyt új engedélyként említi. A számok minden olyan új engedélyt tartalmaznak, amelyet egy javasolt „jelentős változtatás” következtében nyújtanak. |
| --- | --- | --- |

4.

A 4–6. oszlop azokat a módokat tartalmazza, ahogyan a meglévő létesítmények a 96/61/EK irányelvnek megfelelőnek talált engedélyek alá tartozhatnak. Ezek a módok a következők:

a)

Engedély megadása a 6. és 8. cikkben meghatározott eljárással összhangban. A 4. oszlop az ilyen engedélyt új engedélyként említi. A számok minden olyan új engedélyt tartalmaznak, amelyet egy javasolt „jelentős változtatás” következtében nyújtanak.

| b) | A 6. és 8. cikk szerinti eljárás alkalmazásának alternatívájaként az 5. cikk (1) bekezdése lehetővé teszi az illetékes hatóság számára, hogy megfelelővé tegyen meglévő létesítményeket azon feltételek „újraértékelésével és adott esetben frissítésével”, amelyeknek a létesítmények már alanyai voltak, pl. mi nevezhető egy IPPC előtti engedélynek (a 96/61/EK irányelv végrehajtását megelőző jogszabályok alapján kiadott engedély). Az 5. oszlopban azokról az esetekről kell adatokat megadni, amelyekben egy ilyen IPPC előtti engedély feltételeit újraértékelték, de nem végeztek frissítést, mert a feltételeket a 96/61/EK irányelv követelményeivel egyezőnek találták. |
| --- | --- |

b)

A 6. és 8. cikk szerinti eljárás alkalmazásának alternatívájaként az 5. cikk (1) bekezdése lehetővé teszi az illetékes hatóság számára, hogy megfelelővé tegyen meglévő létesítményeket azon feltételek „újraértékelésével és adott esetben frissítésével”, amelyeknek a létesítmények már alanyai voltak, pl. mi nevezhető egy IPPC előtti engedélynek (a 96/61/EK irányelv végrehajtását megelőző jogszabályok alapján kiadott engedély). Az 5. oszlopban azokról az esetekről kell adatokat megadni, amelyekben egy ilyen IPPC előtti engedély feltételeit újraértékelték, de nem végeztek frissítést, mert a feltételeket a 96/61/EK irányelv követelményeivel egyezőnek találták.

| c) | A 6. oszlopban hasonlóképp olyan esetekről kell adatokat megadni, amelyekben egy IPPC előtti engedély feltételeit újraértékelték, majd ezt követően frissítették a 96/61/EK irányelvnek való megfelelés érdekében. Ez magában foglal minden olyan engedélyt, amelynél az újraértékelés és a frissítés egy javasolt „jelentős változtatás” következményeként történt. |
| --- | --- |

c)

A 6. oszlopban hasonlóképp olyan esetekről kell adatokat megadni, amelyekben egy IPPC előtti engedély feltételeit újraértékelték, majd ezt követően frissítették a 96/61/EK irányelvnek való megfelelés érdekében. Ez magában foglal minden olyan engedélyt, amelynél az újraértékelés és a frissítés egy javasolt „jelentős változtatás” következményeként történt.

| 5. | A 7. oszlopban az olyan meglévő létesítményeket érintő engedélyekre vonatkozó adatokat kell megadni, amelyeket a jelentéstételi időszak végén még ki kell bocsátani, vagy adott esetben újra kell értékelni és frissíteni, és amelyek ellentétben állnak az 5. cikk (1) bekezdésének követelményeivel. A tagállamoknak le kell írniuk, hogyan kezelik az ilyen függőben lévő engedélyekre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

5.

A 7. oszlopban az olyan meglévő létesítményeket érintő engedélyekre vonatkozó adatokat kell megadni, amelyeket a jelentéstételi időszak végén még ki kell bocsátani, vagy adott esetben újra kell értékelni és frissíteni, és amelyek ellentétben állnak az 5. cikk (1) bekezdésének követelményeivel. A tagállamoknak le kell írniuk, hogyan kezelik az ilyen függőben lévő engedélyekre vonatkozó követelményeket.

| 6. | A 9. oszlopban az olyan engedély (vagy engedélyfrissítés) iránti kérelmek számára vonatkozó adatokat kell megadni, amelyet meglévő vagy új létesítmények üzemeltetői adnak be a 2. cikk (10) bekezdés b) pontjában meghatározott „jelentős változtatás” tekintetében, és amelyet a jelentéstételi időszak alatt határoztak meg. Ez magában foglalja az olyan létesítményekben tett jelentős változtatásokat is, amelyek már megfelelnek a 96/61/EK irányelvnek. |
| --- | --- |

6.

A 9. oszlopban az olyan engedély (vagy engedélyfrissítés) iránti kérelmek számára vonatkozó adatokat kell megadni, amelyet meglévő vagy új létesítmények üzemeltetői adnak be a 2. cikk (10) bekezdés b) pontjában meghatározott „jelentős változtatás” tekintetében, és amelyet a jelentéstételi időszak alatt határoztak meg. Ez magában foglalja az olyan létesítményekben tett jelentős változtatásokat is, amelyek már megfelelnek a 96/61/EK irányelvnek.

| 7. | A 10. oszlopban az olyan meglévő létesítményeket érintő engedélyekre vonatkozó adatokat kell megadni, amelyeket 2007. október végén még kibocsátásra, újraértékelésre vagy adott esetben frissítésre várnak, és ellentétben állnak az 5. cikk (1) bekezdésének követelményeivel. A tagállamoknak le kell írniuk, hogyan kezelik az ilyen függőben lévő engedélyekre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

7.

A 10. oszlopban az olyan meglévő létesítményeket érintő engedélyekre vonatkozó adatokat kell megadni, amelyeket 2007. október végén még kibocsátásra, újraértékelésre vagy adott esetben frissítésre várnak, és ellentétben állnak az 5. cikk (1) bekezdésének követelményeivel. A tagállamoknak le kell írniuk, hogyan kezelik az ilyen függőben lévő engedélyekre vonatkozó követelményeket.

| 8. | Noha a tagállamoknak általánosságban az 1. táblázatban felsorolt fő tevékenységtípusok szerint kell lehetőség szerint jelentést készíteniük, elismert tény, hogy a vegyipari ágazat különösen összetett e tekintetben, és sok vegyipari létesítmény egynél több tevékenységet végez a 4. címben meghatározottak szerint. Ezért a tagállamoknak az alcímek szerint kell a jelentést elkészíteniük, amennyiben rendelkezésre állnak az adatok, egyéb esetben csak a 4. cím átfogó számadatait kell jelenteniük (az egyes alcímek adatait nem). |
| --- | --- |

8.

Noha a tagállamoknak általánosságban az 1. táblázatban felsorolt fő tevékenységtípusok szerint kell lehetőség szerint jelentést készíteniük, elismert tény, hogy a vegyipari ágazat különösen összetett e tekintetben, és sok vegyipari létesítmény egynél több tevékenységet végez a 4. címben meghatározottak szerint. Ezért a tagállamoknak az alcímek szerint kell a jelentést elkészíteniük, amennyiben rendelkezésre állnak az adatok, egyéb esetben csak a 4. cím átfogó számadatait kell jelenteniük (az egyes alcímek adatait nem).

| 9. | A 2. táblázat célja a jelentéstételi időszak végén megfelelőnek vagy függőben lévőnek talált engedélyek teljes számának megadása. Az első sor az 1. táblázat 2., 4., 5. és 6. oszlopának összegeit összesíti. A második sor az 1. táblázat 7. oszlopának összegét mutatja. |
| --- | --- |

9.

A 2. táblázat célja a jelentéstételi időszak végén megfelelőnek vagy függőben lévőnek talált engedélyek teljes számának megadása. Az első sor az 1. táblázat 2., 4., 5. és 6. oszlopának összegeit összesíti. A második sor az 1. táblázat 7. oszlopának összegét mutatja.

1. táblázat

| Létesítmény típusa a 96/61/EK irányelv I. mellékletének tevékenységei alapján (lásd 1. megjegyzés) | ÚJ LÉTESÍTMÉNYEK engedélyezése (4. cikk) | MEGLÉVŐ LÉTESÍTMÉNYEK engedélyezése (5. cikk (1) bekezdés) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 1. | Működő új létesítmények száma 2008 végén (lásd 2. megjegyzés) |

Létesítmény típusa a 96/61/EK irányelv I. mellékletének tevékenységei alapján (lásd 1. megjegyzés)

ÚJ LÉTESÍTMÉNYEK engedélyezése (4. cikk)

MEGLÉVŐ LÉTESÍTMÉNYEK engedélyezése (5. cikk (1) bekezdés)

1.

Működő új létesítmények száma 2008 végén (lásd 2. megjegyzés)

| 2. | 2008 végéig kiadott engedélyek száma (lásd 3. megjegyzés) |
| --- | --- |

2.

2008 végéig kiadott engedélyek száma (lásd 3. megjegyzés)

| 3. | Működő meglévő létesítmények száma 2008 végén (lásd 2. megjegyzés) |
| --- | --- |

3.

Működő meglévő létesítmények száma 2008 végén (lásd 2. megjegyzés)

| 4. | A 6. és 8. cikk alapján kiadott új engedélyek száma 2008 végén (lásd 4a. megjegyzés) |
| --- | --- |

4.

A 6. és 8. cikk alapján kiadott új engedélyek száma 2008 végén (lásd 4a. megjegyzés)

| 5. | Az újraértékelt, de nem frissített IPPC előtti engedélyek száma 2008 végén (lásd 4b. megjegyzés) |
| --- | --- |

5.

Az újraértékelt, de nem frissített IPPC előtti engedélyek száma 2008 végén (lásd 4b. megjegyzés)

| 6. | Az újraértékelt és frissített IPPC előtti engedélyek száma 2008 végén (lásd 4c. megjegyzés) |
| --- | --- |

6.

Az újraértékelt és frissített IPPC előtti engedélyek száma 2008 végén (lásd 4c. megjegyzés)

| 7. | Az esetleges függőben lévő engedélyek száma 2008 végén (ellentét az irányelvvel), (lásd 5. megjegyzés) |
| --- | --- |

7.

Az esetleges függőben lévő engedélyek száma 2008 végén (ellentét az irányelvvel), (lásd 5. megjegyzés)

| 8. | Létesítmények száma (1+3) |
| --- | --- |

8.

Létesítmények száma (1+3)

| 9. | „jelentős változtatás” iránti kérelmek száma a jelentéstételi időszak alatt (lásd 6. megjegyzés) |
| --- | --- |

9.

„jelentős változtatás” iránti kérelmek száma a jelentéstételi időszak alatt (lásd 6. megjegyzés)

| 10. | Az esetleges függőben lévő engedélyek száma 2007. október végén (ellentét az irányelvvel), (lásd 7. megjegyzés) |
| --- | --- |

10.

Az esetleges függőben lévő engedélyek száma 2007. október végén (ellentét az irányelvvel), (lásd 7. megjegyzés)

Energia

| 1.1. | Égetés |
| --- | --- |

1.1.

Égetés

| 1.2. | Ásványolaj- és gázfinomítás |
| --- | --- |

1.2.

Ásványolaj- és gázfinomítás

| 1.3. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

1.3.

Kokszolókemencék

| 1.4. | Széngázosítás és -cseppfolyósítás |
| --- | --- |

1.4.

Széngázosítás és -cseppfolyósítás

Vasfémek

| 2.1. | Fémérc pörkölés vagy szinterelés |
| --- | --- |

2.1.

Fémérc pörkölés vagy szinterelés

| 2.2. | Nyersvas vagy acél előállítás |
| --- | --- |

2.2.

Nyersvas vagy acél előállítás

| 2.3. a) | Meleghenger-sorok |
| --- | --- |

2.3. a)

Meleghenger-sorok

| 2.3. b) | Kalapácsos kovácsműhely |
| --- | --- |

2.3. b)

Kalapácsos kovácsműhely

| 2.3. c) | Olvadékfilm-felvitel |
| --- | --- |

2.3. c)

Olvadékfilm-felvitel

| 2.4. | Öntödék |
| --- | --- |

2.4.

Öntödék

| 2.5. a) | Nemvas nyersfémek előállítása |
| --- | --- |

2.5. a)

Nemvas nyersfémek előállítása

| 2.5. b) | Nemvasfémek olvasztása |
| --- | --- |

2.5. b)

Nemvasfémek olvasztása

| 2.6. | Fémek és műanyagok felületkezelése |
| --- | --- |

2.6.

Fémek és műanyagok felületkezelése

Ásványi anyagok

| 3.1. | Cement vagy mész előállítása |
| --- | --- |

3.1.

Cement vagy mész előállítása

| 3.2. | Azbeszt előállítása |
| --- | --- |

3.2.

Azbeszt előállítása

| 3.3. | Üveggyártás |
| --- | --- |

3.3.

Üveggyártás

| 3.4. | Ásványi anyagok olvasztása |
| --- | --- |

3.4.

Ásványi anyagok olvasztása

| 3.5. | Kerámia-előállítás |
| --- | --- |

3.5.

Kerámia-előállítás

Vegyi anyagok (lásd 8. megjegyzés)

| 4.1. | Szerves vegyi anyagok előállítása |
| --- | --- |

4.1.

Szerves vegyi anyagok előállítása

| 4.2. | Szervetlen vegyi anyagok előállítása |
| --- | --- |

4.2.

Szervetlen vegyi anyagok előállítása

| 4.3. | Műtrágya előállítás |
| --- | --- |

4.3.

Műtrágya előállítás

| 4.4. | Növény-egészségvédelmi szerek/biocidok előállítása |
| --- | --- |

4.4.

Növény-egészségvédelmi szerek/biocidok előállítása

| 4.5. | Gyógyszeripari termékek előállítása |
| --- | --- |

4.5.

Gyógyszeripari termékek előállítása

| 4.6. | Robbanószerek előállítása |
| --- | --- |

4.6.

Robbanószerek előállítása

Hulladék

| 5.1. | Veszélyes hulladék ártalmatlanítása vagy hasznosítása |
| --- | --- |

5.1.

Veszélyes hulladék ártalmatlanítása vagy hasznosítása

| 5.2. | Települési hulladék égetése |
| --- | --- |

5.2.

Települési hulladék égetése

| 5.3. | Nem veszélyes hulladék ártalmatlanítása |
| --- | --- |

5.3.

Nem veszélyes hulladék ártalmatlanítása

| 5.4. | Hulladéklerakók |
| --- | --- |

5.4.

Hulladéklerakók

Egyéb

| 6.1. a) | Cellulóz előállítása |
| --- | --- |

6.1. a)

Cellulóz előállítása

| 6.1. b) | Papír és karton előállítása |
| --- | --- |

6.1. b)

Papír és karton előállítása

| 6.2. | Szálak vagy textíliák előkészítése vagy festése |
| --- | --- |

6.2.

Szálak vagy textíliák előkészítése vagy festése

| 6.3. | Nyersbőr és irha cserzése |
| --- | --- |

6.3.

Nyersbőr és irha cserzése

| 6.4. a) | Vágóhidak |
| --- | --- |

6.4. a)

Vágóhidak

| 6.4. b) | Élelmiszer-ipari termékek kezelése és feldolgozása |
| --- | --- |

6.4. b)

Élelmiszer-ipari termékek kezelése és feldolgozása

| 6.4. c) | Tej kezelése és feldolgozása |
| --- | --- |

6.4. c)

Tej kezelése és feldolgozása

| 6.5. | Állati tetemek ártalmanítása vagy újrahasznosítása |
| --- | --- |

6.5.

Állati tetemek ártalmanítása vagy újrahasznosítása

| 6.6. a) | Baromfi intenzív tenyésztése |
| --- | --- |

6.6. a)

Baromfi intenzív tenyésztése

| 6.6. b) | Hízósertés intenzív tenyésztése |
| --- | --- |

6.6. b)

Hízósertés intenzív tenyésztése

| 6.6. c) | Tenyészkoca intenzív tenyésztése |
| --- | --- |

6.6. c)

Tenyészkoca intenzív tenyésztése

| 6.7. | Felületkezelés szerves oldószerrel |
| --- | --- |

6.7.

Felületkezelés szerves oldószerrel

| 6.8. | Szén vagy elektrografit előállítása |
| --- | --- |

6.8.

Szén vagy elektrografit előállítása

Összesen

2. táblázat

| | Összesen (lásd 9. megjegyzés) |
| --- | --- |
| Megfelelőnek talált engedélyek teljes száma
  (1. táblázat 2 + 4 + 5 + 6 oszlop) | |
| Esetlegesen függőben lévő engedélyek teljes száma 2008 végén (ellentét az irányelvvel)
  (1. táblázat 7. oszlop) | |

Összesen (lásd 9. megjegyzés)

Megfelelőnek talált engedélyek teljes száma

(1. táblázat 2 + 4 + 5 + 6 oszlop)

Esetlegesen függőben lévő engedélyek teljes száma 2008 végén (ellentét az irányelvvel)

(1. táblázat 7. oszlop)

---

(1)  HL L 156., 2003.6.25., 17. o.

(2)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

(3)  HL L 10., 1997.1.14., 13. o.

(4)  HL L 85., 1999.3.29., 1. o.

(5)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o.

(6)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(7)  HL L 332., 2000.12.28., 91. o.

(8)  HL L 309., 2001.11.27., 1. o.

(9)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/78 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/78

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. március 2.)

az egyes közösségi referencialaboratóriumoknak az állategészségügy, a közegészségügy és a szermaradványok területén a 2006. évre nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról

(az értesítés a C(2006) 604. számú dokumentummal történt)

(Csak a német, francia, olasz és holland szöveg hiteles)

(2006/195/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat úgy rendelkezik, hogy a Közösség a referencialaboratótiumoknak nyújtott pénzügyi támogatás által hozzájárul az állat-egészségügyi vizsgálatok hatákonyságának javításához. A közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően, bizonyos feltételekkel minden referencialaboratóriumként kijelölt laboratórium részesülhet ilyen támogatásban. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat úgy rendelkezik, hogy a Közösség a referencialaboratótiumoknak nyújtott pénzügyi támogatás által hozzájárul az állat-egészségügyi vizsgálatok hatákonyságának javításához. A közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően, bizonyos feltételekkel minden referencialaboratóriumként kijelölt laboratórium részesülhet ilyen támogatásban.

| (2) | A 90/424/EGK határozat 28. cikke alapján a közösségi referencialaboratóriumoknak nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról szóló, 2004. január 29-i 156/2004/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a közösségi pénzügyi támogatás abban az esetben ítélhető meg, ha az elfogadott munkaprogramokat hatékonyan végrehajtották, és a kedvezményezettek a megadott határidőn belül benyújtanak minden szükséges információt. |
| --- | --- |

(2)

A 90/424/EGK határozat 28. cikke alapján a közösségi referencialaboratóriumoknak nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról szóló, 2004. január 29-i 156/2004/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a közösségi pénzügyi támogatás abban az esetben ítélhető meg, ha az elfogadott munkaprogramokat hatékonyan végrehajtották, és a kedvezményezettek a megadott határidőn belül benyújtanak minden szükséges információt.

| (3) | A Bizottság értékelte a munkaprogramokat és az azokhoz tartozó költségvetési tervezeteket, amelyeket az érintett közösségi referencialaboratóriumok nyújtottak be a 2006-os évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság értékelte a munkaprogramokat és az azokhoz tartozó költségvetési tervezeteket, amelyeket az érintett közösségi referencialaboratóriumok nyújtottak be a 2006-os évre vonatkozóan.

| (4) | Ennek megfelelően a kijelölt közösségi referencialaboratóriumokat közösségi pénzügyi támogatásban kell részesíteni az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvben (3) előírt feladatok végrehajtására. |
| --- | --- |

(4)

Ennek megfelelően a kijelölt közösségi referencialaboratóriumokat közösségi pénzügyi támogatásban kell részesíteni az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvben (3) előírt feladatok végrehajtására.

| (5) | További támogatás adható továbbá a közösségi referencialaboratóiumok felelősségi körébe tartozó workshopok szervezésére is. |
| --- | --- |

(5)

További támogatás adható továbbá a közösségi referencialaboratóiumok felelősségi körébe tartozó workshopok szervezésére is.

| (6) | A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (2) bekezdése szerint a közösségi szabályok szerint végrehajtott állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege finanszírozza. A pénzügyi ellenőrzésre vonatkozóan az 1258/1999/EK rendelet 8. és 9. cikke alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (2) bekezdése szerint a közösségi szabályok szerint végrehajtott állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege finanszírozza. A pénzügyi ellenőrzésre vonatkozóan az 1258/1999/EK rendelet 8. és 9. cikke alkalmazandó.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Németországnak a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak a Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (korábban Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)), Berlin, Németország, által történő végrehajtásához bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2006. január 1-jétől2006. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 425 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Németországot egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

2. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Franciaországnak a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak a Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments, (korábban Laboratoire des médicaments veterinaries [CNEVA-LMV]), Fougères, Franciaország, által történő végrehajtásához, bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2006. január 1-jétől2006. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 425 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Franciaországot egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

3. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Olaszországnak a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak az Istituto Superiore di Sanità, Róma, Olaszország, által történő végrehajtásához, bizonyos szermaradványok kimutatására

A 2006. január 1-jétől2006. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 255 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Olaszországot egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

4. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Hollandiának a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak a Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM), Bilthoven, Hollandia, által történő végrehajtásához, bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2006. január 1-jétől2006. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 425 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Hollandiát egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

5. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, valamint a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 2-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18. 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2. 37. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 27., 2004.1.30., 5. o.

2

(3)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

4

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/80 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/80

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. március 3.)

egyes lengyelországi hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozóan a 2003-as csatlakozási okmány XII. melléklete B. függelékének módosításáról

(az értesítés a C(2006) 609. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/196/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak XII. melléklete 6. fejezete B. szakasza I. alszakasza (1) bekezdésének e) pontjára,

mivel:

| (1) | Lengyelország átmeneti időszakokat kapott a 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékében (1) felsorolt egyes létesítmények vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

Lengyelország átmeneti időszakokat kapott a 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékében (1) felsorolt egyes létesítmények vonatkozásában.

| (2) | A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét módosította a 2004/458/EK (2), a 2004/471/EK (3), a 2004/474/EK (4), a 2005/271/EK (5), a 2005/591/EK (6), a 2005/854/EK (7) és a 2006/14/EK (8) bizottsági határozat. |
| --- | --- |

(2)

A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét módosította a 2004/458/EK (2), a 2004/471/EK (3), a 2004/474/EK (4), a 2005/271/EK (5), a 2005/591/EK (6), a 2005/854/EK (7) és a 2006/14/EK (8) bizottsági határozat.

| (3) | Az illetékes lengyel hatóság hivatalos nyilatkozata szerint egyes hús- és tejágazatbeli létesítményekben lezárult a fejlesztési folyamat, és jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. Továbbá bizonyos létesítmények beszüntették tevékenységüket. Ezeket a létesítményeket ezért törölni kell az átalakulóban lévő létesítmények jegyzékéből. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes lengyel hatóság hivatalos nyilatkozata szerint egyes hús- és tejágazatbeli létesítményekben lezárult a fejlesztési folyamat, és jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. Továbbá bizonyos létesítmények beszüntették tevékenységüket. Ezeket a létesítményeket ezért törölni kell az átalakulóban lévő létesítmények jegyzékéből.

| (4) | A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2003-as csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság tájékoztatást kapott az e határozatban elrendelt intézkedésekről, |
| --- | --- |

(5)

Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság tájékoztatást kapott az e határozatban elrendelt intézkedésekről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt létesítményeket törölni kell a 2003. évi csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékéből.

2. cikk

E határozat címzettjei a tagállamok.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 3-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 227 E., 2003.9.23., 1392. o.

1

(2)  HL L 156., 2004.4.30., 53. o.

2

(3)  HL L 160., 2004.4.30., 56. o.

3

(4)  HL L 160., 2004.4.30., 73. o.

4

(5)  HL L 86., 2005.4.5., 13. o.

5

(6)  HL L 200., 2005.7.30., 96. o.

6

(7)  HL L 316., 2005.12.2., 17. o.

7

(8)  HL L 10., 2006.1.14., 66. o.

8

---

MELLÉKLET

A 2003. évi csatlakozási okmány XII. mellékletének B. függelékéből törlendő létesítmények jegyzéke

Húságazati létesítmények

Alapjegyzék

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 35. | 08040206 | AGROMAS Sp. z o.o. |
| 71. | 12160208 | Wojnickie Zakłady Mięsne
  „MEAT COMPANY” |
| 99. | 14370101 | Ubojnia Trzody i Bydła „WILPOL” |
| 155. | 24610323 | „Basco” s.c. |
| 181. | 24170301 | Zakład Przetwórstwa
  Mięsnego B.Wisniewska |
| 186. | 26040209 | „Wir” Szproch I
  Przetwórstwo Mięsa SJ. |
| 209. | 30090103 | Firma Handlowo
  Usługowa – Andrzej Mejsner |
| 239. | 30280102 | PHU ROMEX Grażyna Pachela, Ubojnia Bydła |
| 243. | 30290201 | Rzeźnictwo Kujawa,
  Maik s.j. |
| 246. | 30300112 | Ubój Trzody
  Mariusz Marciniak |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

35.

08040206

AGROMAS Sp. z o.o.

71.

12160208

Wojnickie Zakłady Mięsne

„MEAT COMPANY”

99.

14370101

Ubojnia Trzody i Bydła „WILPOL”

155.

24610323

„Basco” s.c.

181.

24170301

Zakład Przetwórstwa

Mięsnego B.Wisniewska

186.

26040209

„Wir” Szproch I

Przetwórstwo Mięsa SJ.

209.

30090103

Firma Handlowo

Usługowa – Andrzej Mejsner

239.

30280102

PHU ROMEX Grażyna Pachela, Ubojnia Bydła

243.

30290201

Rzeźnictwo Kujawa,

Maik s.j.

246.

30300112

Ubój Trzody

Mariusz Marciniak

Baromfihús

Alapjegyzék

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 31. | 18630501 | Jedynka Spółka z o.o.
  Zakład Produkcyjny |
| 34. | 24610602 | Szerwal 2000 Sp. z o.o. |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

31.

18630501

Jedynka Spółka z o.o.

Zakład Produkcyjny

34.

24610602

Szerwal 2000 Sp. z o.o.

Tejágazat

Alapjegyzék

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve |
| --- | --- | --- |
| 57. | 20111601 | OSM Dąbrowa Białostocka |
| 66. | 24781601 | OSM w Zabrzu |
| 68. | 24061602 | OSM Krzepice |
| 74. | 24161602 | OSM „Rokitnianka” w
  Szczekocinach |
| 101. | 30151601 | OSM „Top-Tomyśl” |
| 103. | 30201601 | OSM Kowalew – Dobrzyca
  Zakład Kowalew |
| 107. | 30231601 | SM Udziałowców |
| 110. | 30281601 | ZPM „Mlecz” Wolsztyn, Oddział Damasławek |
| 111. | 30301601 | SM Września |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

57.

20111601

OSM Dąbrowa Białostocka

66.

24781601

OSM w Zabrzu

68.

24061602

OSM Krzepice

74.

24161602

OSM „Rokitnianka” w

Szczekocinach

101.

30151601

OSM „Top-Tomyśl”

103.

30201601

OSM Kowalew – Dobrzyca

Zakład Kowalew

107.

30231601

SM Udziałowców

110.

30281601

ZPM „Mlecz” Wolsztyn, Oddział Damasławek

111.

30301601

SM Września

---

| 9.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/82 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/82

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. március 3.)

a géntechnológiával módosított kukorica 1507-es vonalát (DAS-Ø15Ø7-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről

(2006/197/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2001. február 15-én a Pioneer Overseas Corporation és a Dow AgroSciences Europe közös kérelmet nyújtott be az illetékes holland hatósághoz az új élelmiszerekről és élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkével összhangban a géntechnológiával módosított 1507-es kukoricából előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők („a termékek”) új élelmiszerként, illetve új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalát illetően. |
| --- | --- |

(1)

2001. február 15-én a Pioneer Overseas Corporation és a Dow AgroSciences Europe közös kérelmet nyújtott be az illetékes holland hatósághoz az új élelmiszerekről és élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkével összhangban a géntechnológiával módosított 1507-es kukoricából előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők („a termékek”) új élelmiszerként, illetve új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalát illetően.

| (2) | Az illetékes holland élelmiszer-vizsgáló testület 2003. november 4-én kelt előzetes értékelő jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a termékek ugyanolyan biztonságosak, mint a hagyományos kukoricából előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők, valamint azonos módon használhatók fel. |
| --- | --- |

(2)

Az illetékes holland élelmiszer-vizsgáló testület 2003. november 4-én kelt előzetes értékelő jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a termékek ugyanolyan biztonságosak, mint a hagyományos kukoricából előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők, valamint azonos módon használhatók fel.

| (3) | A Bizottság az előzetes értékelő jelentést 2003. november 10-én az összes tagállamhoz továbbította. A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hatvannapos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék forgalomba hozatalával szemben. Ennek következtében szükségessé vált egy kiegészítő értékelő jelentés elkészítése. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az előzetes értékelő jelentést 2003. november 10-én az összes tagállamhoz továbbította. A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hatvannapos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék forgalomba hozatalával szemben. Ennek következtében szükségessé vált egy kiegészítő értékelő jelentés elkészítése.

| (4) | Az 1829/2003/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 46. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 258/97/EK rendelet 4. cikke szerint, a rendelet alkalmazásának időpontját, vagyis 2004. április 18-át megelőzően benyújtott kérelmeket a rendelet II. fejezetének 1. szakasza szerinti kérelmekké kell átalakítani, ha a 258/97/EK rendelet 6. cikkének (3) vagy (4) bekezdésével összhangban további értékelési jelentésre van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Az 1829/2003/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 46. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 258/97/EK rendelet 4. cikke szerint, a rendelet alkalmazásának időpontját, vagyis 2004. április 18-át megelőzően benyújtott kérelmeket a rendelet II. fejezetének 1. szakasza szerinti kérelmekké kell átalakítani, ha a 258/97/EK rendelet 6. cikkének (3) vagy (4) bekezdésével összhangban további értékelési jelentésre van szükség.

| (5) | A 258/97/EK rendelet hatálya az új élelmiszerek és élelmiszer-összetevők Közösségen belüli forgalomba hozatalára korlátozódik. Következésképpen jelen határozat nem vonatkozik a kukorica 1507-es vonalát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányra. |
| --- | --- |

(5)

A 258/97/EK rendelet hatálya az új élelmiszerek és élelmiszer-összetevők Közösségen belüli forgalomba hozatalára korlátozódik. Következésképpen jelen határozat nem vonatkozik a kukorica 1507-es vonalát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányra.

| (6) | A géntechnológiával módosított kukorica 1507-es vonalának forgalomba hozatala az azt tartalmazó vagy abból álló takarmány vagy egyéb termékek formájában a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel és a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni ellenálló képességre géntechnológiával módosított kukorica terméknek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról szóló, 2005. november 3-i 2005/772/EK bizottsági határozat (3) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(6)

A géntechnológiával módosított kukorica 1507-es vonalának forgalomba hozatala az azt tartalmazó vagy abból álló takarmány vagy egyéb termékek formájában a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel és a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni ellenálló képességre géntechnológiával módosított kukorica terméknek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról szóló, 2005. november 3-i 2005/772/EK bizottsági határozat (3) hatálya alá tartozik.

| (7) | A kukorica 1507-es vonalából előállított takarmány forgalomba hozatalára a rendelet alkalmazásának időpontját, vagyis 2004. április 18-át megelőzően került sor. Következésképpen a rendelet 20. cikkében előírt követelmények vonatkoznak rá, és a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában megállapított feltételeknek megfelelően lehet forgalomba hozni és felhasználni. |
| --- | --- |

(7)

A kukorica 1507-es vonalából előállított takarmány forgalomba hozatalára a rendelet alkalmazásának időpontját, vagyis 2004. április 18-át megelőzően került sor. Következésképpen a rendelet 20. cikkében előírt követelmények vonatkoznak rá, és a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában megállapított feltételeknek megfelelően lehet forgalomba hozni és felhasználni.

| (8) | 2005. március 3-án az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: „Hatóság”) a rendelet 6. cikkével összhangban véleményt adott ki, amely szerint nincs arra utaló bizonyíték, hogy a termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre (4). A Hatóság véleménye kiadásakor figyelembe vette a tagállamok által felvetett összes különleges kérdést és kétséget. |
| --- | --- |

(8)

2005. március 3-án az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: „Hatóság”) a rendelet 6. cikkével összhangban véleményt adott ki, amely szerint nincs arra utaló bizonyíték, hogy a termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre (4). A Hatóság véleménye kiadásakor figyelembe vette a tagállamok által felvetett összes különleges kérdést és kétséget.

| (9) | Ennek megfelelően a Hatóság azt javasolta, hogy a rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírtakon kívül semmilyen különleges címkézési követelményt ne alkalmazzanak. A Hatóság azt is javasolta, hogy semmilyen, a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatalt követő felügyeleti követelményeket is – vonatkozó különleges feltételt vagy korlátozást, sem a rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt, a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmét célzó különleges feltételt ne alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(9)

Ennek megfelelően a Hatóság azt javasolta, hogy a rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírtakon kívül semmilyen különleges címkézési követelményt ne alkalmazzanak. A Hatóság azt is javasolta, hogy semmilyen, a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatalt követő felügyeleti követelményeket is – vonatkozó különleges feltételt vagy korlátozást, sem a rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt, a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmét célzó különleges feltételt ne alkalmazzanak.

| (10) | Véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások felügyeletét célzó terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával. |
| --- | --- |

(10)

Véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások felügyeletét célzó terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával.

| (11) | A fenti megfontolások figyelembevételével az engedélyt meg kell adni. |
| --- | --- |

(11)

A fenti megfontolások figyelembevételével az engedélyt meg kell adni.

| (12) | A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben (5) előírtaknak megfelelően egy egyedi azonosítót kell hozzárendelni a kukorica 1507-es vonalához. |
| --- | --- |

(12)

A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben (5) előírtaknak megfelelően egy egyedi azonosítót kell hozzárendelni a kukorica 1507-es vonalához.

| (13) | Az e határozat mellékletében szereplő, a termékek engedélyezésére vonatkozó valamennyi információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak a rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(13)

Az e határozat mellékletében szereplő, a termékek engedélyezésére vonatkozó valamennyi információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak a rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.

| (14) | A rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban a termék engedélyezésére vonatkozó feltételek az azt forgalomba hozó valamennyi személyre nézve kötelezőek. |
| --- | --- |

(14)

A rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban a termék engedélyezésére vonatkozó feltételek az azt forgalomba hozó valamennyi személyre nézve kötelezőek.

| (15) | E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a biológiai sokféleségről szóló egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagenai Jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(15)

E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a biológiai sokféleségről szóló egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagenai Jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.

| (16) | Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem adott ki véleményt, ezért a Bizottság 2005. október 5-én az 1999/468/EK tanácsi határozat (7) 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban javaslatot nyújtott be a Tanácsnak, melyben a Tanácsot három hónapon belül válaszadásra kérte. |
| --- | --- |

(16)

Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem adott ki véleményt, ezért a Bizottság 2005. október 5-én az 1999/468/EK tanácsi határozat (7) 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban javaslatot nyújtott be a Tanácsnak, melyben a Tanácsot három hónapon belül válaszadásra kérte.

| (17) | A Tanács azonban nem válaszolt az előírt határidőn belül, ezért már a Bizottságnak kell határozatot hoznia, |
| --- | --- |

(17)

A Tanács azonban nem válaszolt az előírt határidőn belül, ezért már a Bizottságnak kell határozatot hoznia,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Termékek

Ez a határozat a 65/2004/EK rendeletben előírtaknak megfelelően a DAS-Ø15Ø7-1 egyedi azonosítóval ellátott, az e határozat mellékletében részletesen meghatározott, géntechnológiával módosított kukorica 1507-es vonalát (Zea mays L.) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre (a továbbiakban: „a termékek”) vonatkozik.

2. cikk

Forgalomba hozatal

A termékeknek az e határozatban és annak mellékletében meghatározott feltételek szerint történő forgalomba hozatala az 1829/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében foglalt célokra engedélyezett.

3. cikk

Címkézés

Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírt különleges címkézési követelmények alkalmazásában „a szervezet neve”: „kukorica”.

4. cikk

A környezeti hatások felügyelete

(1)   Az engedély birtokosai kötelesek gondoskodni az ezen határozat mellékletében meghatározott, a környezeti hatások felügyeletét célzó terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.

(2)   Az engedély birtokosai évente jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz a felügyeletre irányuló tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.

A jelentésekben az 1829/2003/EK rendelet 30. cikkének megfelelő, a bizalmas kezelésre vonatkozó ellenőrizhető indoklással együtt egyértelműen jelezni kell, hogy a jelentések mely részei minősülnek bizalmas jellegűnek.

A jelentések bizalmas jellegű részeit külön dokumentumok formájában kell benyújtani.

5. cikk

Közösségi nyilvántartás

Az e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.

6. cikk

Az engedély birtokosai

Az engedély birtokosai:

| a) | a Pioneer Overseas Corporation (Belgium) a Pioneer Hi-Bred International, Amerikai Egyesült Államok képviseletében; valamint |
| --- | --- |

a)

a Pioneer Overseas Corporation (Belgium) a Pioneer Hi-Bred International, Amerikai Egyesült Államok képviseletében; valamint

| b) | a Dow AgroSciences Europe (Egyesült Királyság) a Mycogen Seeds, Amerikai Egyesült Államok képviseletében. |
| --- | --- |

b)

a Dow AgroSciences Europe (Egyesült Királyság) a Mycogen Seeds, Amerikai Egyesült Államok képviseletében.

Mindkét engedélyes köteles teljesíteni az engedély birtokosának az e határozatban és az 1829/2003/EK rendeletben előírt kötelezettségeit.

7. cikk

Érvényesség

Ez a határozat az elfogadásától számított 10 éven át hatályos.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 3-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 291., 2005.11.5., 42. o.

3

(4)  http://www.efsa.eu.int/science/gmo/gm_ff_applications/more_info/503/op_gm07_ej182_1507_opinion_nl_doc2_en1.pdf

4

(5)  HL L 10., 2004.1.16., 5. o.

5

(6)  HL L 287., 2003.11.5., 1. o.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

---

MELLÉKLET

a)

Név: Pioneer Overseas Corporation

Cím: Avenue des Arts 44, B-1040 Brussels, Belgium

a Pioneer Hi-Bred International, Inc., 400 Locus Street, Suite 800, Des Moines, IA50309, Amerikai Egyesült Államok nevében

valamint

Név: Dow AgroSciences Europe Ltd.

Cím: European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Egyesült Királyság

a Mycogen Seeds c/o Dow AgroSciences LLC, 9330 Zionsville Road, Indianapolis, IN 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok nevében.

b)

A Bacillus thuringiensis aizawai alfajából származó, a kukoricamollyal (Ostrinia nubilalis) és egyes más, a Lepidoptera rendbe tartozó kártevőkkel szembeni ellenálló képességet adó csonkított cry1F gén szintetikus változata a Zea mays L.-ből származó ubiZM1(2) ubiquitin promóter és az Agrobacterium tumefaciens pTi15995-ből származó ORF25PolyA terminátor szabályozása alatt.

A Streptomyces viridochromogenes Tü494 szálából nyert, a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni ellenálló képességet adó pat gén szintetikus változata a karfiol-mozaikvírusból származó 35S promóter- és terminátor szekvenciák szabályozása alatt.

c)

Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában „a szervezet neve”: „kukorica”.

d)

| — | Eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR alapú módszer a DAS-Ø15Ø7-1-es géntechnológiával módosított kukoricára. |
| --- | --- |

—

Eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR alapú módszer a DAS-Ø15Ø7-1-es géntechnológiával módosított kukoricára.

| — | Validálta az 1829/2003/EK rendelet alapján létesített közösségi referencialaboratórium, hozzáférhető: http://gmo-crl.jrc.it/detectionmethods/TC1507-WEB-Protocol-Validation.pdf |
| --- | --- |

—

Validálta az 1829/2003/EK rendelet alapján létesített közösségi referencialaboratórium, hozzáférhető: http://gmo-crl.jrc.it/detectionmethods/TC1507-WEB-Protocol-Validation.pdf

| — | Referenciaanyag: ERM®-BF418, amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Reserach Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül, az utóbbi intézet esetében az alábbi internetcímen: http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm |
| --- | --- |

—

Referenciaanyag: ERM®-BF418, amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Reserach Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül, az utóbbi intézet esetében az alábbi internetcímen: http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm

e)

f)

g)

h)

(Hivatkozás: http://gmo-crl.jrc.it/detectionmethods/TC1507-WEB-Protocol-Validation.pdf)

i)

Megjegyzés: idővel szükséges lehet a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásait módosítani. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése révén teszik közzé.

---