# Úřední věstník C 343/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 343 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6426. srpna 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 343

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6426. srpna 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA |
| 2021/C 343/01 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 4. června 2021 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitální provozní odolnosti finančního sektoru (CON/2021/20) | 1 |

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

2021/C 343/01

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 4. června 2021 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitální provozní odolnosti finančního sektoru (CON/2021/20)

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2021/C 343/02 | Směnné kurzy vůči euru — 25. srpna 2021 | 14 |
| 2021/C 343/03 | Rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2021, kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) | 15 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2021/C 343/04 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 23 |
| 2021/C 343/05 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 24 |
| 2021/C 343/06 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 25 |
| 2021/C 343/07 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 26 |
| 2021/C 343/08 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 27 |
| 2021/C 343/09 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 28 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2021/C 343/02

Směnné kurzy vůči euru — 25. srpna 2021

14

2021/C 343/03

Rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2021, kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP)

15

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2021/C 343/04

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

23

2021/C 343/05

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

24

2021/C 343/06

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

25

2021/C 343/07

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

26

2021/C 343/08

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

27

2021/C 343/09

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

28

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SOUDNÍ ŘÍZENÍ |
| | Soudní dvůr ESVO |
| 2021/C 343/10 | Žaloba podniku SÝN hf. ze dne 9. července 2021 proti Kontrolnímu úřadu ESVO (Věc E-4/21) | 29 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2021/C 343/11 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 30 |
| 2021/C 343/12 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 38 |

V   Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

2021/C 343/10

Žaloba podniku SÝN hf. ze dne 9. července 2021 proti Kontrolnímu úřadu ESVO (Věc E-4/21)

29

JINÉ AKTY

Evropská komise

2021/C 343/11

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

30

2021/C 343/12

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

38

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/1

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 4. června 2021

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitální provozní odolnosti finančního sektoru

(CON/2021/20)

(2021/C 343/01)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 22., 23. a 29 prosince 2020 žádosti Rady Evropské unie a Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitální provozní odolnosti finančního sektoru a o změně nařízení (ES) č. 1060/2009, (EU) č. 648/2012, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 909/2014 (1) (dále jen „navrhované nařízení“) a k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 2006/43/ES, 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 a (EU) 2016/2341 (2) (dále jen „navrhovaná pozměňující směrnice“, společně spolu s „navrhovaným nařízením“ dále jen „navrhované akty“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované akty obsahují ustanovení, která spadají do oblasti působnosti ECB; konkrétně jde o vymezení a provádění měnové politiky, podporu plynulého fungování platebních systémů, příspěvek k řádnému provádění opatření, která příslušné orgány přijímají v oblasti stability systému finančního trhu, a úkoly ECB, které se týkají obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 2 první a čtvrté odrážky, čl. 127 odst. 5 a čl. 127 odst. 6 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

1.   Obecné připomínky

| 1.1 | ECB vítá navrhované nařízení, jehož cílem je posílit kybernetickou bezpečnost a provozní odolnost finančního sektoru. ECB vítá zejména cíl navrhovaného nařízení, kterým je odstranit překážky a zlepšit vytváření a fungování vnitřního trhu s finančními službami harmonizací pravidel pro řízení rizik v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) a pro hlášení, testování a rizika v oblasti IKT spojená s třetími stranami. ECB dále vítá cíl navrhovaného nařízení zjednodušit a harmonizovat veškeré překrývající se regulační požadavky nebo očekávání v oblasti dohledu, jimž v současné době podle práva Unie podléhají finanční subjekty. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB vychází z toho, že navrhované nařízení ve vztahu k finančním subjektům určeným jako provozovatelé základních služeb (3) představuje odvětvový právní akt (lex specialis) ve smyslu vymezeném v čl. 1 odst. 7 směrnice Evropského paramentu a Rady (EU) 2016/1148 (4)(dále jen „směrnice o bezpečnosti sítí a informací“); to znamená, že požadavky podle navrhovaného nařízení by zásadně měly mít přednost před směrnicí o bezpečnosti sítí a informací. V praxi by finanční subjekty určené jako provozovatelé základních služeb (5) mimo jiné hlásily incidenty podle navrhovaného nařízení, a nikoli podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací. Přestože ECB vítá snížení případných překrývajících se požadavků na finanční subjekty v oblasti hlášení incidentů, je třeba dále zvážit otázku interakce mezi navrhovaným nařízením a směrnicí o bezpečnosti sítí a informací. Podle navrhovaného nařízení by se například na poskytovatele služeb IKT z řad třetích stran (6) mohla vztahovat doporučení vydaná hlavním orgánem dohledu (7). Zároveň může být tentýž poskytovatel služeb IKT z řad třetích stran klasifikován jako provozovatel základních služeb podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací a může podléhat závazným pokynům vydaným příslušným orgánem (8). V takovém případě by poskytovatel služeb IKT z řad třetích stran mohl podléhat protichůdným doporučením vydaným podle navrhovaného nařízení a závazným pokynům vydaným podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací. ECB navrhuje, aby legislativní orgány Unie dále zvážily možné nesrovnalosti mezi navrhovaným nařízením a směrnicí o bezpečnosti sítí a informací, které by mohly bránit harmonizaci a omezení překrývajících se a protichůdných požadavků na finanční subjekty. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ECB rovněž vychází z toho, že podle návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii a o zrušení směrnice (EU) 2016/1148 (9) (dále jen „navrhovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací 2“) budou „případy, kdy téměř došlo k incidentu“ (10) podléhat oznamovací povinnosti (11). I když se v 39. bodě odůvodnění navrhované směrnice o bezpečnosti sítí a informací 2 uvádí význam pojmu „případy, kdy téměř došlo k incidentu“, není jasné, zda je záměrem požadovat, aby případy, kdy téměř došlo k incidentu, hlásily finanční subjekty uvedené v článku 2 navrhovaného nařízení. V tomto ohledu a také s ohledem na skutečnost, že případy, kdy téměř došlo k incidentu, mohou být jako takové identifikovány až poté, co k nim došlo, by ECB uvítala, aby byla o významných případech, kdy téměř došlo k incidentu, včas vyrozuměna, jak je tomu v současné době v případě kybernetických incidentů. ECB navrhuje zvýšit soulad mezi navrhovaným nařízením a navrhovanou směrnicí o bezpečnosti sítí a informací 2, aby se vyjasnil přesný rozsah vykazování, kterému může kterýkoli finanční subjekt podléhat na základě těchto dvou odlišných, avšak propojených právních předpisů Unie. Zároveň by bylo třeba definovat „případy, kdy téměř došlo k incidentu,“ a vypracovat ustanovení objasňující jejich význam. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB vítá, že jsou finanční subjekty motivovány k tomu, aby mezi sebou dobrovolně sdílely zpravodajské informace o kybernetických hrozbách s cílem zlepšit a posílit jejich postavení v oblasti kybernetické odolnosti. ECB sama napomáhala při vytváření Iniciativy pro sdílení informací o kybernetických hrozbách (CIISI-EU), která vzešla z potřeb trhu, a s cílem vytvořit a podpořit tuto iniciativu zpřístupnila příslušné návrhy (12). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB podporuje spolupráci mezi příslušnými orgány pro účely navrhovaného nařízení, evropskými orgány dohledu a skupinami pro reakci na počítačové bezpečnostní incidenty (CSIRTS) (13). Výměna informací má zásadní význam pro zajištění provozní odolnosti Unie, neboť sdílení informací a spolupráce mezi orgány mohou přispět k předcházení kybernetickým útokům a pomoci omezit šíření hrozeb v oblasti IKT. Mělo by být podporováno společné chápání rizik souvisejících s IKT a mělo by být zajištěno jednotné posuzování těchto rizik v celé Unii. Je nanejvýš důležité, aby příslušné orgány sdílely informace s jednotným kontaktním místem (14) a vnitrostátním CSIRTS (15) pouze v případě, že existují jasně stanovené systémy pro klasifikaci a sdílení informací doplněné odpovídajícími zárukami pro zajištění důvěrnosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V neposlední řadě by ECB uvítala, kdyby byla v navrhovaném nařízení zavedena pravidla týkající se osobních údajů a uchovávání údajů. Délka doby uchovávání údajů by měla zohledňovat vyšetřování, kontrolu, žádost o informace, sdělení, zveřejnění, hodnocení, ověřování, posuzování a vypracovávání plánů dozoru nebo dohledu, které mohou příslušné orgány provádět v rámci svých příslušných povinností a úkolů podle navrhovaného nařízení. V tomto ohledu by byla přiměřená doba uchovávání údajů v délce 15 let. Tato doba uchovávání údajů by mohla být v konkrétních případech zkrácena nebo prodloužena. V tomto ohledu ECB navrhuje, aby legislativní orgány Unie při formulování příslušného ustanovení o osobních údajích a uchovávání údajů rovněž zohlednily zásadu minimalizace údajů, jakož i další zpracování pro účely archivace ve veřejném zájmu, pro účely vědeckého či historického výzkumu nebo pro statistické účely (16). |
| --- | --- |

1.6

2.   Zvláštní připomínky k dozoru a zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry

2.1   Pravomoci ESCB a Eurosystému v oblasti dozoru

| 2.1.1 | Smlouva a statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) s ohledem na úzké spojení se základními úkoly měnové politiky stanoví, že Eurosystém provádí dozor nad zúčtovacími a platebními systémy. Čtvrtá odrážka čl. 127 odst. 2 Smlouvy a shodně článek 3.1 statutu ESCB stanoví, že jedním ze základních úkolů, jež má plnit Evropský systém centrálních bank (ESCB), je podpora plynulého fungování platebních systémů. Při plnění tohoto základního úkolu ECB a národní centrální banky mohou poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi (17). V souladu se svou úlohou v oblasti dozoru přijala ECB nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (dále jen „nařízení o SIPS“) (18). Nařízení o SIPS prostřednictvím svých norem provádí zásady pro infrastruktury finančního trhu vydané Výborem pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO) v dubnu 2012 (19) (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“), které jsou právně závazné a vztahují se na systémově významné platební systémy pro velké i malé platby, provozované buď centrální bankou Eurosystému, nebo soukromým subjektem. Rámec politiky Eurosystému v oblasti dozoru (20) označuje platební prostředky za „nedílnou součást platebních systémů“, a proto je zahrnuje do rozsahu svého dozoru. Rámec dozoru nad platebními prostředky je v současné době předmětem přezkumu (21). V tomto rámci je platební prostředek (např. karta, úhrada, inkaso, převod elektronických peněz a digitální platební token (22)) definován jako personalizované zařízení (nebo soubor zařízení) a/nebo soubor postupů dohodnutých mezi uživatelem platebních služeb a poskytovatelem platebních služeb, jež se používají k iniciování převodu hodnoty (23). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | S ohledem na výše uvedené ECB vítá, že z oblasti působnosti navrhovaného nařízení byli vyňati provozovatelé systémů ve smyslu čl. 2 písm. p) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (24), platební systémy (včetně těch, které jsou provozovány centrálními bankami), platební schémata a platební mechanismy s ohledem na uplatňování výše uvedených rámců dozoru. Z těchto důvodů by pravomoci ESCB podle Smlouvy a pravomoci Eurosystému podle nařízení o SIPS měly být jednoznačně uvedeny v bodech odůvodnění navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Stejně tak ECB vítá vynětí poskytovatelů služeb IKT z řad třetích stran, kteří podléhají rámcům dozoru vytvořeným za účelem podpory úkolů uvedených v čl. 127 odst. 2 Smlouvy, z uplatňování rámce dohledu stanoveného v navrhovaném nařízení (25). V tomto ohledu by ECB ráda zdůraznila, že centrální banky ESCB, které jednají v rámci svých měnových funkcí (26), a Eurosystém při poskytování služeb prostřednictvím TARGET2, TARGET2-Securites (T2S) (27) a TARGET Instant Payment Settlement (TIPS) (28) nespadají do oblasti působnosti článku navrhovaného nařízení, ani nemohou být považovány za poskytovatele služeb IKT z řad třetích stran, a nemohou tedy být pro účely navrhovaného nařízení považovány za kriticky důležité poskytovatele služeb IKT z řad třetích stran. Eurosystém dohlíží na T2S v souvislosti se svým mandátem zajistit účinné a spolehlivé zúčtovací a platební systémy. Orgán ESMA dále objasnil, že T2S není poskytovatelem kritických služeb (29) ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (30) (dále jen „nařízení o centrálních depozitářích“). V důsledku toho jsou organizační a provozní bezpečnost, účinnost a odolnost T2S zajištěny platným právním, regulačním a provozním rámcem a dohodnutými systémy správy a řízení T2S, a nikoli prostřednictvím nařízení o centrálních depozitářích. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Rámec politiky Eurosystému v oblasti dozoru (31) se kromě toho vztahuje na poskytovatele kritických služeb, kterým je například Společnost pro celosvětovou mezibankovní finanční telekomunikaci (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication – SWIFT). SWIFT je společnost s ručením omezeným se sídlem v Belgii, která poskytuje služby bezpečného zasílání zpráv na mezinárodní úrovni. Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique působí jako hlavní orgán dozoru nad SWIFT a ve spolupráci s ostatními centrálními bankami G10, včetně ECB, vykonává dozor nad SWIFT na základě ujednání o spolupráci při dozoru. Orgány dozoru skupiny G10 uznávají, že dozor se zaměřuje především na operační riziko SWIFT, neboť toto riziko se považuje za hlavní kategorii rizika, jejímž prostřednictvím by SWIFT mohl představovat systémové riziko pro finanční systém v Unii. V této souvislosti vypracovala skupina pro kolektivní dozor nad systémem SWIFT konkrétní soubor zásad a očekávání na vysoké úrovni, které se vztahují na systém SWIFT a mezi které se řadí identifikace a řízení rizik, bezpečnost informací, spolehlivost a odolnost, technologické plánování a komunikace s uživateli. Orgány dozoru skupiny G10 očekávají, že SWIFT bude dodržovat pokyny Výboru pro platební styk a tržní infrastrukturu (CPMI) a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) týkající se kybernetické odolnosti (32), jakož i další mezinárodní normy pro bezpečnost IKT, které společně jdou nad rámec požadavků stanovených v navrhovaném nařízení. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Nelze zaručit, že na SWIFT a možná i na další poskytovatele služeb, na něž se vztahuje rámec politiky Eurosystému v oblasti dozoru, by se jako na poskytovatele služeb IKT z řad třetích stran nemohlo vztahovat navrhované nařízení, pokud by poskytovali služby, na něž se nevztahuje čl. 127 odst. 2 Smlouvy. ECB proto velmi vítá skutečnost, že poskytovatelé služeb, na které se již vztahuje rámec politiky Eurosystému v oblasti dozoru a mezi které se řadí například systém SWIFT, jsou vyňati z oblasti působnosti rámce dohledu stanoveného v navrhovaném nařízení. |
| --- | --- |

2.1.5

2.2   Pravomoci ESCB v oblasti vypořádání obchodů s cennými papíry

| 2.2.1 | Centrální depozitáře cenných papírů jsou infrastruktury finančního trhu, které jsou přísně regulovány a nad nimiž je vykonáván dohled ze strany různých orgánů v souladu s nařízením o centrálních depozitářích, které stanoví požadavky na vypořádání obchodů s finančními nástroji a pravidla týkající se organizace a chování centrálních depozitářů. Centrální depozitáře by kromě toho měly zohlednit pokyny CPMI-IOSCO týkající se kybernetické odolnosti, které byly uvedeny do praxe na základě Očekávání dozoru v oblasti kybernetické odolnosti pro infrastruktury finančních trhů (prosinec 2018) (33) . Kromě pravomocí v oblasti dohledu, které byly příslušným vnitrostátním orgánům svěřeny podle nařízení o centrálních depozitářích, jednají členové ESCB jako „relevantní orgány“, přičemž jednají jakožto orgány dohledu nad systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozovanými centrálními depozitáři, jakožto centrální banky vydávající nejdůležitější měny, v nichž se vypořádání uskutečňuje, a jakožto centrální banky, na jejíchž účtech dochází k peněžnímu vypořádání obchodů (34). V tomto ohledu se v 8. bodě odůvodnění nařízení o centrálních depozitářích uvádí, že toto nařízení by se mělo uplatňovat, aniž by byla dotčena povinnost ECB a národních centrálních bank zajišťovat účinnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů v rámci Unie a v jiných zemích. V 8. bodě odůvodnění se rovněž uvádí, že nařízení o centrálních depozitářích by nemělo členům ESCB bránit v přístupu k informacím, které jsou důležité pro plnění jejich úkolů (35), včetně dozoru nad centrálními depozitáři a jinými infrastrukturami finančního trhu (36). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Kromě toho členové ESCB často vystupují jako zúčtovatelé pro hotovostní část obchodů s cennými papíry a Eurosystém nabízí centrálním depozitářům služby vypořádání prostřednictvím T2S. Dozor Eurosystému nad T2S souvisí s jeho mandátem zajistit účinné a spolehlivé zúčtovací a platební systémy, zatímco příslušné a relevantní orgány centrálních depozitářů usilují o zajištění plynulého fungování těchto subjektů, bezpečnosti a efektivnosti vypořádání a řádného fungování finančních trhů ve svých příslušných jurisdikcích. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Podle navrhovaného nařízení (37) se centrální banky ESCB neúčastní vypracovávání technických norem, pokud jde o specifikaci rizik v oblasti IKT. Podobně podle navrhovaného nařízení (38) nejsou příslušné orgány informovány o žádných incidentech souvisejících s IKT. Centrální banka ESCB by měla být i nadále zapojena ve stejné míře, jaká je v současnosti stanovena v nařízení o centrálních depozitářích, a příslušné orgány by měly být informovány o incidentech souvisejících s IKT. Eurosystém je příslušným orgánem pro všechny centrální depozitáře v eurozóně a pro několik dalších centrálních depozitářů v EU. Centrální banky ESCB by měly být informovány o incidentech souvisejících s IKT, které jsou důležité pro plnění jejich povinností, včetně dozoru nad centrálními depozitáři a jinými infrastrukturami finančního trhu. Rizika, jimž jsou centrální depozitáře vystaveny, včetně rizik v oblasti IKT, mohou ohrozit řádné fungování centrálních depozitářů. Rizika v oblasti IKT jsou proto důležitá pro příslušné orgány, jimž by měl být poskytnut úplný a podrobný přehled těchto rizik s cílem posoudit je a ovlivnit přístup centrálních depozitářů k řízení rizik. Navrhované nařízení by nemělo stanovit méně přísné požadavky, pokud jde o rizika v oblasti IKT, ve srovnání s požadavky stanovenými v nařízení o centrálních depozitářích a ve stávajících souvisejících regulačních technických normách. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Legislativní orgány Unie by navíc měly vyjasnit vzájemný vztah mezi navrhovaným nařízením (39) a regulačními technickými normami, které doplňují nařízení o centrálních depozitářích. Zejména není jasné, zda má být centrální depozitář osvobozen od povinnosti mít své vlastní sekundární místo, pokud poskytovatel služeb IKT z řad třetích stran takové místo provozuje (40). Pokud by byl centrální depozitář z této povinnosti provozovat sekundární místo osvobozen, není jasné, jakou právní hodnotu by tento požadavek měl. Obdobně odkazuje navrhované nařízení (41) na cílovou dobu a okamžik obnovy provozu jednotlivých funkcí (42), zatímco příslušná regulační technická norma rozlišuje mezi kritickými funkcemi (43) a nejdůležitějšími operacemi (44) ve vztahu k době potřebné k obnovení provozu stanovené pro nejdůležitější operace centrálních depozitářů. S cílem zabránit riziku vzniku protichůdných požadavků by měly legislativní orgány Unie blíže vyjasnit a dále posoudit vzájemný vztah mezi navrhovaným nařízením a regulačními technickými normami, které doplňují nařízení o centrálních depozitářích. V neposlední řadě by mělo být vyjasněno, že výjimky udělené centrálním depozitářům provozovaným některými veřejnými subjekty podle nařízení o centrálních depozitářích (45) se uplatňují i podle navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Pravomoci ESCB v oblasti clearingu cenných papírů

| 2.3.1 | Centrálním bankám ESCB jsou svěřeny pravomoci v oblasti dozoru nad ústředními protistranami. V tomto ohledu národní centrální banky Eurosystému často spolupracují s příslušnými vnitrostátními orgány ve funkcích dozoru a dohledu nad ústředními protistranami a účastní se kolegia ústřední protistrany zřízeného podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (46) (dále jen „nařízení EMIR“). Příslušní členové Eurosystému (47) se účastní kolegií EMIR v rámci své funkce dozoru a zastupují Eurosystém jako emisní centrální banku pro ústřední protistrany, u kterých je euro jednou z nejdůležitějších měn pro finanční nástroje, u nichž se provádí clearing (a pro offshore ústřední protistrany, které provádějí clearing významného podílu finančních nástrojů v eurech). ECB je emisní centrální bankou pro ústřední protistrany mimo eurozónu. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Podle navrhovaného nařízení (48) nejsou centrální banky ESCB zapojeny do vypracovávání technických norem, pokud jde o specifikaci rizik v oblasti IKT. Navrhované nařízen (49) navíc neobsahuje žádný odkaz na cílovou dobu a okamžik obnovy provozu, které vyžaduje nařízení EMIR (50). Navrhovaný regulační rámec by neměl stanovit méně přísné požadavky, pokud jde o rizika v oblasti IKT, než ty, které platí v současné době. S cílem zajistit spolehlivý rámec řízení kontinuity provozu je proto zásadní stanovit jednoznačnou cílovou dobu a okamžik obnovy provozu. Zachování konkrétní cílové doby a okamžiku obnovy provozu je rovněž součástí zásad CPMI-IOSCO pro infrastruktury finančního trhu (51). Stávající ustanovení v nařízení EMIR by mělo být zachováno a navrhované nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem upraveno. Centrální banky ESCB by měly být zapojeny do přípravy všech sekundárních právních předpisů, jakož i do dalšího vyjasnění a úvah legislativních orgánů Unie ohledně vzájemného působení navrhovaného nařízení a doplňujících regulačních technických norem, aby se zabránilo riziku vzniku protichůdných nebo překrývajících se požadavků. |
| --- | --- |

2.3.2

3.   Zvláštní připomínky k aspektům obezřetnostního dohledu

| 3.1 | Nařízení (EU) č. 1024/2013 (52) (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) svěřuje ECB zvláštní úkoly týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v eurozóně a ukládá ECB odpovědnost za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu, v jehož rámci jsou mezi ECB a zúčastněné vnitrostátní příslušné orgány rozděleny konkrétní povinnosti v oblasti dohledu. ECB má zejména za úkol vydávat a odebírat povolení všem úvěrovým institucím. ECB má rovněž mimo jiné za úkol zajistit soulad s příslušnými právními předpisy Unie, které úvěrovým institucím ukládají obezřetnostní požadavky, včetně požadavku zavést spolehlivé systémy správy a řízení, jako jsou řádné postupy řízení rizik a mechanismy vnitřní kontroly (53). Za tímto účelem má ECB veškeré pravomoci v oblasti dohledu, aby mohla zasahovat do činnosti úvěrových institucí a které jsou nezbytné pro výkon jejích funkcí. ECB a příslušné vnitrostátní příslušné orgány jsou tedy příslušnými orgány vykonávajícími konkrétní pravomoci obezřetnostního dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (54) (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích“) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (55) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích“). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Navrhované nařízení stanoví, že jednotný soubor pravidel a systém dohledu je třeba doplnit tak, aby zahrnovaly digitální provozní odolnost a zabezpečení IKT, pomocí rozšíření mandátů orgánů finančního dohledu pověřených sledováním a ochranou finanční stability a integrity trhu (56). Cílem je podpořit komplexní rámec pro riziko v oblasti IKT nebo operační riziko prostřednictvím harmonizace klíčových požadavků na digitální provozní odolnost pro všechny finanční subjekty (57). Cílem navrhovaného nařízení je zejména konsolidovat a aktualizovat požadavky na riziko v oblasti IKT, které jsou dosud samostatně upraveny v různých právních předpisech (58). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Požadavky související s rizikem v oblasti IKT pro finanční sektor jsou v současné době rozloženy do řady aktů práva Unie, včetně směrnice o kapitálových požadavcích, a nástrojů tzv. měkkého práva (jako jsou pokyny EBA) a jsou rozmanité a v někdy neúplné. V některých případech bylo riziko v oblasti IKT řešeno pouze implicitně jako součást operačního rizika, zatímco v jiných případech nebylo řešeno vůbec. To by mělo být napraveno sladěním navrhovaného nařízení s těmito akty. Za tímto účelem předkládá navrhovaná pozměňující směrnice soubor změn, které se zdají být nezbytné pro zajištění právní jednoznačnosti a jednotnosti, pokud jde o uplatňování různých požadavků na digitální provozní odolnost. Změny směrnice o kapitálových požadavcích, které jsou v současné době navrhovány v navrhované pozměňující směrnici (59), se však týkají pouze ustanovení o pohotovostních plánech a plánech zachování provozu (60), neboť údajně implicitně slouží jako základ pro řešení řízení rizika v oblasti IKT. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Navrhované nařízení (61) dále stanoví, že finanční subjekty, včetně úvěrových institucí, musí disponovat interními řídicími a kontrolními rámci, které zajistí účinné a obezřetné řízení všech rizik v oblasti IKT. Navrhované nařízení (62) stanoví, že se požadavky, které jsou v něm stanoveny, uplatňují na individuálním a konsolidovaném základě; k tomu však dochází bez dostatečné koordinace s uvedenými odvětvovými právními předpisy. V neposlední řadě navrhované nařízení (63) stanoví, že aniž jsou dotčena ustanovení o rámci dohledu pro kritické poskytovatele služeb IKT z řad třetích stran uvedená v navrhovaném nařízení (64), dodržování povinností stanovených tímto nařízením zajišťuje v případě úvěrových institucí příslušný orgán stanovený v souladu s článkem 4 směrnice o kapitálových požadavcích, aniž jsou dotčeny zvláštní úkoly svěřené ECB nařízením o jednotném mechanismu dohledu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | S ohledem na výše uvedené má ECB za to, že ve vztahu k úvěrovým institucím a s výjimkou ustanovení navrhovaného nařízení týkajících se rámce dohledu nad kritickými poskytovateli služeb IKT z řad třetích stran (65) je záměrem navrhovaného nařízení stanovit obezřetnostní interní řídící rámec pro řízení rizika v oblasti IKT, který bude začleněn do obecného interního řídícího rámce podle směrnice o kapitálových požadavcích. Navíc vzhledem k obezřetnostní povaze navrhovaného rámce budou příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad dodržováním povinností stanovených v navrhovaném rámci, včetně ECB, orgány odpovědné za bankovní dohled v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Legislativní orgány Unie by proto mohly zvážit následující návrhy na zvýšení jednoznačnosti a souladu mezi navrhovaným nařízením a směrnicí o kapitálových požadavcích. Za prvé, požadavky podle navrhovaného nařízení mohou být výslovně kvalifikovány jako obezřetnostní, jak tomu bylo mimo jiné v nařízení o centrálních depozitářích (66). Za druhé, mohlo by být rozšířeno znění bodů odůvodnění navrhované pozměňující směrnice (67) vzhledem k tomu, že požadavky podle navrhovaného nařízení jdou nad rámec pouhé fáze pohotovostních plánů a plánů zachování provozu. Opatření k řízení rizik v oblasti IKT celkově spadají pod obecnější rozsah spolehlivých systémů správy a řízení podle článku 74 směrnice o kapitálových požadavcích (68). Za třetí, navrhované nařízení (69) by mělo být změněno tak, aby v bodech odůvodnění připomínalo pravomoc ECB v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi podle Smlouvy a nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Za čtvrté, odkaz na uplatňování požadavků, které jsou stanoveny v uvedeném nařízení, na individuálním a konsolidovaném základě (70) by měl být revidován, neboť subkonsolidovaný a konsolidovaný základ nejsou v navrhovaném nařízení definovány a některé druhy zprostředkovatelů nepodléhají dohledu na konsolidovaném základě podle příslušných právních předpisů (např. platební instituce). Kromě toho by úroveň uplatňování požadavků podle navrhovaného nařízení měla vycházet výhradně z právních předpisů platných pro jednotlivé druhy finančních subjektů. V případě úvěrových institucí je dána jasná vazba mezi směrnicí o kapitálových požadavcích a navrhovaným nařízením, takže požadavky podle navrhovaného nařízení by se automaticky uplatňovaly na individuální, subkonsolidované nebo případně konsolidované úrovni (71). Legislativní orgány Unie by rovněž mohly zvážit zavedení přechodného režimu pro období mezi vstupem navrhovaného nařízení v platnost a vstupem v platnost regulačních technických norem stanovených v navrhovaném nařízení, neboť na některé zprostředkovatele, včetně úvěrových institucí, se již vztahují pravidla týkající se rizik v oblasti IKT, která platí pro konkrétní odvětví a která jsou podrobnější než obecná ustanovení navrhovaného nařízení. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ECB byla nařízením o jednotném mechanismu dohledu pověřena úkolem zajistit, aby úvěrové instituce dodržovaly požadavky práva Unie, které vyžadují, aby úvěrové instituce zavedly spolehlivé postupy řízení rizik a mechanismy vnitřní kontroly (72). To znamená, že ECB musí zajistit, aby úvěrové instituce uplatňovaly zásady a postupy pro hodnocení a řízení své expozice vůči operačnímu riziku, včetně modelového rizika, a pro pokrytí méně četných, ale vysoce rizikových událostí. Pro účely těchto zásad a postupů musí úvěrové instituce jasně zformulovat, co tvoří operační riziko (73). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V červenci 2017 přijala Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) rámec jednotného mechanismu dohledu pro hlášení kybernetických incidentů (dále jen „rámec“) na základě návrhu Rady dohledu v souladu s čl. 26 odst. 8 a čl. 6 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a čl. 21 odst. 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (74). Rámec sestává ze závazné žádosti (jednotlivých rozhodnutí určených úvěrovým institucím) o informace a/nebo podávání zpráv na základě článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu (75). Některé země již zavedly postup hlášení incidentů, který vyžaduje, aby úvěrové instituce hlásily všechny závažné kybernetické incidenty svým vnitrostátním příslušným orgánům. V těchto zemích budou významné úvěrové instituce nadále hlásit incidenty vnitrostátním příslušným orgánům, které je pak bez zbytečného odkladu předají ECB jménem dohlížených subjektů. Výše uvedená rozhodnutí jsou proto rovněž určena těmto vnitrostátním příslušným orgánům, které by tyto informace měly na základě rámce předávat ECB. ECB podporuje úsilí legislativních orgánů Unie o prosazování harmonizace a zefektivnění, mimo jiné pokud jde o soubor pravidel a povinností vztahujících se na úvěrové instituce v oblasti hlášení incidentů. V této souvislosti je ECB s ohledem na případné přijetí navrhovaného nařízení připravena rámec v případě potřeby změnit (a případně zrušit). |
| --- | --- |

3.8

4.   Zvláštní připomínky k řízení rizik v oblasti IKT, hlášení incidentů, testování provozní odolnosti a riziku třetích stran v oblasti IKT

4.1   Řízení rizik v oblasti IKT

| 4.1.1 | ECB vítá skutečnost, že navrhovaným nařízením byl zaveden pevný a komplexní rámec řízení rizik v oblasti IKT, který zahrnuje pokyny CPMI-IOSCO ke kybernetické odolnosti a který je úzce sladěn s osvědčenými postupy, včetně Očekávání dozoru v oblasti kybernetické odolnosti infrastruktur finančního trhu v rámci Eurosystému. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ECB podporuje myšlenku, že finanční subjekty by měly mít povinnost provádět posouzení rizik při každé „významné změně“ infrastruktury sítě a informačního systému (76). Navrhované nařízení však neobsahuje žádnou definici „významné změny“, což vytváří nevítaný prostor pro rozdílné výklady ze strany finančních subjektů, které by v konečném důsledku mohly ohrozit harmonizační cíle navrhovaného nařízení. V zájmu právní jistoty by legislativní orgány Unie mohly zvážit, zda by do navrhovaného nařízení neměly zavést definici „významné změny“. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ECB obecně podporuje myšlenku, že finanční subjekty jiné než mikropodniky nahlásí příslušným orgánům veškeré náklady a ztráty způsobené výpadky IKT a incidenty souvisejícími s IKT (77). S cílem zajistit celkovou účinnost systému a zabránit tomu, aby příslušné orgány a finanční subjekty byly zavaleny nadměrným počtem zpráv, by bylo prospěšné, aby legislativní orgány Unie prozkoumaly zavedení příslušných prahových hodnot, pokud možno kvantitativní povahy. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ECB bere na vědomí, že finanční subjekty mohou po schválení příslušnými orgány delegovat úkoly týkající se ověřování souladu s požadavky na řízení rizik v oblasti IKT na podniky v rámci skupiny nebo na externí podniky (78). Zároveň je důležité, aby legislativní orgány Unie objasnily, jak by schválení příslušnými orgány bylo uděleno v případech, kdy by finanční subjekt podléhal více příslušným orgánům. K tomu může dojít v případě, že finanční subjekt je úvěrovou institucí, poskytovatelem služeb souvisejících s kryptoaktivy a/nebo poskytovatelem platebních služeb. Pokud jde o identifikaci a klasifikaci, kterou mají finanční subjekty provádět podle navrhovaného nařízení (79), by ECB pro účely klasifikace aktiv považovala za obezřetné, aby finanční subjekty podle navrhovaného nařízení musely zohledňovat význam těchto aktiv (tj. zda podporují zásadní funkce). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Hlášení incidentů

| 4.2.1 | ECB vítá úsilí, které vyplývá z navrhovaného nařízení a jehož cílem je harmonizace hlášení incidentů v oblasti IKT v rámci Unie a centralizované hlášení závažných incidentů souvisejících s IKT (80). Zavedení harmonizovaného rámce pro hlášení závažných incidentů souvisejících s IKT (81) příslušným orgánům by v zásadě zjednodušilo a harmonizovalo zpravodajskou zátěž finančních subjektů, včetně úvěrových institucí. Širší rozsah pokrývaných incidentů, který by překračoval rámec kybernetických incidentů, na něž se v současnosti vztahují stávající rámce (82), by byl pro příslušné orgány prospěšný. Budoucí přijetí navrhovaného nařízení by vyžadovalo přezkum a případné zrušení stávajících rámců, včetně rámce jednotného mechanismu dohledu pro oznamování kybernetických incidentů. V zájmu dosažení skutečného zjednodušení a plného sladění všech rámců je však zásadní zajistit, aby oblast působnosti ustanovení o hlášení incidentů podle navrhovaného nařízení, včetně všech příslušných definic, prahových hodnot a parametrů hlášení, byla plně v souladu s příslušnými rámci. Zejména je nanejvýš důležité zajistit soulad mezi navrhovaným nařízením na jedné straně a směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (83) (dále jen „PSD2“) a obecnými pokyny EBA k hlášení závažných incidentů (dále jen „pokyny EBA“) na straně druhé. Navrhovaná pozměňující směrnice (84) obsahuje změny směrnice PSD2, pokud jde o vymezení hlášení incidentů mezi navrhovaným nařízením a směrnicí PDS2, což by mělo dopad zejména na poskytovatele platebních služeb, kteří by rovněž mohli mít povolení působit jako úvěrové instituce, jakož i na příslušné orgány. Postup oznamování incidentů není dostatečně jasný a některé incidenty, které je třeba oznamovat podle navrhovaného nařízení i podle obecných pokynů orgánu EBA, se mohou překrývat. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Postupy oznamování závažných incidentů podle navrhovaného nařízení (85), směrnice PSD2 a odpovídajících obecných pokynů EBA by od poskytovatelů platebních služeb vyžadovaly, aby po klasifikaci incidentu předkládali zprávu o incidentu svému příslušnému orgánu. Počáteční zprávy ve skutečnosti nezachycují podstatu, příčinu nebo funkční oblast ovlivněnou incidentem a poskytovatelé platebních služeb mohou být schopni takové rozlišení provést až později, kdy budou k dispozici podrobnější informace o incidentu. V důsledku toho by mohly být první hlášení o incidentech předkládány jak podle navrhovaného nařízení, tak podle obecných pokynů orgánu EBA, nebo by poskytovatelé platebních služeb mohli zvolit jeden rámec pro podávání hlášení a svá hlášení opravit později. Stejná nejistota (například pokud jde o hlavní příčinu jakéhokoli incidentu) se může projevit i v průběžných a závěrečných zprávách. To by opět zvýšilo možnost, aby zprávy byly příslušným orgánům předkládány souběžně podle navrhovaného nařízení a podle směrnice PSD2. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Některé incidenty, které mohou být klasifikovány jako incidenty související s IKT, mohou mít dopad i na jiné oblasti, a v důsledku toho by musely být oznámeny podle obecných pokynů orgánu EBA. Může tomu tak být v případě, že incident má dopad z hlediska IKT, ale zároveň přímo ovlivnil poskytování platebních služeb a/nebo ovlivnil jiné funkční oblasti nebo kanály, které se netýkají IKT. Kromě toho by mohly nastat případy, kdy není možné rozlišovat mezi provozními incidenty a incidenty souvisejícími s IKT. Kromě toho v případě, kdy je tatáž finanční instituce zároveň významnou úvěrovou institucí a poskytovatelem platebních služeb, by tentýž subjekt musel podle navrhovaného nařízení hlásit incident související s IKT dvakrát, neboť by podléhal dvěma příslušným orgánům. S ohledem na výše uvedené by navrhované nařízení mělo jasněji formulovat, jak má interakce mezi směrnicí PSD2 a obecnými pokyny orgánu EBA fungovat v praxi. Podstatnější je, že v zájmu harmonizace a zefektivnění oznamovací povinnosti by bylo důležité, aby legislativní orgány Unie zvážily zbývající otázky dvojího oznamování a aby objasnily, zda by navrhované nařízení na jedné straně a PSD2 a pokyny EBA na straně druhé existovaly souběžně, nebo zda by měl existovat jediný soubor požadavků na hlášení incidentů. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4. | Navrhované nařízení zavádí požadavek, aby příslušné orgány (86) po obdržení zprávy potvrdily její přijetí a co nejrychleji finančnímu subjektu poskytly nezbytnou zpětnou vazbu nebo pokyny, zejména pojednávající o nápravě na úrovni daného subjektu nebo o způsobech minimalizace nepříznivého dopadu napříč odvětvími. To by znamenalo, že by příslušné orgány měly aktivně přispívat ke zvládání a nápravě incidentů a současně posuzovat reakci dohlíženého subjektu na kritické incidenty. ECB zdůrazňuje, že odpovědnost za nápravu a důsledky incidentu by měly zůstat výhradně a jednoznačně na dotčeném finančním subjektu. ECB proto navrhuje omezit zpětnou vazbu a pokyny pouze na obezřetnostní zpětnou vazbu a pokyny na vysoké úrovni. Pokud by zpětná vazba byla širší, vyžadovalo by to specializované odborníky s velmi značnými technickými znalostmi, kteří nejsou obvykle k dispozici v nabídce talentů, kterou mají k dispozici orgány obezřetnostního dohledu. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3   Testování digitální provozní odolnosti

| 4.3.1 | ECB vítá požadavky, které navrhované nařízení (87) stanoví pro testování digitální provozní odolnosti ve všech finančních subjektech, jakož i požadavek, aby každá instituce měla vlastní program testování. Navrhované nařízení (88) uvádí různé typy testů pro finanční subjekty. Typy testů nejsou příliš jasné a u některých testů, jako jsou testy kompatibility, dotazníky nebo testy na základě scénářů, je dán prostor pro výklad ze strany evropských orgánů dohledu, příslušných orgánů nebo finančních subjektů. Kromě toho nejsou k dispozici žádné pokyny, pokud jde o četnost jednotlivých testů. Možným řešením by mohlo být, že navrhované nařízení by stanovilo obecné požadavky na testování a přesnější popis typů testů by byl obsažen v regulačních a prováděcích technických normách. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Penetrační testování na základě hrozeb (threat-led penetration testing – TLPT) je účinným nástrojem pro testování bezpečnostní obrany a připravenosti. ECB proto podporuje provádění TLPT finančními subjekty. Pomocí tohoto nástroje se testují nejen technická opatření, ale také zaměstnanci a procesy. Výsledky těchto testů mohou významně zvýšit povědomí o bezpečnosti, které má vrcholné vedení v testovaných subjektech. Evropský rámec TIBER-EU (European Framework for Threat Intelligence Based Ethical Red-teaming) (89) a další nástroje TLPT, které jsou již k dispozici mimo Unii, jsou primárními nástroji, díky kterým mohou subjekty samy posuzovat, testovat, uplatňovat a zlepšovat svou kybernetickou odolnost a obranu. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Ve většině členských států, v nichž byl rámec TIBER-EU proveden, orgány dozoru a orgány dohledu nehrají aktivní úlohu při provádění místního programu TIBER-XX a téměř ve všech případech je TIBER Cyber Team situován nezávisle na těchto funkcích. Z tohoto důvodu by pokročilé testování podle navrhovaného nařízení (90) prostřednictvím TLPT mělo být prováděno jako nástroj k posílení finančního ekosystému a zvýšení finanční stability, a nikoli výlučně jako nástroj dohledu. Kromě toho není třeba vyvíjet nový pokročilý rámec pro testování kybernetické odolnosti, neboť mnoho členských států již přijalo rámec TIBER-EU, což je v současné době jediný takový rámec v EU. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Požadavky na subjekty provádějící testování by neměly být obsaženy v hlavní části navrhovaného nařízení, neboť odvětví související s TLPT se stále vyvíjí a uložení konkrétních požadavků by mohlo bránit inovacím. ECB je však toho názoru, že v zájmu zajištění vysokého stupně nezávislosti při provádění testů by finanční subjekty neměly zaměstnávat subjekty provádějící testování ani testování zadávat subjektům, které jsou zaměstnány nebo najímány finančními subjekty v jejich vlastní skupině nebo které jsou jinak vlastněny nebo ovládány finančními subjekty, které mají být testovány. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Aby se snížilo riziko roztříštěnosti a zajistila harmonizace, mělo by navrhované nařízení stanovit jeden rámec TLPT, který se vztahuje na finanční sektor v celé Unii. Roztříštěnost může vést ke zvýšení nákladů a požadavků na technické, provozní a finanční zdroje jak pro příslušné orgány, tak pro finanční instituce. Tyto zvýšené náklady a požadavky mohou mít v konečném důsledku negativní dopad na vzájemné uznávání testů. Tato nedostatečná harmonizace a z toho vyplývající problémy spojené se vzájemným uznáváním mají zásadní význam zejména pro finanční subjekty, které mohou být držiteli více licencí a/nebo působit ve více jurisdikcích v celé Unii. Regulační a prováděcí technické normy, které mají být vypracovány pro TLPT podle navrhovaného nařízení, by měly být v souladu s rámcem TIBER-EU. ECB kromě toho vítá příležitost zapojit se do přípravy těchto regulačních a prováděcích technických norem ve spolupráci s evropskými orgány dohledu. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Aktivní zapojení příslušných orgánů do testování by mohlo vést k možnému střetu zájmů s jinou funkcí, kterou tyto orgány vykonávají, tj. posuzováním testovacího rámce finančního subjektu. V této souvislosti ECB navrhuje, aby byla z navrhovaného nařízení odstraněna jakákoli povinnost příslušných orgánů týkající se potvrzování dokladů a vydávání potvrzení pro účely testování TLPT. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Riziko třetích stran v oblasti IKT

| 4.4.1 | ECB vítá zavedení komplexního souboru klíčových zásad a pevného rámce dohledu pro identifikaci a řízení rizik v oblasti IKT, která vznikají u poskytovatelů služeb IKT z řad třetích stran bez ohledu na to, zda patří do stejné skupiny finančních subjektů. V zájmu dosažení účinné identifikace a řízení rizik v oblasti IKT je však důležité správně identifikovat a klasifikovat mimo jiné kritické poskytovatele služeb IKT z řad třetích stran. V tomto ohledu lze uvítat zavedení aktů v přenesené pravomoci (91), které doplní kritéria pro účely klasifikace (92), s tím, že ECB by měla být před přijetím těchto aktů v přenesené pravomoci konzultována. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Pokud jde o strukturu rámce dohledu (93), je třeba dále vyjasnit úlohu, kterou má plnit společný výbor. ECB zároveň vítá své začlenění do fóra dohledu jako pozorovatel, neboť tato úloha poskytne ECB stejný přístup k dokumentaci a informacím jako hlasujícím členům (94). ECB by ráda upozornila legislativní orgány Unie na skutečnost, že ECB by ve své roli pozorovatele přispívala k činnosti fóra dohledu jako emisní centrální banka, která odpovídá za dohled nad tržními infrastrukturami, i jako orgán obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. ECB dále poznamenává, že kromě toho, že by byla pozorovatelem ve fóru dohledu, byla by ECB jako příslušný orgán rovněž součástí společného vyšetřovacího týmu. V tomto ohledu by legislativní orgány Unie mohly dále zvážit složení společných vyšetřovacích týmů (95), aby se zajistilo přiměřeně významné zapojení dotčených příslušných orgánů. Ze stejného důvodu se ECB domnívá, že by měl být zvýšen maximální počet účastníků společných vyšetřovacích týmů, a to s ohledem na kritičnost, složitost a rozsah služeb třetích stran v oblasti IKT. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ECB si všímá, že podle navrhovaného nařízení může hlavní orgán dohledu zabránit tomu, aby kritičtí poskytovatelé služeb IKT z řad třetích stran uzavřeli další ujednání o subdodávkách, pokud i) plánovaný subdodavatel je třetí stranou poskytující služby IKT nebo subdodavatelem IKT usazeným ve třetí zemi a ii) subdodávky se týkají zásadní nebo důležité funkce finančního subjektu. ECB by ráda zdůraznila, že tyto pravomoci může hlavní orgán dohledu uplatnit jen v souvislosti s ujednáními o subdodávkách, kdy kritická třetí strana poskytující služby IKT zadá zásadní nebo důležitou funkci samostatnému právnímu subjektu usazenému ve třetí zemi. ECB chápe, že hlavní orgán dohledu by nemohl uplatnit srovnatelné pravomoci s cílem zabránit tomu, aby kritická třetí strana poskytující služby IKT externě zadávala zásadní nebo důležité funkce finančního subjektu do zařízení tohoto poskytovatele služeb, která se nacházejí ve třetí zemi. Mohlo by se například stát, že z provozního hlediska mohou být kritické údaje a/nebo informace uchovávány nebo zpracovávány zařízeními umístěnými mimo Evropský hospodářský prostor (EHP). V takovém případě nemusí pravomoci hlavního orgánu dohledu odpovídajícím způsobem zmocňovat příslušné orgány k přístupu ke všem informacím, prostorám, infrastrukturám a personálu, které jsou relevantní pro výkon všech zásadních nebo důležitých funkcí finančního subjektu. Aby bylo zajištěno, že příslušné orgány jsou schopny bez překážek plnit své úkoly, ECB navrhuje, aby hlavní orgán dohledu měl rovněž pravomoc omezit využívání zařízení umístěných mimo EHP poskytovateli služeb v oblasti IKT z řad třetích stran. Tato pravomoc by mohla být uplatněna v těch konkrétních případech, kdy nejsou uzavřena administrativní ujednání s příslušnými orgány třetích zemí, jak je stanoveno v navrhovaném nařízení (96), nebo kdy zástupci kritických poskytovatelů služeb IKT z řad třetích stran neposkytli dostatečné ujištění podle rámce příslušné třetí země, pokud jde o přístup k informacím, prostorám, infrastruktuře a personálu, který je potřebný k plnění úkolů v oblasti dozoru nebo dohledu. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | V neposlední řadě je třeba uvést, že existuje riziko, že požadavek, aby se příslušné orgány řídily doporučeními hlavního orgánu dohledu (97), by se mohl ukázat jako neúčinný, neboť příslušné orgány nemusí mít komplexní přehled o rizicích, která vytvářejí jednotliví kritičtí poskytovatelé služeb IKT z řad třetích stran. Pokud doporučení kritičtí poskytovatelé služeb z řad třetích stran nedodrží, mohou být příslušné orgány kromě toho povinny přijmout opatření proti finančním subjektům, nad nimiž vykonávají dohled. Podle navrhovaného nařízení (98) mohou příslušné orgány požadovat, aby finanční subjekty, nad nimiž vykonávají dohled, dočasně přestaly využívat služby poskytované kritickou třetí stranou nebo ukončily existující smlouvy s kritickými poskytovateli služeb z řad třetích stran. Je obtížné převést předpokládaný proces následných opatření do konkrétních kroků. Konkrétně není jasné, zda bude dohlížený finanční subjekt schopen přerušit nebo ukončit smlouvu s kritickým poskytovatelem služeb z řad třetích osob. Důvodem je skutečnost, že kritická třetí strana poskytující služby IKT by mohla být významným poskytovatelem služeb pro tento finanční subjekt, nebo smluvní či jiné náklady a škody, které finanční subjekt může utrpět v důsledku takového přerušení nebo ukončení. Tento přístup navíc nepodporuje sbližování dohledu, neboť příslušné orgány mohou vykládat stejné doporučení odlišně. To by v konečném důsledku mohlo narušit předpokládanou harmonizaci a jednotný přístup při sledování rizika kritických třetích stran v oblasti IKT na úrovni Unie. S ohledem na výše uvedené by legislativní orgány Unie mohly zvážit, zda zákonným orgánům dohledu neudělí zvláštní donucovací pravomoci ve vztahu ke kritickým poskytovatelům služeb IKT z řad třetích stran, a to s přihlédnutím k omezením uloženým doktrínou Meroni, kterou částečně zmírnil Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci ESMA (99). |
| --- | --- |

4.4.4

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách EUR-Lex.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. června 2021.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 595 final.

1

(2)  COM(2020) 596 final.

2

(3)  Viz čl. 1 odst. 2 navrhovaného nařízení.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

4

(5)  Viz článek 5 směrnice o bezpečnosti sítí a informací.

5

(6)  Viz čl. 3 odst. 15 navrhovaného nařízení.

6

(7)  Viz čl. 31 odst. 1 písm. d) navrhovaného nařízení.

7

(8)  Viz čl. 15 odst. 3 směrnice o bezpečnosti sítí a informací.

8

(9)  COM(2020) 823 final.

9

(10)  Události, které by mohly potenciálně způsobit škodu, ale jejímu plnému projevení bylo úspěšně zabráněno, viz 39. bod odůvodnění směrnice o bezpečnosti sítí a informací 2.

10

(11)  Viz článek 11 směrnice o bezpečnosti sítí a informací 2.

11

(12)  Cyber threat Intelligence Information Sharing Initiative (CIISI-EU), která je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

12

(13)  Viz článek 42 navrhovaného nařízení.

13

(14)  Viz čl. 8 odst. 3 směrnice o bezpečnosti sítí a informací.

14

(15)  Viz rovněž články 11, 26 a 27 směrnice o bezpečnosti sítí a informací 2.

15

(16)  Viz čl. 4 písm. b) a článek 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

16

(17)  Viz článek 22 statutu ESCB.

17

(18)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16).

18

(19)  K dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby www.bis.org.

19

(20)  Dokument s názvem „Eurosystem oversight policy framework, Revised version (July 2016)“, který je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Viz revidovaný a konsolidovaný rámec „Eurosystem oversight framework for electronic payment instruments, schemes and arrangements“ z října 2020 (rámec PISA), který je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Digitální platební token je digitální vyjádření hodnoty zajištěné pohledávkami nebo aktivy zaznamenanými jinde, které umožňuje převod hodnoty mezi koncovými uživateli. V závislosti na příslušné koncepci mohou digitální platební tokeny předpokládat převod hodnoty, aniž by nutně zahrnovaly ústřední třetí stranu a/nebo používaly platební účty.

22

(23)  „Převod hodnoty“: „Úkon, iniciovaný plátcem, jménem plátce nebo příjemcem, spočívající v převodu peněžních prostředků nebo digitálních platebních tokenů nebo uložení hotovosti na uživatelský účet nebo výběru hotovosti z uživatelského účtu, bez ohledu na jakékoli související povinnosti mezi plátcem a příjemcem. Převod se může týkat jednoho nebo více poskytovatelů platebních služeb.“ Definice „převodu hodnoty“ v rámci PISA se odchyluje od definice převodu „peněžních prostředků“ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35). „Převod hodnoty“ v souvislosti s „platebním prostředkem“ definovaným v uvedené směrnici se může týkat pouze převodu „peněžních prostředků“. Podle uvedené směrnice „peněžní prostředky“ nezahrnují digitální platební tokeny, pokud tyto tokeny nelze klasifikovat jako elektronické peníze (nebo hypotetičtěji jako bezhotovostní peníze).

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).

24

(25)  Viz čl. 28 odst. 5 navrhovaného nařízení.

25

(26)  Viz odstavec 1.3 stanoviska Evropské centrální banky ze dne 19. února 2021 k návrhu nařízení o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937 (CON/2021/4). Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách EUR-Lex.

26

(27)  Viz příloha IIa obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (Úř. věst. L 30, 30.1.2013, s. 1). Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2012/13 ze dne 18. července 2012 o TARGET2-Securities (Úř. věst. L 215, 11.8.2012, s. 19); rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2011/20 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se stanoví podrobná pravidla a postupy pro uplatňování kritérií pro přístup centrálních depozitářů cenných papírů ke službám TARGET2-Securities (Úř. věst. L 319, 2.12.2011, s. 117). Viz také rámcová smlouva T2S a kolektivní smlouva.

27

(28)  Viz příloha IIb obecných zásad ECB/2012/27.

28

(29)  Viz čl. 30 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnic 98/26/ES a 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 236/2012 (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 1) a článek 68 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/392 ze dne 11. listopadu 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014, pokud jde o regulační technické normy v oblasti povolování, dohledu a provozních požadavků kladených na centrální depozitáře cenných papírů (Úř. věst. L 65, 10.3.2017, s. 48).

29

(30)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnic 98/26/ES a 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 236/2012 (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 1).

30

(31)  Dokument s názvem „Eurosystem oversight policy framework, Revised version (July 2016)“, který je k dispozici na internetových stránkách ECB na adrese www.ecb.europa.eu.

31

(32)  K dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby www.bis.org.

32

(33)  K dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

33

(34)  Viz článek 12 nařízení (EU) č. 909/2014.

34

(35)  Viz rovněž článek 13 a čl. 17 odst. 4 a čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 909/2014.

35

(36)  Viz odstavec 7.3 stanoviska Evropské centrální banky ze dne 6. dubna 2017 k určení kritických infrastruktur pro účely bezpečnosti informačních technologií (CON/2017/10); odstavec 7.2 stanoviska Evropské centrální banky ze dne 8. listopadu 2018 k určení klíčových služeb a poskytovatelů klíčových služeb pro účely bezpečnosti sítí a informačních systémů (CON/2018/47); odstavec 3.5.2 stanoviska Evropské centrální banky ze dne 2. května 2019 k bezpečnosti sítí a informačních systémů (CON/2019/17); a odstavec 3.5.2 stanoviska Evropské centrální banky ze dne 11. listopadu 2019 k bezpečnosti sítí a informačních systémů (CON/2019/38).

36

(37)  Viz čl. 54 odst. 5 navrhovaného nařízení a čl. 45 odst. 7 nařízení (EU) č. 909/2014.

37

(38)  Viz čl. 54 odst. 4 navrhovaného nařízení a čl. 45 odst. 6 nařízení (EU) č. 909/2014.

38

(39)  Viz čl. 11 odst. 5 navrhovaného nařízení.

39

(40)  Viz čl. 78 odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/392 ze dne 11. listopadu 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014, pokud jde o regulační technické normy v oblasti povolování, dohledu a provozních požadavků kladených na centrální depozitáře cenných papírů (Úř. věst. L 65, 10.3.2017, s. 48).

40

(41)  Viz čl. 11 odst. 6 navrhovaného nařízení.

41

(42)  Viz čl. 3 odst. 17 navrhovaného nařízení.

42

(43)  Viz čl. 76 odst. 2 písm. d) a e) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/392.

43

(44)  Viz čl. 78 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/392.

44

(45)  Viz čl. 1 odst. 4 nařízení (EU) č. 909/2014.

45

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

46

(47)  Viz čl. 18 odst. 2 písm. g) a h) nařízení EMIR.

47

(48)  Viz čl. 53 odst. 2 písm. b) a odst. 3 navrhovaného nařízení a čl. 34 odst. 3 nařízení EMIR.

48

(49)  Viz čl. 53 odst. 2 písm. a) navrhovaného nařízení.

49

(50)  Viz článek 34 nařízení EMIR.

50

(51)  Viz Zásady CPMI-IOSCO pro infrastruktury finančního trhu, které jsou k dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby na adrese www.bis.org.

51

(52)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

52

(53)  Viz čl. 4 odst. 1 písm. e) a čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013.

53

(54)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

54

(55)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

55

(56)  Viz 8. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

56

(57)  Viz 11. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

57

(58)  Viz 12. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

58

(59)  Viz 4. a 5. bod odůvodnění navrhované pozměňující směrnice.

59

(60)  Viz článek 85 směrnice o kapitálových požadavcích.

60

(61)  Viz čl. 4 odst. 1 navrhovaného nařízení.

61

(62)  Viz čl. 25 odst. 3 a 4 navrhovaného nařízení.

62

(63)  Viz článek 41 navrhovaného nařízení.

63

(64)  Viz oddíl II kapitoly V navrhovaného nařízení.

64

(65)  Viz oddíl II kapitoly V navrhovaného nařízení.

65

(66)  Viz název kapitoly II oddílu 4 „Obezřetnostní požadavky“ nařízení o centrálních depozitářích.

66

(67)  Viz 4. bod odůvodnění navrhované pozměňující směrnice.

67

(68)  Článek 85 směrnice 2013/36/EU je pouhým upřesněním. V tomto ohledu viz rovněž s. 4, 11 a 37 pokynů Evropského orgánu pro bankovnictví k řízení rizik v oblasti IKT a bezpečnosti ze dne 29. listopadu 2019 (dále jen „pokyny EBA“), kde je jako obecný právní základ výslovně uveden článek 74 směrnice 2013/36/EU.

68

(69)  Viz čl. 41 odst. 1 navrhovaného nařízení.

69

(70)  Viz čl. 25 odst. 3 a 4 navrhovaného nařízení.

70

(71)  Viz článek 109 směrnice o kapitálových požadavcích.

71

(72)  Viz čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

72

(73)  Viz článek 85 směrnice o kapitálových požadavcích.

73

(74)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

74

(75)  Kybernetický bezpečnostní incident (tj. zjištěné možné porušení bezpečnosti informací ať už v důsledku zlého úmyslu, tak náhodné) musí být konkrétně hlášen ECB, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek: 1) potenciální finanční dopad činí 5 mil. EUR nebo 0,1% CET1; 2) o incidentu byla informována veřejnost nebo incident poškozuje pověst instituce; 3) incident byl postoupen řediteli informačních technologií nad rámec obvyklého vykazování; 4) banka o incidentu uvědomila CERT/CSIRT, bezpečnostní agenturu či policii; 5) byly spuštěny postupy pro obnovu provozu po havárii či kontinuitu provozu nebo byl vznesen nárok na plnění v rámci pojištění kybernetických rizik; 6) došlo k porušení právních či regulatorních požadavků nebo 7) banka uplatní interní kritéria či odborný úsudek (včetně potenciálního systémového dopadu) a rozhodne se informovat ECB.

75

(76)  Viz čl. 7 odst. 3 navrhovaného nařízení.

76

(77)  Viz čl. 10 odst. 9 navrhovaného nařízení.

77

(78)  Viz čl. 5 odst. 10 navrhovaného nařízení.

78

(79)  Viz článek 7 navrhovaného nařízení.

79

(80)  Viz článek 19 navrhovaného nařízení.

80

(81)  Viz čl. 3 odst. 7, článek 17 a článek 18 navrhovaného nařízení.

81

(82)  Viz například Rámec.

82

(83)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, o změně směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a o zrušení směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35).

83

(84)  Viz čl. 7 odst. 9 navrhované pozměňující směrnice.

84

(85)  Viz čl. 17 odst. 3 navrhovaného nařízení.

85

(86)  Viz článek 20 navrhovaného nařízení.

86

(87)  Viz články 21 a 22 navrhovaného nařízení.

87

(88)  Viz čl. 22 odst. 1 navrhovaného nařízení.

88

(89)  K dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

89

(90)  Viz články 23 a 24 navrhovaného nařízení.

90

(91)  Viz čl. 28 odst. 3 navrhovaného nařízení.

91

(92)  Viz čl. 28 odst. 2 navrhovaného nařízení.

92

(93)  Viz článek 29 navrhovaného nařízení.

93

(94)  Viz čl. 29 odst. 3 navrhovaného nařízení.

94

(95)  Viz článek 35 navrhovaného nařízení.

95

(96)  Viz čl. 39 odst. 1 navrhovaného nařízení.

96

(97)  Viz čl. 29 odst. 2 a článek 37 navrhovaného nařízení.

97

(98)  Viz čl. 37 odst. 3 navrhovaného nařízení.

98

(99)  Viz rozsudek Soudního dvora (velkého senátu) ze dne 22. ledna 2014 Spojené království Velké Británie a Severního Irska v. Evropský parlament a Rada Evropské unie – nařízení (EU) č. 236/2012–C-270/12.

99

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/14

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

25. srpna 2021

(2021/C 343/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1736 |
| JPY | japonský jen | 129,00 |
| DKK | dánská koruna | 7,4366 |
| GBP | britská libra | 0,85590 |
| SEK | švédská koruna | 10,2248 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0739 |
| ISK | islandská koruna | 148,60 |
| NOK | norská koruna | 10,3863 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,531 |
| HUF | maďarský forint | 348,76 |
| PLN | polský zlotý | 4,5779 |
| RON | rumunský lei | 4,9290 |
| TRY | turecká lira | 9,8787 |
| AUD | australský dolar | 1,6191 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4827 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,1357 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6900 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5901 |
| KRW | jihokorejský won | 1 370,17 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,5801 |
| CNY | čínský juan | 7,6031 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4925 |
| IDR | indonéská rupie | 16 943,59 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9350 |
| PHP | filipínské peso | 58,495 |
| RUB | ruský rubl | 86,6276 |
| THB | thajský baht | 38,465 |
| BRL | brazilský real | 6,1707 |
| MXN | mexické peso | 23,7798 |
| INR | indická rupie | 87,1520 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1736

JPY

japonský jen

129,00

DKK

dánská koruna

7,4366

GBP

britská libra

0,85590

SEK

švédská koruna

10,2248

CHF

švýcarský frank

1,0739

ISK

islandská koruna

148,60

NOK

norská koruna

10,3863

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,531

HUF

maďarský forint

348,76

PLN

polský zlotý

4,5779

RON

rumunský lei

4,9290

TRY

turecká lira

9,8787

AUD

australský dolar

1,6191

CAD

kanadský dolar

1,4827

HKD

hongkongský dolar

9,1357

NZD

novozélandský dolar

1,6900

SGD

singapurský dolar

1,5901

KRW

jihokorejský won

1 370,17

ZAR

jihoafrický rand

17,5801

CNY

čínský juan

7,6031

HRK

chorvatská kuna

7,4925

IDR

indonéská rupie

16 943,59

MYR

malajsijský ringgit

4,9350

PHP

filipínské peso

58,495

RUB

ruský rubl

86,6276

THB

thajský baht

38,465

BRL

brazilský real

6,1707

MXN

mexické peso

23,7798

INR

indická rupie

87,1520

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/15

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. srpna 2021,

kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP)

(2021/C 343/03)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (1) vymezuje cíle a zásady vztahující se na ekologickou produkci a stanoví základní požadavky pro produkci, označování a kontrolu ekologických produktů. |
| --- | --- |

(1)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (1) vymezuje cíle a zásady vztahující se na ekologickou produkci a stanoví základní požadavky pro produkci, označování a kontrolu ekologických produktů.

| (2) | Komise potřebuje technické poradenství v oblasti rozhodování o povolení produktů, látek a technik pro použití v ekologickém zemědělství a zpracování v souladu s nařízením (EU) 2018/848. Komise také potřebuje technické poradenství v oblasti vývoje nebo zlepšování dalších pravidel pro ekologickou produkci a obecněji i pro jakékoli další technické záležitosti týkající se ekologické produkce. Pro toto poradenství je nutné, aby si Komise vyžádala stanovisko odborníků poradního orgánu. |
| --- | --- |

(2)

Komise potřebuje technické poradenství v oblasti rozhodování o povolení produktů, látek a technik pro použití v ekologickém zemědělství a zpracování v souladu s nařízením (EU) 2018/848. Komise také potřebuje technické poradenství v oblasti vývoje nebo zlepšování dalších pravidel pro ekologickou produkci a obecněji i pro jakékoli další technické záležitosti týkající se ekologické produkce. Pro toto poradenství je nutné, aby si Komise vyžádala stanovisko odborníků poradního orgánu.

| (3) | Proto je nezbytné založit skupinu odborníků pro ekologickou produkci a stanovit její úkoly a strukturu v souladu s rozhodnutím Komise C(2016) 3301 final (2). |
| --- | --- |

(3)

Proto je nezbytné založit skupinu odborníků pro ekologickou produkci a stanovit její úkoly a strukturu v souladu s rozhodnutím Komise C(2016) 3301 final (2).

| (4) | Tato skupina by měla sestávat z vědců s potřebnými odbornými znalostmi o příslušných produktech, látkách a technikách a z odborníků, kteří mají odbornou způsobilost v souvislosti s ekologickou produkcí a jsou schopni Komisi poskytnout nezávislé, vynikající a transparentní technické poradenství. |
| --- | --- |

(4)

Tato skupina by měla sestávat z vědců s potřebnými odbornými znalostmi o příslušných produktech, látkách a technikách a z odborníků, kteří mají odbornou způsobilost v souvislosti s ekologickou produkcí a jsou schopni Komisi poskytnout nezávislé, vynikající a transparentní technické poradenství.

| (5) | Rozhodnutí Komise 2009/427/ES (3) zřídilo skupinu odborníků pro účely nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (4). Tato skupina poskytla stanoviska k několika kategoriím látek a produktů používaných v ekologické produkci. Rozhodnutí o povolení těchto látek bylo z důvodu nedostatku dostupných odborníků několikrát odloženo. V souvislosti s novým právním rámcem nařízení (EU) 2018/848 bude nutné posoudit další kategorie látek, jako například látky pro účely čištění a dezinfekce a specializované a inovativní techniky a metody pro zpracování potravin. Proto se počet vyžádaných stanovisek rapidně zvýšil, zatímco počet dostupných odborníků, kteří jsou ochotni být součástí skupiny odborníků poskytující Komisi poradenství bez odměny, se snížil. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise 2009/427/ES (3) zřídilo skupinu odborníků pro účely nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (4). Tato skupina poskytla stanoviska k několika kategoriím látek a produktů používaných v ekologické produkci. Rozhodnutí o povolení těchto látek bylo z důvodu nedostatku dostupných odborníků několikrát odloženo. V souvislosti s novým právním rámcem nařízení (EU) 2018/848 bude nutné posoudit další kategorie látek, jako například látky pro účely čištění a dezinfekce a specializované a inovativní techniky a metody pro zpracování potravin. Proto se počet vyžádaných stanovisek rapidně zvýšil, zatímco počet dostupných odborníků, kteří jsou ochotni být součástí skupiny odborníků poskytující Komisi poradenství bez odměny, se snížil.

| (6) | Nová skupina odborníků by měla Komisi poskytnout stanoviska k technické dokumentaci o povolení produktů, látek a technik v ekologickém zemědělství a zpracování s ohledem na další pravidla pro ekologickou produkci a její další technické aspekty. Tato stanoviska jsou nezbytná pro vývoj a monitorování politiky a právních předpisů Unie v oblasti ekologické produkce, a zejména pro přijímání prováděcích aktů Komisí, jako jsou akty uvedené v čl. 16 odst. 3, čl. 17 odst. 3 a čl. 24 odst. 9 nařízení (EU) 2018/848. Bez nezávislého poradenství poskytnutého nezávislými odborníky by příslušná politika Unie nemohla dosáhnout svých cílů. Proto by členové skupiny měli kromě náhrady výdajů obdržet zvláštní příplatky, které jsou přiměřené vzhledem ke konkrétním úkolům, kterými byli pověřeni, a jsou zároveň v souladu s mezinárodními standardy. |
| --- | --- |

(6)

Nová skupina odborníků by měla Komisi poskytnout stanoviska k technické dokumentaci o povolení produktů, látek a technik v ekologickém zemědělství a zpracování s ohledem na další pravidla pro ekologickou produkci a její další technické aspekty. Tato stanoviska jsou nezbytná pro vývoj a monitorování politiky a právních předpisů Unie v oblasti ekologické produkce, a zejména pro přijímání prováděcích aktů Komisí, jako jsou akty uvedené v čl. 16 odst. 3, čl. 17 odst. 3 a čl. 24 odst. 9 nařízení (EU) 2018/848. Bez nezávislého poradenství poskytnutého nezávislými odborníky by příslušná politika Unie nemohla dosáhnout svých cílů. Proto by členové skupiny měli kromě náhrady výdajů obdržet zvláštní příplatky, které jsou přiměřené vzhledem ke konkrétním úkolům, kterými byli pověřeni, a jsou zároveň v souladu s mezinárodními standardy.

| (7) | V čl. 6 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (5) se stanoví financování opatření v souvislosti s technickou a správní pomocí. |
| --- | --- |

(7)

V čl. 6 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (5) se stanoví financování opatření v souvislosti s technickou a správní pomocí.

| (8) | Měla by být stanovena pravidla pro poskytování informací členy skupiny. |
| --- | --- |

(8)

Měla by být stanovena pravidla pro poskytování informací členy skupiny.

| (9) | Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(9)

Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6).

| (10) | Rozhodnutí 2009/427/ES by mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutí 2009/427/ES by mělo být zrušeno,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Předmět

Zřizuje se skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (dále jen „skupina“).

Článek 2

Úkoly

Úkolem skupiny je:

| a) | pomáhat Komisi posuzovat technické záležitosti v oblasti ekologické produkce, včetně produktů, látek, metod a technik, které by mohly být v ekologické produkci uplatněny, s ohledem na cíle a zásady stanovené v nařízení (EU) 2018/848 a další cíle politiky vztahující se k ekologické produkci; |
| --- | --- |

a)

pomáhat Komisi posuzovat technické záležitosti v oblasti ekologické produkce, včetně produktů, látek, metod a technik, které by mohly být v ekologické produkci uplatněny, s ohledem na cíle a zásady stanovené v nařízení (EU) 2018/848 a další cíle politiky vztahující se k ekologické produkci;

| b) | pomáhat Komisi zlepšovat stávající pravidla a vyvíjet nová pravidla v souvislosti s nařízením (EU) 2018/848; |
| --- | --- |

b)

pomáhat Komisi zlepšovat stávající pravidla a vyvíjet nová pravidla v souvislosti s nařízením (EU) 2018/848;

| c) | podnítit výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblasti technických problémů souvisejících s ekologickou produkcí. |
| --- | --- |

c)

podnítit výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblasti technických problémů souvisejících s ekologickou produkcí.

Článek 3

Konzultace

1.   Komise může skupinu konzultovat ohledně jakékoliv záležitosti týkající se ekologické produkce.

2.   Předseda skupiny může Komisi poradit, aby v určité otázce skupinu konzultovala.

Článek 4

Členství – jmenování

1.   Skupina má nejvýše třináct členů.

2.   Členové jsou jednotlivci jmenovaní za svou osobu, kteří jednají nezávisle a ve veřejném zájmu.

3.   Členové, kteří nebudou schopni nadále účinně přispívat k jednáním skupiny, kteří podle názoru Generálního ředitelství Komise pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI) nesplňují podmínky stanovené v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie nebo kteří odstoupí, už nebudou součástí skupiny a bude možné je na zbývající dobu jejich funkčního období nahradit.

Článek 5

Postup výběru

1.   Výběr členů skupiny se provádí na základě veřejné výzvy k podávání přihlášek, která bude zveřejněna v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík expertních skupin“). Mimo to může být výzva k podávání přihlášek zveřejněna jiným způsobem, např. na zvláštních internetových stránkách. Výzva k podávání přihlášek musí jasně specifikovat kritéria výběru, včetně požadovaných odborných znalostí souvisejících s prací, která má být vykonávána. Minimální lhůta pro podání přihlášek činí čtyři týdny.

2.   Osoby žádající o jmenování členem skupiny oznámí veškeré okolnosti, které by mohly vést ke střetu zájmů. Komise bude zejména požadovat, aby tyto osoby v rámci své přihlášky předložily spolu s aktuálním životopisem prohlášení o zájmech vypracované na základě standardního formuláře prohlášení o zájmech pro expertní skupiny (7). Předložení náležitě vyplněného formuláře prohlášení o zájmech je nezbytné k tomu, aby byl daný žadatel způsobilý pro jmenování za svou osobu. Případný střet zájmů bude posouzen Komisí v souladu s horizontálními pravidly Komise pro expertní skupiny (dále jen „horizontální pravidla“).

3.   Členy skupiny jmenuje generální ředitel GŘ AGRI z řad odborníků, kteří mají odbornou způsobilost v oblastech uvedených v článku 2 a čl. 3 odst. 1 a kteří odpověděli na veřejnou výzvu k podávání přihlášek.

4.   Další vhodní kandidáti, kteří odpověděli na veřejnou výzvu k podávání přihlášek a kteří nebyli jmenováni členy skupiny, budou zařazeni na rezervní seznam. Komise žadatele předem požádá o souhlas se zařazením na tento seznam.

5.   Členové skupiny jsou jmenováni na čtyřleté funkční období, které lze prodloužit, a nemohou svou funkci zastávat déle než po tři po sobě následující mandáty. Ve funkci zůstávají do konce svého funkčního období, nebo dokud nejsou nahrazeni v souladu s čl. 4 odst. 3.

Článek 6

Předsednictví

GŘ AGRI jmenuje předsedu a dva místopředsedy skupiny.

Článek 7

Činnost

1.   Skupina pracuje na žádost GŘ AGRI.

2.   Zasedání skupiny se v zásadě konají v prostorách Komise, nebo pokud to vyžadují okolnosti, i na dálku. Po dohodě s GŘ AGRI může skupina prostou většinou svých členů rozhodnout, že jednotlivá zasedání budou nahrána v souladu s příslušnými pravidly o ochraně údajů.

3.   Služby sekretariátu zajišťuje GŘ AGRI. Zasedání skupiny a jejích podskupin se mohou účastnit další úředníci Komise z jiných útvarů, které mají zájem na projednávaných otázkách.

4.   Skupina může po dohodě s GŘ AGRI prostou většinou svých členů rozhodnout, že její jednání bude veřejné.

5.   Zápis z diskuse ke každému bodu programu jednání a ke stanoviskům přijatým skupinou musí být smysluplný a úplný. Za vypracování zápisu odpovídá předseda a vypracuje ho sekretariát.

6.   Skupina v zásadě přijímá svá stanoviska, doporučení nebo zprávy na základě konsensu. V případě hlasování určí výsledek prostá většina členů. Členové, kteří hlasovali proti, mají právo na to, aby byl ke stanoviskům, doporučením nebo zprávám připojen dokument shrnující důvody jejich postoje.

Článek 8

Podskupiny

1.   GŘ AGRI může zřídit podskupiny pro účely posouzení specifických otázek na základě mandátu, který stanoví. Podskupiny působí v souladu s horizontálními pravidly a podávají skupině zprávy. Tyto podskupiny budou rozpuštěny, jakmile splní své pověření.

2.   GŘ AGRI vybere členy podskupin z členů skupiny nebo z rezervního seznamu uvedeného v čl. 5 odst. 4.

Článek 9

Přizvaní odborníci

GŘ AGRI může přizvat odborníky se zvláštní kvalifikací ve vztahu k předmětu jednání, aby se ad hoc zúčastnili činnosti skupiny nebo jejích podskupin.

Článek 10

Pozorovatelé

1.   Organizacím může být přímým pozváním udělen status pozorovatele v souladu s horizontálními pravidly.

2.   Organizace jmenované pozorovateli nominují své zástupce.

3.   Předseda může zástupcům pozorovatelů povolit účast na diskusích skupiny a předkládání odborných poznatků. Nemají však právo volit ani se účastnit formulování doporučení či rad skupiny.

Článek 11

Jednací řád

Na návrh GŘ AGRI a po dohodě s ním přijme skupina prostou většinou svých členů jednací řád, a to na základě standardního jednacího řádu pro expertní skupiny a v souladu s horizontálními pravidly (8).

Článek 12

Služební tajemství a nakládání s utajovanými informacemi

Členové skupiny a jejich zástupci, jakož i přizvaní odborníci a pozorovatelé jsou povinni dodržovat závazky týkající se služebního tajemství, které se podle Smluv a jejich prováděcích pravidel vztahují na všechny členy orgánů a jejich zaměstnance, a dále bezpečnostní pravidla Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie, která jsou stanovena v rozhodnutích Komise (EU, Euratom) 2015/443 (9) a 2015/444 (10). Pokud tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.

Článek 13

Transparentnost

1.   Skupina a její podskupiny se zaregistrují do rejstříku expertních skupin.

2.   Pokud jde o složení skupiny a podskupin, zveřejní se v rejstříku expertních skupin následující údaje:

| a) | jména jednotlivců jmenovaných za svou osobu; |
| --- | --- |

a)

jména jednotlivců jmenovaných za svou osobu;

| b) | jména pozorovatelů. |
| --- | --- |

b)

jména pozorovatelů.

3.   Veškeré příslušné dokumenty, včetně programů jednání, zápisů, stanovisek a příspěvků účastníků, se zveřejňují buď v rejstříku expertních skupin, nebo na zvláštní internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku. Přístup k této zvláštní internetové stránce nesmí podléhat registraci uživatele ani jakýmkoli jiným omezením. Program jednání a další relevantní podkladové dokumenty se zveřejní s dostatečným předstihem před zasedáním a následně se v řádné době zveřejní i zápis a stanoviska. Výjimky ze zveřejňování jsou stanoveny pouze v případech, kdy se má za to, že by zveřejnění dokumentu poškodilo ochranu veřejného nebo soukromého zájmu, jak stanoví článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (11).

Článek 14

Výdaje na zasedání

Cestovní výdaje a výdaje na pobyt vzniklé členům skupiny a přizvaným odborníkům v souvislosti s jejich účastí na zasedáních skupiny nebo podskupin hradí Komise v souladu s předpisy platnými v rámci Komise a v mezích disponibilních prostředků, které jsou útvarům Komise přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.

Článek 15

Zvláštní příspěvky

Členové skupiny a přizvaní odborníci mají v souladu s přílohou nárok na zvláštní příplatky za přípravné práce a/nebo za účast na činnostech skupiny a souvisejících schůzích.

Článek 16

Zrušení

Rozhodnutí 2009/427/ES se zrušuje.

Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

V Bruselu dne 4. srpna 2021.

Za Komisi

JanuszWOJCIECHOWSKI

člen komise

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise.

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2009/427/ES ze dne 3. června 2009, kterým se zřizuje skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (Úř. věst. L 139, 5.6.2009, s. 29).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

(7)  Viz článek 11 horizontálních pravidel a jejich příloha 4.

7

(8)  Viz článek 17 horizontálních pravidel.

8

(9)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

9

(10)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Účelem těchto výjimek je ochrana veřejné bezpečnosti, vojenských záležitostí, mezinárodních vztahů, finanční, měnové nebo hospodářské politiky, soukromí a nedotknutelnosti jednotlivce, obchodních zájmů, soudních řízení a právního poradenství, inspekcí/vyšetřování/auditů a rozhodovacího procesu příslušného orgánu.

11

---

PŘÍLOHA

Zvláštní příspěvky

1.

| Zasedání skupiny / zasedání podskupiny | EUR na celý den  (1) |
| --- | --- |
| Předseda | 450 |
| Místopředseda/zpravodaj | 450 |
| Členové | 300 |
| Přizvaní odborníci | 300 |

Zasedání skupiny / zasedání podskupiny

EUR na celý den  (1)

Předseda

450

Místopředseda/zpravodaj

450

Členové

300

Přizvaní odborníci

300

2.

Členové skupiny či podskupiny mají nárok na zvláštní příspěvek na činnost zpravodaje za práci, kterou vykonávají mimo zasedání, například v rámci přípravy a vypracování příspěvků ke zprávě ze zasedání skupiny nebo podskupiny. Tento zvláštní příspěvek ve výši 450 EUR je vyplácen ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den.

3.

Členové skupiny či podskupiny a přizvaní odborníci mají nárok na zvláštní příspěvek na činnost zpravodaje, v jejímž rámci vypracovávají vědecké zprávy (shrnutí, šetření a podkladové informace) při přípravě zasedání skupiny nebo podskupiny nebo sestavují zprávu ze zasedání skupiny nebo podskupiny v návaznosti na zasedání.

4.

Požaduje-li Komise přípravné práce spočívající zejména ve vypracování zpráv či stanovisek skupiny nebo podskupiny nebo provedení analýzy, jež má podložit posouzení dopadů, či ve výkonu vědeckého dohledu, stanoví úkoly, které mají být provedeny, jakož i jejich časový rámec. Výpočet počtu pracovních dnů závisí zejména na pracovní zátěži související se složitostí záležitosti, době potřebné k dokončení úkolů vzhledem k množství a dostupnosti údajů a odborné literatury a informací, které se shromažďují a zpracovávají. Od orientačního počtu pracovních dnů uvedeného níže se proto lze odchýlit pouze v řádně odůvodněných a výjimečných případech:

| Orientační počet pracovních dnů | Druh požadovaných úkolů |
| --- | --- |
| 1–10 dnů | Přípravné práce (vědecké zprávy, výzkum, analýza, které mají podložit posouzení dopadů) |
| 4–6 dnů | Zpráva ze zasedání skupiny nebo podskupiny, stanovisko skupiny EGTOP |
| 10–30 dnů | Vědecký dohled a organizace práce skupiny mimo zasedání skupiny, zejména s cílem poskytovat Komisi poradenství při všeobecném vědeckém plánování, využití externích odborníků, vymezování mandátu pro vědecké zprávy, jakož i zasedání skupiny a podskupiny a při zajištění dostupnosti stávajících údajů a vědeckého výzkumu, jakož i připravit a koordinovat strukturu a zasedání podskupin, navazovat kontakt s jinými poradními orgány a zúčastněnými stranami a s útvary Komise (s Generálním ředitelstvím pro zemědělství a rozvoj venkova i dalšími generálními ředitelstvími a Společným výzkumným střediskem). |

Orientační počet pracovních dnů

Druh požadovaných úkolů

1–10 dnů

Přípravné práce (vědecké zprávy, výzkum, analýza, které mají podložit posouzení dopadů)

4–6 dnů

Zpráva ze zasedání skupiny nebo podskupiny, stanovisko skupiny EGTOP

10–30 dnů

Vědecký dohled a organizace práce skupiny mimo zasedání skupiny, zejména s cílem poskytovat Komisi poradenství při všeobecném vědeckém plánování, využití externích odborníků, vymezování mandátu pro vědecké zprávy, jakož i zasedání skupiny a podskupiny a při zajištění dostupnosti stávajících údajů a vědeckého výzkumu, jakož i připravit a koordinovat strukturu a zasedání podskupin, navazovat kontakt s jinými poradními orgány a zúčastněnými stranami a s útvary Komise (s Generálním ředitelstvím pro zemědělství a rozvoj venkova i dalšími generálními ředitelstvími a Společným výzkumným střediskem).

Odborníkům, kteří vykonávají činnost zpravodaje s cílem předkládat vědecké zprávy v rámci přípravy zasedání skupiny nebo podskupiny či vypracovat zprávu skupiny nebo podskupiny v návaznosti na zasedání, a předsedovi, který odpovídá za vědecký dohled a organizaci práce skupiny mimo zasedání skupiny, bude vyplácena částka ve výši 450 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den.

---

(1)  Pokud se jedná pouze o dopolední či odpolední účast, činí příspěvek 50 % celodenního příspěvku.

1

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/23

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2021/C 343/04)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 12. května 2020 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86817 |
| Rozhodnutí č. | 041/21/KOL |
| Stát ESVO | Norsko |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | COVID-19 – Prodloužení a změny režimu náhrad za velké veřejné akce |
| Právní základ | Rozhodnutí parlamentu o povolení režimu a stanovení jeho hlavních podmínek a dokument o přidělení prostředků vydaný ministerstvem obchodu, průmyslu a rybolovu agentuře Innovation Norway |
| Druh opatření | Režim podpory |
| Cíl | Kompenzace škod způsobených mimořádnou událostí |
| Forma podpory | Přímé dotace |
| Rozpočet | 260 milionů NOK |
| Intenzita | 60 % |
| Doba trvání | Do 31. prosince 2021 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Innovation Norway |
| Pb. 448 Sentrum |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORSKO |

Datum přijetí rozhodnutí

12. května 2020

Věc č.

86817

Rozhodnutí č.

041/21/KOL

Stát ESVO

Norsko

Název (a/nebo jméno příjemce)

COVID-19 – Prodloužení a změny režimu náhrad za velké veřejné akce

Právní základ

Rozhodnutí parlamentu o povolení režimu a stanovení jeho hlavních podmínek a dokument o přidělení prostředků vydaný ministerstvem obchodu, průmyslu a rybolovu agentuře Innovation Norway

Druh opatření

Režim podpory

Cíl

Kompenzace škod způsobených mimořádnou událostí

Forma podpory

Přímé dotace

Rozpočet

260 milionů NOK

Intenzita

60 %

Doba trvání

Do 31. prosince 2021

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Innovation Norway

Pb. 448 Sentrum

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORSKO

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/24

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2021/C 343/05)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 10. května 2021 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86805 |
| Rozhodnutí č. | 037/20/KOL |
| Stát ESVO | Island |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | COVID-19 – Změny a prodloužení režimů dotací kvůli uzavření provozu a režimů dotací na podporu odolnosti |
| Právní základ | Zákon, kterým se mění zákony č. 38/2020 a č. 160/2020 |
| Druh opatření | Režimy |
| Cíl | Přispět k pokračování hospodářské činnosti podniků, které utrpěly ztrátu příjmů během pandemie COVID-19 a v důsledku opatření proti šíření nákazy, jež byla uložena za účelem boje proti šíření viru |
| Forma podpory | Přímé dotace |
| Rozpočet | Režim dotací na podporu odolnosti: odhadovaný rozpočet ve výši 20,5 miliardy
  Režim dotací kvůli uzavření provozu: odhadovaný rozpočet ve výši 1 miliardy ISK a maximální rozpočet ve výši 2 miliard ISK |
| Doba trvání | Režim dotací na podporu odolnosti: 31. prosince 2021
  Režim dotací kvůli uzavření provozu: 30. září 2021 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Iceland Revenue and Customs |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

10. května 2021

Věc č.

86805

Rozhodnutí č.

037/20/KOL

Stát ESVO

Island

Název (a/nebo jméno příjemce)

COVID-19 – Změny a prodloužení režimů dotací kvůli uzavření provozu a režimů dotací na podporu odolnosti

Právní základ

Zákon, kterým se mění zákony č. 38/2020 a č. 160/2020

Druh opatření

Režimy

Cíl

Přispět k pokračování hospodářské činnosti podniků, které utrpěly ztrátu příjmů během pandemie COVID-19 a v důsledku opatření proti šíření nákazy, jež byla uložena za účelem boje proti šíření viru

Forma podpory

Přímé dotace

Rozpočet

Režim dotací na podporu odolnosti: odhadovaný rozpočet ve výši 20,5 miliardy

Režim dotací kvůli uzavření provozu: odhadovaný rozpočet ve výši 1 miliardy ISK a maximální rozpočet ve výši 2 miliard ISK

Doba trvání

Režim dotací na podporu odolnosti: 31. prosince 2021

Režim dotací kvůli uzavření provozu: 30. září 2021

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Iceland Revenue and Customs

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLAND

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/25

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2021/C 343/06)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 11. května 2021 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86811 |
| Rozhodnutí č. | 039/21/KOL |
| Stát ESVO | Island |
| Název | COVID-19 – Změny režimu digitálních dárkových poukazů |
| Právní základ | Legislativní akt, kterým se mění zákon č. 54/2020 o digitálních poukazech (lög um ferðagjöf) |
| Druh opatření | Režim |
| Cíl | Zvýšit domácí poptávku po službách cestovního ruchu, a pomoci tak odvětví těchto služeb |
| Forma podpory | Dotace (nepřímá podpora) |
| Rozpočet | 1,4 miliardy ISK |
| Doba trvání | 1. června 2021 až 31. srpna 2021 |
| Hospodářská odvětví | Cestovní ruch |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | The Ministry of Finance and Economic Affairs |
| Arnarhvoli við Lindargötu |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

11. května 2021

Věc č.

86811

Rozhodnutí č.

039/21/KOL

Stát ESVO

Island

Název

COVID-19 – Změny režimu digitálních dárkových poukazů

Právní základ

Legislativní akt, kterým se mění zákon č. 54/2020 o digitálních poukazech (lög um ferðagjöf)

Druh opatření

Režim

Cíl

Zvýšit domácí poptávku po službách cestovního ruchu, a pomoci tak odvětví těchto služeb

Forma podpory

Dotace (nepřímá podpora)

Rozpočet

1,4 miliardy ISK

Doba trvání

1. června 2021 až 31. srpna 2021

Hospodářská odvětví

Cestovní ruch

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

The Ministry of Finance and Economic Affairs

Arnarhvoli við Lindargötu

101 Reykjavík

ISLAND

Závazné znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/26

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2021/C 343/07)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 12. května 2021 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86812 |
| Rozhodnutí č. | 040/21/KOL |
| Stát ESVO | Norsko |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | COVID-19 – Změny a prodloužení režimu dotací na podporu likvidity pro podniky v odvětví cestovního ruchu |
| Právní základ | Rozhodnutí parlamentu, kterým se povolují změny a prodloužení, a dokument o dodatečném přidělení prostředků vydaný ministerstvem obchodu, průmyslu a rybolovu agentuře Innovation Norway |
| Druh opatření | Režim |
| Cíl | Zajistit přístup k likviditě podnikům, které kvůli dopadu pandemie COVID-19 na ekonomiku čelí jejímu náhlému nedostatku |
| Forma podpory | Dotace |
| Rozpočet | 1 550 milionů NOK |
| Intenzita | Až 80 % způsobilých nákladů v případě malých a středních podniků Až 70 % způsobilých nákladů v případě velkých podniků Náklady na hmotná a nehmotná aktiva, která jsou nezbytná pro realizaci projektu, do maximální výše 50 % |
| Doba trvání | 12. května 2021 až 31. prosince 2021 |
| Hospodářská odvětví | NACE 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 a 93 |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Innovation Norway |
| Akersgata 13 |
| N-0104 Oslo |
| NORSKO |
| Pb. 448 Sentrum |

Datum přijetí rozhodnutí

12. května 2021

Věc č.

86812

Rozhodnutí č.

040/21/KOL

Stát ESVO

Norsko

Název (a/nebo jméno příjemce)

COVID-19 – Změny a prodloužení režimu dotací na podporu likvidity pro podniky v odvětví cestovního ruchu

Právní základ

Rozhodnutí parlamentu, kterým se povolují změny a prodloužení, a dokument o dodatečném přidělení prostředků vydaný ministerstvem obchodu, průmyslu a rybolovu agentuře Innovation Norway

Druh opatření

Režim

Cíl

Zajistit přístup k likviditě podnikům, které kvůli dopadu pandemie COVID-19 na ekonomiku čelí jejímu náhlému nedostatku

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

1 550 milionů NOK

Intenzita

Až 80 % způsobilých nákladů v případě malých a středních podniků Až 70 % způsobilých nákladů v případě velkých podniků Náklady na hmotná a nehmotná aktiva, která jsou nezbytná pro realizaci projektu, do maximální výše 50 %

Doba trvání

12. května 2021 až 31. prosince 2021

Hospodářská odvětví

NACE 49, 50, 51, 55, 56, 74.903, 77, 79, 82.3, 90, 91 a 93

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Innovation Norway

Akersgata 13

N-0104 Oslo

NORSKO

Pb. 448 Sentrum

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/27

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2021/C 343/08)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 18. 5. 2021 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86828 |
| Rozhodnutí č. | 042/21/KOL |
| Stát ESVO | Norsko |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | COVID-19 – Změny režimu podpory pro dobrovolnické organizace |
| Právní základ | Pozměněné nařízení o režimu na podporu organizací v odvětví dobrovolnictví (referenční číslo dosud nepřiděleno) |
| Druh opatření | Režim |
| Cíl | Zajistit likviditu pro dobrovolnické organizace, a tím jim pomoci a stimulovat jejich činnost během současné krize COVID-19 |
| Forma podpory | Přímé dotace |
| Rozpočet | 1 155 milionů NOK |
| Intenzita | — | Žadatelé mohou obdržet dotace ve výši 70 % dodatečných nákladů a/nebo nákladů spojených s rozvojem a/nebo úpravou činností |

Datum přijetí rozhodnutí

18. 5. 2021

Věc č.

86828

Rozhodnutí č.

042/21/KOL

Stát ESVO

Norsko

Název (a/nebo jméno příjemce)

COVID-19 – Změny režimu podpory pro dobrovolnické organizace

Právní základ

Pozměněné nařízení o režimu na podporu organizací v odvětví dobrovolnictví (referenční číslo dosud nepřiděleno)

Druh opatření

Režim

Cíl

Zajistit likviditu pro dobrovolnické organizace, a tím jim pomoci a stimulovat jejich činnost během současné krize COVID-19

Forma podpory

Přímé dotace

Rozpočet

1 155 milionů NOK

Intenzita

—

Žadatelé mohou obdržet dotace ve výši 70 % dodatečných nákladů a/nebo nákladů spojených s rozvojem a/nebo úpravou činností

| — | V případě akcí a jiných specifikovaných činností, které se konají podle plánu, mohou žadatelé obdržet dotace ve výši 70 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

—

V případě akcí a jiných specifikovaných činností, které se konají podle plánu, mohou žadatelé obdržet dotace ve výši 70 % způsobilých nákladů.

| — | V případě akcí a jiných specifikovaných činností, které jsou zrušeny, mohou žadatelé obdržet dotace ve výši 50 % způsobilých nákladů |
| --- | --- |

—

V případě akcí a jiných specifikovaných činností, které jsou zrušeny, mohou žadatelé obdržet dotace ve výši 50 % způsobilých nákladů

Doba trvání

18. 5. 2021 – 31. 12. 2021

Hospodářská odvětví

Dobrovolnictví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Norwegian Gaming and Foundation Authority |
| --- |
| P.O. Box 800 |
| N-6805 Førde |
| NORSKO |

Norwegian Gaming and Foundation Authority

P.O. Box 800

N-6805 Førde

NORSKO

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/28

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2021/C 343/09)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 20. května 2020 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86839 |
| Rozhodnutí č. | 051/21/KOL |
| Stát ESVO | Norsko |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | COVID-19 – Režim podpory na ztráty zásob |
| Právní základ | Pozměněné nařízení, kterým se doplňuje a provádí zákon o dočasném režimu podpory pro podniky s výraznou ztrátou obratu po srpnu 2020 (dosud nepřijato) |
| Druh opatření | Režim |
| Cíl | Odškodnit za ztráty zásob restaurace, kavárny, bary a hotely, které nabízejí stravovací služby (i) jiným zákazníkům než hotelovým hostům, jakož i maloobchodní prodejce květin |
| Forma podpory | Přímé dotace |
| Rozpočet | 25 milionů NOK |
| Intenzita | 100 % |
| Doba trvání | 9. června 2021 až 31. prosince 2021 |
| Hospodářská odvětví | Stravovací služby a maloobchodní prodej květin |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Brønnøysundregistrene |
| Postboks 900 |
| N-8910 Brønnøysund |
| Norsko |

Datum přijetí rozhodnutí

20. května 2020

Věc č.

86839

Rozhodnutí č.

051/21/KOL

Stát ESVO

Norsko

Název (a/nebo jméno příjemce)

COVID-19 – Režim podpory na ztráty zásob

Právní základ

Pozměněné nařízení, kterým se doplňuje a provádí zákon o dočasném režimu podpory pro podniky s výraznou ztrátou obratu po srpnu 2020 (dosud nepřijato)

Druh opatření

Režim

Cíl

Odškodnit za ztráty zásob restaurace, kavárny, bary a hotely, které nabízejí stravovací služby (i) jiným zákazníkům než hotelovým hostům, jakož i maloobchodní prodejce květin

Forma podpory

Přímé dotace

Rozpočet

25 milionů NOK

Intenzita

100 %

Doba trvání

9. června 2021 až 31. prosince 2021

Hospodářská odvětví

Stravovací služby a maloobchodní prodej květin

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Brønnøysundregistrene

Postboks 900

N-8910 Brønnøysund

Norsko

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Oznámení

SOUDNÍ ŘÍZENÍ

Soudní dvůr ESVO

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/29

---

Žaloba podniku SÝN hf. ze dne 9. července 2021 proti Kontrolnímu úřadu ESVO

(Věc E-4/21)

(2021/C 343/10)

Společnost SÝN hf., zastoupená Dórou Sif Tynes, advokátkou z advokátní kanceláře ADVEL, Kalkofnsvegur 2, 101 Reykjavík, Island, podala dne 9. července 2021 k Soudnímu dvoru ESVO žalobu proti Kontrolnímu úřadu ESVO.

Společnost SÝN hf. požaduje, aby Soudní dvůr ESVO:

| 1. | zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 023/21/KOL ze dne 26. března 2021 ve věci podpory společnosti Farice ehf. na investice do třetího podmořského kabelu; |
| --- | --- |

1.

zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 023/21/KOL ze dne 26. března 2021 ve věci podpory společnosti Farice ehf. na investice do třetího podmořského kabelu;

| 2. | uložil Kontrolnímu úřadu ESVO náhradu veškerých nákladů řízení. |
| --- | --- |

2.

uložil Kontrolnímu úřadu ESVO náhradu veškerých nákladů řízení.

Právní a skutkové okolnosti a žalobní důvody:

| — | Společnost SÝN hf. (dále jen „žalobce“), se sídlem Suðurlandsbraut 8, Reykjavík, je komunikační a mediální společnost působící na všech telekomunikačních trzích a trzích televizního a rozhlasového vysílání na Islandu. Historie společnosti sahá do konce 90. let 20. století, kdy byly po liberalizaci telekomunikačních služeb na Islandu založeny společnosti Íslandssími hf. a Tal hf. Žalobce poskytuje komplexní služby elektronických komunikací včetně služeb datového centra pod značkou Vodafone na základě dohody o partnerství se společností Vodafone Group plc. |
| --- | --- |

—

Společnost SÝN hf. (dále jen „žalobce“), se sídlem Suðurlandsbraut 8, Reykjavík, je komunikační a mediální společnost působící na všech telekomunikačních trzích a trzích televizního a rozhlasového vysílání na Islandu. Historie společnosti sahá do konce 90. let 20. století, kdy byly po liberalizaci telekomunikačních služeb na Islandu založeny společnosti Íslandssími hf. a Tal hf. Žalobce poskytuje komplexní služby elektronických komunikací včetně služeb datového centra pod značkou Vodafone na základě dohody o partnerství se společností Vodafone Group plc.

| — | Společnost Farice hf. byla založena v roce 2002 islandskými a faerskými subjekty za účelem přípravy, výstavby a provozování podmořského kabelového systému elektronických komunikací zajišťujícího mezinárodní konektivitu mezi Islandem, Faerskými ostrovy a Spojeným královstvím. |
| --- | --- |

—

Společnost Farice hf. byla založena v roce 2002 islandskými a faerskými subjekty za účelem přípravy, výstavby a provozování podmořského kabelového systému elektronických komunikací zajišťujícího mezinárodní konektivitu mezi Islandem, Faerskými ostrovy a Spojeným královstvím.

| — | Podaná žaloba je žaloba na neplatnost rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 023/21/KOL (dále jen „napadené rozhodnutí“). Napadené rozhodnutí bylo přijato dne 26. března 2021 v návaznosti na oznámení islandských orgánů ze dne 23. března 2021. |
| --- | --- |

—

Podaná žaloba je žaloba na neplatnost rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 023/21/KOL (dále jen „napadené rozhodnutí“). Napadené rozhodnutí bylo přijato dne 26. března 2021 v návaznosti na oznámení islandských orgánů ze dne 23. března 2021.

| — | Žalobce žádá zrušení napadeného rozhodnutí z důvodu, že Kontrolní úřad ESVO:






  — | porušil svou povinnost zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), neboť měl mít pochybnosti o slučitelnosti opatření s Dohodou o EHP, |
| --- | --- | --- |

—

Žalobce žádá zrušení napadeného rozhodnutí z důvodu, že Kontrolní úřad ESVO:

—

porušil svou povinnost zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), neboť měl mít pochybnosti o slučitelnosti opatření s Dohodou o EHP,

| — | porušil svou povinnost řádně uvést důvody podle článku 16 dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. |
| --- | --- |

—

porušil svou povinnost řádně uvést důvody podle článku 16 dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/30

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2021/C 343/11)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY, KTERÝM SE MĚNÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Régnié“

PDO-FR-A0912-AM02

Datum oznámení: 7. června 2021

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Zeměpisná oblast

V kapitole I části IV bodě 1 se za slovo „Rhône“ vkládají slova „na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019“.

Tato redakční úprava umožňuje zařadit zeměpisnou oblast podle oficiálního zeměpisného kodexu platného v roce 2019 a zveřejněného statistickým úřadem INSEE a zajistit právně platné vymezení zemědělského pozemku.

Rozsah vymezené zeměpisné oblasti zůstává naprosto totožný.

Slova „jsou zajišťovány“ se nahrazují slovem „probíhá“.

Jednotný dokument se pro provedení těchto změn mění v bodě 6.

Rovněž se doplňuje věta za účelem informování o zpřístupnění kartografických dokumentů týkajících se zeměpisné oblasti na internetových stránkách Národního ústavu pro kontrolu původu a jakosti (Institut National de l’Origine et de la Qualité, INAO).

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

2.   Oblast v bezprostřední blízkosti

V kapitole I části IV bodě 3 se za slovo „obcí“ vkládají slova „na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019“.

Zavádí se odkaz na oficiální zeměpisný kodex z roku 2019 a aktualizuje se seznam obcí. Doplňuje se rovněž datum schválení příslušným vnitrostátním výborem Národního ústavu pro kontrolu původu a jakosti v revidované zeměpisné oblasti označení. Tyto změny jsou redakční a v ničem nemění okruh zeměpisné oblasti označení. Staly se nezbytnými z důvodu sloučení nebo převodu obcí či částí obcí, či z důvodu změny názvu.

Díky novému znění lze obce nacházející se v zeměpisné oblasti ve specifikaci nadále zřetelně identifikovat.

V důsledku toho se mění položka „Dodatečné podmínky“ jednotného dokumentu.

3.   Ustanovení o zrání

V kapitole I části IX bodě 2 se datum „1. března“ nahrazuje datem „15. ledna“.

Minimální datum, do kdy vína zrají, se posunuje z 1. března na 15. ledna roku následujícího po sklizni, protože v důsledku klimatických změn dochází stále častěji k raným sklizním, což umožňuje dřívější dokončení vinifikace.

Posunutí minimálního data konce zrání nemá žádný dopad na kvalitu vín vyrobených v této vinici. Postupy na vinici a ve vinifikačním zařízení zvolené pro zachování aromatického potenciálu odrůdy Gamay N pěstované na těchto chudých půdách umožňují výrobu vín, která mají již jako mladá ovocný projev.

Jednotný dokument se mění v bodě 5. Enologické postupy

4.   Uvedení na spotřebitelský trh

V kapitole I části IX bodě 5 se datum „15. března“ nahrazuje datem „1. února“.

V souladu s posunutím minimálního data konce zrání se datum uvedení vína na trh posouvá z 15. března na 1. února.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

5.   Oběh mezi oprávněnými skladovateli

V kapitole I části IX bodě 5 se zrušuje písmeno b) o datu uvedení vín do oběhu mezi oprávněnými skladovateli.

Zkrácení minimální doby zrání a posunutí data uvedení vína na trh vyžadují rychlejší uvedení vín do oběhu, stanovení dřívějšího data, před nímž se oběh vína nemůže uskutečnit, je tudíž bezpředmětné.

Název bodu 5 části IX kapitoly I se proto mění tak, že se vypouští slova „oběhu výrobků a“.

Tyto změny ve specifikaci nemají vliv na jednotný dokument.

6.   Přechodná opatření

V kapitole I části XI bodě 1 písmenu a) se pro upřesnění podmínek tohoto opatření před slova „do sklizně v roce 2034 včetně“ vkládá slovo „nejpozději“.

Bod 3 se zrušuje, neboť platnost zvláštního opatření skončila.

Tyto změny ve specifikaci nemají vliv na jednotný dokument.

7.   Kritéria týkající se kontroly specifikace výrobku

| — | Hospodářské subjekty jsou nyní kontrolovány certifikačním orgánem a výraz „inspekční plány“ se nahrazuje výrazem „kontrolní plány“ v různých dotčených odstavcích kapitoly II specifikace produktu.
  Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument. |
| --- | --- |

—

Hospodářské subjekty jsou nyní kontrolovány certifikačním orgánem a výraz „inspekční plány“ se nahrazuje výrazem „kontrolní plány“ v různých dotčených odstavcích kapitoly II specifikace produktu.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

| — | Údaje o kontrolním orgánu
  V kapitole III části II: redakční pravidla této části byla od schválení specifikace v prosinci 2011 změněna tak, aby se již nezobrazoval úplný odkaz na kontrolní orgán, jelikož kontroly provádí certifikační orgán.
  Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument. |
| --- | --- |

—

Údaje o kontrolním orgánu

V kapitole III části II: redakční pravidla této části byla od schválení specifikace v prosinci 2011 změněna tak, aby se již nezobrazoval úplný odkaz na kontrolní orgán, jelikož kontroly provádí certifikační orgán.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název (názvy)

Régnié

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

4.   Popis vína (vín)

Stručný slovní popis

Jedná se o tichá suchá červená vína.

Minimální přirozený obsah alkoholu v těchto vínech je 10,5 %.

Po obohacení nepřekračuje celkový obsah alkoholu ve vínech 13 % objemových.

Vína mají ve fázi balení maximální obsah kyseliny jablečné 0,4 gramu na litr.

Hotová vína připravená k propuštění ke spotřebě mají tyto analytické normy:

Maximální obsah fermentovatelných cukrů (glukóza a fruktóza): 3 gramy na litr

Maximální celkový obsah alkoholu, minimální skutečný obsah alkoholu, minimální celkový obsah kyselin a maximální celkový obsah oxidu siřičitého se řídí normami stanovenými právními předpisy Společenství.

Vína mají jasně červenofialovou barvu, která se postupem času mění na granátovou. Ve vůni se často objevují květinové tóny a tóny červeného ovoce, které se s věkem mění na kořeněné.

Vyznačují se intenzivním nástupem chuti, jsou jemná a velmi pružná. Vykazují výraznou ovocnost.

Obecné analytické vlastnosti

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových): | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost: | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr): | 14,17 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr): | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových):

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost:

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr):

14,17

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

5.   Enologické postupy

5.1.   Zvláštní enologické postupy

1.   Zvláštní enologický postup

| — | Používání kousků dřeva je zakázáno. |
| --- | --- |

—

Používání kousků dřeva je zakázáno.

| — | Po obohacení nepřekračuje celkový obsah alkoholu ve vínech 13 % objemových. |
| --- | --- |

—

Po obohacení nepřekračuje celkový obsah alkoholu ve vínech 13 % objemových.

| — | Metody obohacování zahušťováním jsou povoleny do výše limitní hodnoty koncentrace 10 %. |
| --- | --- |

—

Metody obohacování zahušťováním jsou povoleny do výše limitní hodnoty koncentrace 10 %.

| — | Vína zrají nejméně do 15. ledna roku následujícího po sklizni.
  Kromě uvedených ustanovení musí vína z hlediska enologických postupů splňovat povinnosti stanovené na úrovni EU a v zákoníku zemědělství a mořského rybolovu. |
| --- | --- |

—

Vína zrají nejméně do 15. ledna roku následujícího po sklizni.

Kromě uvedených ustanovení musí vína z hlediska enologických postupů splňovat povinnosti stanovené na úrovni EU a v zákoníku zemědělství a mořského rybolovu.

2.   Pěstební postupy

Hustota výsadby

Vinice mají minimální hustotu výsadby 6 000 rostlin na hektar.

Spon mezi řadami je nejvýše 2,10 metru a spon výsadby mezi kmínky v téže řadě je přinejmenším 0,80 metru.

S výhradou dodržení požadavku na minimální hustotu 6 000 rostlin na hektar a pro účely mechanizace může být spon mezi řadami u vinné révy maximálně 3 metry.

Pravidla řezu

| — | Řez se provádí nejpozději do 15. května. |
| --- | --- |

—

Řez se provádí nejpozději do 15. května.

| — | Réva se prořezává krátkým řezem (typu Gobelet, do vějíře, jednoduchým či dvojitým kordonovým řezem Royat anebo tzv. řezem „charmet“) s nejvýše 10 očky na keř. |
| --- | --- |

—

Réva se prořezává krátkým řezem (typu Gobelet, do vějíře, jednoduchým či dvojitým kordonovým řezem Royat anebo tzv. řezem „charmet“) s nejvýše 10 očky na keř.

| — | Každý keř má 3 až 5 čípků s nejvýše dvěma očky. Za účelem zmlazení může každý keř rovněž nést jeden čípek s nejvýše dvěma očky vytvořený z výhonku vyrážejícího ze starých kmínků. |
| --- | --- |

—

Každý keř má 3 až 5 čípků s nejvýše dvěma očky. Za účelem zmlazení může každý keř rovněž nést jeden čípek s nejvýše dvěma očky vytvořený z výhonku vyrážejícího ze starých kmínků.

| — | Při řezu za účelem tvarování nebo při změně způsobu řezu se řez révy provádí s nejvýše 12 očky na keř. |
| --- | --- |

—

Při řezu za účelem tvarování nebo při změně způsobu řezu se řez révy provádí s nejvýše 12 očky na keř.

Zavlažování je zakázáno.

Ustanovení týkající se mechanické sklizně

| — | Výška sklizených hroznů v nádobách, v nichž jsou tyto hrozny přepravovány z vinice do vinifikačního zařízení, je nejvýše 0,50 metru. |
| --- | --- |

—

Výška sklizených hroznů v nádobách, v nichž jsou tyto hrozny přepravovány z vinice do vinifikačního zařízení, je nejvýše 0,50 metru.

| — | Nádoby jsou vyrobeny z inertního materiálu určeného pro potravinářské účely. |
| --- | --- |

—

Nádoby jsou vyrobeny z inertního materiálu určeného pro potravinářské účely.

| — | Stroje a zařízení používané při sklizni a přepravě sklizených hroznů mají systém odtoku vody nebo vhodné ochrany. |
| --- | --- |

—

Stroje a zařízení používané při sklizni a přepravě sklizených hroznů mají systém odtoku vody nebo vhodné ochrany.

5.2.   Maximální výnosy

| 1. | 61 hektolitrů na hektar |
| --- | --- |

1.

61 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Sklizeň hroznů, vinifikace, výroba a zrání vín probíhá na území následujících obcí departementu Rhône (na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019): Régnié-Durette a Lantignié.

7.   Hlavní moštová odrůda (moštové odrůdy)

Gamay N

8.   Popis souvislostí

8.1.   Popis přírodních faktorů, jež přispívají k souvislosti s vymezenou oblastí

Vymezená zeměpisná oblast se rozkládá na východním okraji vrchoviny „Monts du Beaujolais“ pod vrcholem „Fût d’Avenas“, který sahá do výšky 842 metrů, 50 kilometrů severně od Lyonu a 22 kilometrů od obce Villefranche-sur-Saône.

Krajina je zvlněná, tvořená kopci a hřebeny porostlými vinnou révou. Jižní hranici tvoří řeka Ardières, přítok řeky Saôny.

Rozprostírá se na území obcí Régnié-Durette a Lantignié v departementu Rhône.

Vymezená zeměpisná oblast je součástí rozsáhlé skupiny prvohorních metamorfovaných útvarů západního okraje Francouzského středohoří (Massif Central) a zejména žulového masivu „Fleurie“. Z této hrubozrnné žuly vznikají alterací eluvia, velmi propustné písčité útvary.

Pozemky vymezené pro sklizeň hroznů se rozkládají na svazích se žulovým podložím v nadmořské výšce 250 až 450 metrů a tvoří je:

| — | písčité a velmi propustné povrchové půdy ze žulových eluvií na strmých svazích ve středu a na severu, |
| --- | --- |

—

písčité a velmi propustné povrchové půdy ze žulových eluvií na strmých svazích ve středu a na severu,

| — | půdy na nižších svazích vytvořené na koluviích a hlubokých písčito-hlinitých eluviích, v jižní části více či méně bohaté na jíl, |
| --- | --- |

—

půdy na nižších svazích vytvořené na koluviích a hlubokých písčito-hlinitých eluviích, v jižní části více či méně bohaté na jíl,

| — | aluviální půdy vzniklé na starých terasách, jílovité a na povrchu často velmi kamenité, někdy s kompaktní strukturou. |
| --- | --- |

—

aluviální půdy vzniklé na starých terasách, jílovité a na povrchu často velmi kamenité, někdy s kompaktní strukturou.

Podnebí je oceánského typu s kontinentálními a jižními vlivy. Srážky jsou rovnoměrně rozděleny do celého roku (v průměru 750 milimetrů ročně) a průměrná roční teplota je přibližně 11 °C. Vrchovina „Monts du Beaujolais“ hraje stěžejní úlohu při ochraně před západními větry, když zmírňuje oceánský vliv. Fénový efekt vzniklý díky této vrchovině vysušuje vlhký vzduch, a zároveň tak zvyšuje světelnost a snižuje množství srážek.

Široké údolí řeky Saône rovněž hraje v rozvoji vinařské oblasti významnou roli, neboť nabízí dostatečnou světelnost a nese s sebou jižní vlivy, které se projevují zejména mimořádnými horky v letním období.

8.2.   Popis lidských faktorů, jež přispívají k souvislosti s vymezenou oblastí

François Myard, autor knihy „Le vigneronnage en Beaujolais“ (Vinařství v Beaujolais) z roku 1907, potvrzuje existenci galorománského sídla (villy), které patřilo jistému Réginovi, po němž je obec údajně pojmenována. Tehdejší organizace naznačuje počátky „pěstování ovoce, systému, na který navazuje současné vinařství“.

Zdá se, že opatství Cluny vlastnilo vinice poblíž vesnice Régnié. Listina z Cluny uvádí, že v roce 992 daroval jistý Umfred opatství „kapli svaté Marie ve vesnici Dueri (Durette), která se nachází v Mâconu, a vše, co v této farnosti vlastní v podobě půdy, vinic, luk a mlýnů“. V roce 1602 se uvádí, že v Durette žije 15 rodin a její území je prý „dobré jen na víno“.

Vína z „Régnié“ jsou vysoce ceněna od dávných dob. Od roku 1769 patřily Régnié a Durette k 16 farnostem v regionu Beaujolais, které byly oprávněny posílat svá vína do Paříže.

O soukenictví v Rignyé (Régnié) v 17. století píše Bonardet ve své knize „Histoire de Régnié“ (Dějiny Régnié) z roku 1945: „staré stavy (tkalcovské) postupně utichaly, protože půda Beaujolais se začala pokrývat vinnou révou“. Podle Lamberta d’Antigny, intendanta policie, spravedlnosti a financí, byla čtvrtina území osázena vinnou révou.

V Régnié vzniklo vinařství „Grange Charton“. Tento vynikající komplex venkovské architektury z 19. století, zahrnující domky vinařů, prostory pro uchovávání vína a sklepy, je sídlem nemocničního zařízení „Hospices de Beaujeu“. Vinařství, které v roce 1809 zařízení odkázaly sestry De Millièresovy, se v průběhu let rozšiřovalo díky darům a dědictvím ve formě vinic. Aukce vín z „Hospices“ je nejstarší známý charitativní prodej.

Vína, která dříve patřila ke stálicím vín s chráněným označením původu „Beaujolais“ s označením „Villages“ byla dekretem ze dne 20. prosince 1988 uznána jako vína s chráněným označením původu „Régnié“.

Chráněné označení původu „Régnié “ se vyznačuje spojením tradic daného regionu a moderních metod. Odrůda Gamay N kraluje výrobě červených vín. Je známá jako nepříliš silná, ale plodná odrůda, která brzy dozrává, je citlivá na pozdní mrazy a nesnáší prudké slunce.

Producenti, kteří usilovali o produkci kvalitního vína, se ji naučili správně pěstovat a ovládat její růst, zejména prostřednictvím větší hustoty výsadby a krátkého řezu.

V zájmu zajištění dobré zralosti hroznů dbá producent na to, aby byla slunci vystavena dostatečná listová plocha. Vinnou révu lze za tímto účelem vést s využitím pevné opěrné konstrukce, což usnadňuje i mechanizaci.

Producenti současně v souladu s běžnou praxí začali používat zvláštní postup vinifikace, který kombinuje tradiční fermentaci se semi-karbonickou macerací.

V roce 2010 vyrobilo 222 producentů 17 000 hektolitrů vína z vinic o rozloze 400 hektarů.

8.3.   Příčinné souvislosti

Vymezená zeměpisná oblast „Régnié“ se rozkládá převážně na žulovém podloží nebo na útvarech vzniklých jeho přeměnou.

Půdy jsou většinou písčité, kyselé, spíše propustné, a proto nepříliš úrodné. Za těchto přírodních podmínek se odrůda Gamay N plně rozvíjí a nabízí možnost výroby ovocných a elegantních vín s koncentrací a vyvážeností, které zaručují dobrou trvanlivost.

Rozdíly v typech půdy, jež jsou více či méně jílovité, někdy bohaté na velké úlomky žuly nebo pískovce, vytvářejí mezi víny nuance. Ta mohou být strukturovanější, pokud hrozny pocházejí z pozemků s půdou vytvořenou na jílu, nebo naopak pružnější a ovocnější, pokud hrozny pocházejí z pozemků s půdou vytvořenou na eluviích.

Vinice uprostřed kopcovité krajiny se vyznačují příznivým podnebím, před nepříznivými větry je chrání zalesněný kopec „Fût d’Avenas“. Otevření do rozlehlé nížiny v povodí řeky Saôny zajišťuje sluneční svit podporující chlorofylovou aktivitu vinné révy. Jejich poloha vinicím umožňuje vyhnout se jarním mrazům a ranním mlhám nížiny v povodí řeky Saôny, využívat maxima slunečního svitu a rychle odvádět přebytečné dešťové srážky.

Údolí Ardières, které se rozkládá ve východozápadním směru, nabízí celkovou sluneční expozici, jež napomáhá optimálnímu a pravidelnému dozrávání hroznů, a díky ochraně vytvářené vrchovinou „Monts du Beaujolais“ v něm dochází ke vzniku fénového efektu.

Producenti přijali takové postupy na vinici i při vinifikaci, aby tyto specifické podmínky využili co nejlépe. Přizpůsobení charakteru a produkce odrůdy Gamay N chudým eluviálním půdám prostřednictvím zvláštního způsobu vedení vinice, krátkého řezu a metod vinifikace, které zachovávají aromatický potenciál, umožňuje výrobu vín, která mají jako mladá ovocný výraz a s postupujícím časem si velice dobře udržují své vlastnosti.

Od roku 1967 nabízejí výrobci v prostoru „Caveau des deux clochers“ celou řadu pečlivě vybraných vín „Régnié“. Pořádají četné akce, přehlídky a sportovní setkání, na nichž propagují svou obec a víno.

„Régnié“ je poslední uznané chráněné označení původu podle názvu obce v regionu Beaujolais a jako takové je představováno jako „princ z Beaujolais“.

9.   Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Oblast v bezprostřední blízkosti

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Druh dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Oblast v bezprostřední blízkosti, vymezená odchylkou pro vinifikaci, výrobu a zrání vín, je tvořena územím těchto obcí na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019:

| — | Departement Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot |
| --- | --- |

—

Departement Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

| — | Departement Rhône:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (pouze část odpovídající území bývalé obce Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (pouze část odpovídající území bývalých obcí Dareizé, Les Olmes a Saint-Loup) |
| --- | --- |

—

Departement Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (pouze část odpovídající území bývalé obce Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (pouze část odpovídající území bývalých obcí Dareizé, Les Olmes a Saint-Loup)

| — | Departement Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (pouze část odpovídající území bývalé obce La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (pouze část odpovídající území bývalých obcí Donzy-le-National, Massy a La Vineuse), Vinzelles, Viré |
| --- | --- |

—

Departement Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (pouze část odpovídající území bývalé obce La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (pouze část odpovídající území bývalých obcí Donzy-le-National, Massy a La Vineuse), Vinzelles, Viré

| — | Departement Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (pouze část odpovídající území bývalých obcí Champvallon, Villiers sur Tholon a Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departement Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (pouze část odpovídající území bývalých obcí Champvallon, Villiers sur Tholon a Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Označování

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Druh dalších podmínek:

Doplňující ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

| a) | Označování vín s chráněným označením původu může uvádět menší zeměpisnou jednotku, pokud:






  — | se jedná o název místa uvedeného v katastru, |
| --- | --- | --- |

a)

Označování vín s chráněným označením původu může uvádět menší zeměpisnou jednotku, pokud:

—

se jedná o název místa uvedeného v katastru,

| — | tato jednotka je uvedena na prohlášení o sklizni. |
| --- | --- |

—

tato jednotka je uvedena na prohlášení o sklizni.

Název místa zapsaného v katastru je uveden bezprostředně po názvu chráněného označení původu a je vytištěn písmem, jehož rozměry nejsou na výšku ani na šířku větší, než jsou písmena tvořící název chráněného označení původu.

| b) | Označování vín s chráněným označením původu může uvádět větší zeměpisnou jednotku „Vin du Beaujolais“ nebo „Grand Vin du Beaujolais“ nebo „Cru du Beaujolais“.
  Rozměry písma použitého pro tuto větší zeměpisnou jednotku nesmějí být na výšku ani na šířku větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název chráněného označení původu. |
| --- | --- |

b)

Označování vín s chráněným označením původu může uvádět větší zeměpisnou jednotku „Vin du Beaujolais“ nebo „Grand Vin du Beaujolais“ nebo „Cru du Beaujolais“.

Rozměry písma použitého pro tuto větší zeměpisnou jednotku nesmějí být na výšku ani na šířku větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název chráněného označení původu.

Odkaz na specifikaci výrobku

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cc8d10c6-1898-4714-a513-2186ca061280

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.8.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/38

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2021/C 343/12)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1)

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY, KTERÝM SE MĚNÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Fleurie“

PDO-FR-A0930-AM02

Datum oznámení: 7. června 2021

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Zeměpisná oblast

V kapitole I části IV bodě 1 se za slovo „Rhône“ vkládají slova „na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019“.

Tato redakční úprava umožňuje zařadit zeměpisnou oblast podle oficiálního zeměpisného kodexu platného v roce 2019 a zveřejněného statistickým úřadem INSEE a zajistit právně platné vymezení zemědělského pozemku.

Rozsah vymezené zeměpisné oblasti zůstává naprosto totožný.

Slova „jsou zajišťovány“ se nahrazují slovem „probíhá“.

Jednotný dokument se pro provedení těchto změn mění v bodě 6.

Rovněž se doplňuje věta za účelem informování o zpřístupnění kartografických dokumentů týkajících se zeměpisné oblasti na internetových stránkách Národního ústavu pro kontrolu původu a jakosti (Institut National de l’Origine et de la Qualité, INAO).

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

2.   Oblast v bezprostřední blízkosti

V kapitole I části IV bodě 3 se za slovo „obcí“ vkládají slova „na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019“.

Zavádí se odkaz na oficiální zeměpisný kodex z roku 2019 a aktualizuje se seznam obcí. Doplňuje se rovněž datum schválení příslušným vnitrostátním výborem Národního ústavu pro kontrolu původu a jakosti v revidované zeměpisné oblasti označení. Tyto změny jsou redakční a v ničem nemění okruh zeměpisné oblasti označení. Staly se nezbytnými z důvodu sloučení nebo převodu obcí či částí obcí, či z důvodu změny názvu.

Díky novému znění lze obce nacházející se v zeměpisné oblasti ve specifikaci nadále zřetelně identifikovat.

V důsledku toho se mění položka „Dodatečné podmínky“ jednotného dokumentu.

3.   Ustanovení o zrání

V kapitole I části IX bodě 2 se datum „1. března“ nahrazuje datem „15. ledna“.

Minimální datum, do kdy vína zrají, se posunuje z 1. března na 15. ledna roku následujícího po sklizni, protože v důsledku klimatických změn dochází stále častěji k raným sklizním, což umožňuje dřívější dokončení vinifikace.

Posunutí minimálního data konce zrání nemá žádný vliv na kvalitu vín, protože díky klimatickým a půdním podmínkám dané oblasti dozrává odrůda Gamay N dříve a vína je možné ocenit jako mladá.

Jednotný dokument se mění v bodě 5.

4.   Uvedení na spotřebitelský trh

V kapitole I části IX bodě 5 se datum „15. března“ nahrazuje datem „1. února“.

V souladu s posunutím minimálního data konce zrání se datum uvedení vína na trh posouvá z 15. března na 1. února.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

5.   Oběh mezi oprávněnými skladovateli

V kapitole I části IX bodě 5 se zrušuje písmeno b) o datu uvedení vín do oběhu mezi oprávněnými skladovateli.

Zkrácení minimální doby zrání a posunutí data uvedení vína na trh vyžadují rychlejší uvedení vín do oběhu, stanovení dřívějšího data, před nímž se oběh vína nemůže uskutečnit, je tudíž bezpředmětné.

Tato změna nevede ke změně jednotného dokumentu.

Název bodu 5 části IX kapitoly I se proto mění tak, že se vypouští slova „oběhu výrobků a“.

Tyto změny ve specifikaci nemají vliv na jednotný dokument.

6.   Přechodná opatření

V kapitole I části XI bodě 2 písmenu a) se pro upřesnění podmínek tohoto opatření před slova „do sklizně v roce 2034 včetně“ vkládá slovo „nejpozději“.

Bod 4 se zrušuje, neboť platnost zvláštního opatření skončila.

Tyto změny ve specifikaci nemají vliv na jednotný dokument.

7.   Kritéria týkající se kontroly specifikace výrobku

| — | Hospodářské subjekty jsou nyní kontrolovány certifikačním orgánem a výraz „inspekční plán“ se v různých dotčených odstavcích kapitoly II specifikace produktu nahrazuje výrazem „kontrolní plány“.
  Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument. |
| --- | --- |

—

Hospodářské subjekty jsou nyní kontrolovány certifikačním orgánem a výraz „inspekční plán“ se v různých dotčených odstavcích kapitoly II specifikace produktu nahrazuje výrazem „kontrolní plány“.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

| — | Údaje o kontrolním orgánu
  V kapitole III části II: redakční pravidla této části byla od schválení specifikace v prosinci 2011 změněna tak, aby se již nezobrazoval úplný odkaz na kontrolní orgán, jelikož kontroly provádí certifikační orgán.
  Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument. |
| --- | --- |

—

Údaje o kontrolním orgánu

V kapitole III části II: redakční pravidla této části byla od schválení specifikace v prosinci 2011 změněna tak, aby se již nezobrazoval úplný odkaz na kontrolní orgán, jelikož kontroly provádí certifikační orgán.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název (názvy)

Fleurie

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

4.   Popis vína (vín)

Stručný slovní popis

Jedná se o tichá suchá červená vína. Minimální přirozený obsah alkoholu v těchto vínech je 10,5 %.

Po obohacení nepřekračuje celkový obsah alkoholu ve vínech 13 % objemových.

Vína mají ve fázi balení maximální obsah kyseliny jablečné 0,4 gramu na litr.

Hotová vína připravená k propuštění ke spotřebě mají tyto analytické normy:

Maximální obsah fermentovatelných cukrů (glukóza a fruktóza): 3 gramy na litr

Maximální celkový obsah alkoholu, minimální skutečný obsah alkoholu, minimální celkový obsah kyselin a maximální celkový obsah oxidu siřičitého se řídí normami stanovenými právními předpisy Společenství.

Vína mají jasně červenofialovou barvu, která se postupem času mění na granátovou. Ve vůni se často objevují květinové tóny a tóny červeného ovoce, které se s věkem mění na kořeněné. Vyznačují se intenzivním nástupem chuti bez agresivních podtónů a nízkou kyselostí. Toto víno je díky své lehkosti a jemnosti často prezentováno jako „nejženštější“ z „Crus du Beaujolais“.

Obecné analytické vlastnosti

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových): | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost: | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr): | 14,17 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr): | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových):

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost:

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr):

14,17

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

5.   Enologické postupy

5.1.   Zvláštní enologické postupy

1.   Zvláštní enologický postup

| — | Používání kousků dřeva je zakázáno. |
| --- | --- |

—

Používání kousků dřeva je zakázáno.

| — | Po obohacení nepřekračuje celkový obsah alkoholu ve vínech 13 % objemových. |
| --- | --- |

—

Po obohacení nepřekračuje celkový obsah alkoholu ve vínech 13 % objemových.

| — | Metody obohacování zahušťováním jsou povoleny do výše limitní hodnoty koncentrace 10 %. |
| --- | --- |

—

Metody obohacování zahušťováním jsou povoleny do výše limitní hodnoty koncentrace 10 %.

| — | Vína zrají nejméně do 15. ledna roku následujícího po sklizni. |
| --- | --- |

—

Vína zrají nejméně do 15. ledna roku následujícího po sklizni.

Kromě uvedených ustanovení musí vína z hlediska enologických postupů splňovat povinnosti stanovené na úrovni EU a v zákoníku zemědělství a mořského rybolovu.

2.   Pěstební postupy

-Hustota výsadby

Vinice mají minimální hustotu výsadby 6 000 rostlin na hektar.

Spon mezi řadami je nejvýše 2,10 metru a spon výsadby mezi kmínky v téže řadě je přinejmenším 0,80 metru.

S výhradou dodržení požadavku na minimální hustotu 6 000 rostlin na hektar a pro účely mechanizace může být spon mezi řadami u vinné révy maximálně 3 metry.

Pravidla řezu

| — | Řez se provádí nejpozději do 15. května. |
| --- | --- |

—

Řez se provádí nejpozději do 15. května.

| — | Réva se prořezává krátkým řezem (typu Gobelet, do vějíře, jednoduchým či dvojitým kordonovým řezem Royat anebo tzv. řezem „charmet“) s nejvýše 10 očky na keř. |
| --- | --- |

—

Réva se prořezává krátkým řezem (typu Gobelet, do vějíře, jednoduchým či dvojitým kordonovým řezem Royat anebo tzv. řezem „charmet“) s nejvýše 10 očky na keř.

| — | Každý keř má 3 až 5 čípků s nejvýše dvěma očky. Za účelem zmlazení může každý keř rovněž nést jeden čípek s nejvýše dvěma očky vytvořený z výhonku vyrážejícího ze starých kmínků. |
| --- | --- |

—

Každý keř má 3 až 5 čípků s nejvýše dvěma očky. Za účelem zmlazení může každý keř rovněž nést jeden čípek s nejvýše dvěma očky vytvořený z výhonku vyrážejícího ze starých kmínků.

| — | Při řezu za účelem tvarování nebo při změně způsobu řezu se řez révy provádí s nejvýše 12 očky na keř. |
| --- | --- |

—

Při řezu za účelem tvarování nebo při změně způsobu řezu se řez révy provádí s nejvýše 12 očky na keř.

Zavlažování je zakázáno.

– Ustanovení týkající se mechanické sklizně

| — | Výška sklizených hroznů v nádobách, v nichž jsou tyto hrozny přepravovány z vinice do vinifikačního zařízení, je nejvýše 0,50 metru. |
| --- | --- |

—

Výška sklizených hroznů v nádobách, v nichž jsou tyto hrozny přepravovány z vinice do vinifikačního zařízení, je nejvýše 0,50 metru.

| — | Nádoby jsou vyrobeny z inertního materiálu určeného pro potravinářské účely. |
| --- | --- |

—

Nádoby jsou vyrobeny z inertního materiálu určeného pro potravinářské účely.

| — | Stroje a zařízení používané při sklizni a přepravě sklizených hroznů mají systém odtoku vody nebo vhodné ochrany. |
| --- | --- |

—

Stroje a zařízení používané při sklizni a přepravě sklizených hroznů mají systém odtoku vody nebo vhodné ochrany.

5.2.   Maximální výnosy

| 1. | 61 hektolitrů na hektar |
| --- | --- |

1.

61 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Sklizeň hroznů, vinifikace, výroba a zrání vín probíhá na území následující obce departementu Rhône (na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019): Fleurie.

7.   Hlavní moštová odrůda (moštové odrůdy)

Gamay N

8.   Popis souvislostí

8.1.   Popis přírodních faktorů, jež přispívají k souvislosti s vymezenou oblastí

Vymezená zeměpisná oblast se nachází ve středu vinice Beaujolais, na východním okraji vrchoviny „Monts du Beaujolais“.

Rozkládá se na území jediné obce Fleurie v departementu Rhône severně od Lyonu.

Ve zvlněné krajině jsou často strmé kopce téměř rovnoměrně porostlé vinnou révou. Vyšší kopce v pozadí jsou pokryté lesem.

Pozemky určené ke sklizni hroznů leží na porfyrovitém růžovém žulovém podloží chudém na slídy, známém jako „žula z Fleurie“.

Lze rozlišit dva geomorfologicky odlišné soubory:

| — | nad obcí, v nadmořské výšce 300 až 450 metrů, jsou strmá úbočí s velmi písčitými a chudými půdami, kterými často prostupuje na povrch skalní podloží, |
| --- | --- |

—

nad obcí, v nadmořské výšce 300 až 450 metrů, jsou strmá úbočí s velmi písčitými a chudými půdami, kterými často prostupuje na povrch skalní podloží,

| — | pod obcí se svah postupně snižuje až do výšky 230 metrů směrem k řece Saôně a skála je zakryta naplaveninami ze svahů, půdy jsou hustší, bohatší na jíly, jemné písky a silty. |
| --- | --- |

—

pod obcí se svah postupně snižuje až do výšky 230 metrů směrem k řece Saôně a skála je zakryta naplaveninami ze svahů, půdy jsou hustší, bohatší na jíly, jemné písky a silty.

Tento celek protínají a zpestřují „splav Roclaine“ a potok Presle, které stékají z hory a vlévají se do řeky Saôny.

Podnebí je zeslabeného oceánského typu s průměrnou roční teplotou téměř 11 °C a mírnými srážkami, které jsou dobře rozloženy během roku (v průměru 750 milimetrů). Zeměpisná oblast podléhá kontinentálním vlivům (letní bouřky, v zimě mrznoucí mlhy) a jižním vlivům (letní vedra, maximum srážek na podzim a na jaře). Zeměpisná oblast je chráněna před západními větry vrchovinou „Monts du Beaujolais“, opírá se rovněž o malý vedlejší horský hřbet, který přispívá k celkové orientaci svahů na jihovýchod. Svah již od úsvitu zahřívají a osvětlují první sluneční paprsky. Jejich poloha vinicím umožňuje vyhnout se jarním mrazům a ranním mlhám nížiny v povodí řeky Saôny, využívat maxima slunečního svitu a rychle odvádět přebytečné dešťové srážky.

8.2.   Popis lidských faktorů, jež přispívají k souvislosti s vymezenou oblastí

Fleurie je starobylá vesnice. Lokalita, jejíž součástí je zásobárna vody, byla velmi brzy osídlena, lidé se přednostně usazovali v osadách v západní části.

Výskyt vinné révy na místě „Fleurie“ je doložen již v roce 987, kdy byla sepsána listina pro opatství Arpayé, které se nacházelo pod obcí a bylo přímo závislé na opatství Cluny, v níž byl dohodnut „curtil“ (pozemek) s „vinnou révou“.

Od konce 15. století rozvíjelo vinařství lyonské měšťanstvo, které zbohatlo na hedvábnictví a bankovnictví.

V 18. století se vysoce ceněná vína z „Fleurie“ dostala prostřednictvím burgundských obchodníků s vínem do Paříže, odkud se postupně dostávala na trh v severní Francii a Anglii. Na počátku 20. století se víno prodávalo po celé Francii a na zahraničních trzích ve Švýcarsku, Belgii a Německu.

V roce 1927 se díky aktivitě místních čilých rodin otevřel družstevní sklep ve Fleurie. Marguerite Chabert, jejíž rodina stála u zrodu družstevního sklepa ve Fleurie a která byla po určitou dobu jeho předsedkyní, zanechala v historii tohoto „cru“ svou stopu.

V roce 1936 bylo uznáno chráněné označení původu „Fleurie“. Patřilo mezi nejdůležitější vinice „Crus du Beaujolais“ a zejména švýcarští obchodníci s vínem nakupovali vína za vysoké ceny.

Vesnice se otevřela cestovnímu ruchu. V roce 2007 se přibližně třicet vinařství dohodlo na otevření společného sklepa s názvem „La maison de Fleurie“.

Obyvatelé Fleurie se ztotožňují se sochou Panny Marie „La Madone“, která z kaple ve Fleurie bdí nad vinicí, jíž dominuje. V průběhu let se stala symbolem obce a vinice, která na ni odkazuje na většině etiket a propagačních log.

Vinice se věnuje výhradně produkci červených vín. Hlavní odrůdou je Gamay N. Pro kontrolu plodnosti této odrůdy se réva prořezává krátkým řezem, kordonovým řezem typu Gobelet.

Vinařství jsou převážně v rodinném vlastnictví. Střídá se zde několik generací, které někdy vinice obhospodařují společně. Průměrná plocha obdělávané půdy na jeden zemědělský podnik je přibližně 9 hektarů. V roce 2010 se vinice Fleurie rozkládaly na ploše přibližně 1 400 hektarů. Víno vyrábí 180 výrobců, jeden družstevní sklep a asi deset obchodníků.

8.3.   Příčinné souvislosti

Historická vinice „Fleurie“, jejíž historie sahá více než tisíc let zpátky, vytvořila v průběhu času originální krajinu, v níž zaujímá dominantní místo.

Vinice se rozkládá na kopcovitém území na žulovém podloží v nadmořské výšce od 200 do 450 metrů, na svazích, které jsou místy velmi strmé, a mají dobrou sluneční expozici, která podporuje výrobu vín s příjemnou aromatickou komplexností.

Otevření do rozlehlé nížiny v povodí řeky Saôny zajišťuje sluneční svit podporující chlorofylovou aktivitu vinné révy, kterou umocňují podmínky nadmořské výšky a expozice (především jihovýchodní) zaručující optimální postupné zrání hroznů.

Půdy tvořené žulovým pískem jsou chudé a propustné, vhodné pro mírně intenzivní produkci. Odrůda Gamay N je citlivá na půdní podmínky a je obzvláště vhodná pro půdy s nižší úrodností. Produkuje lehké víno s buketem a jemnými tříslovinami.

V těchto specifických zeměpisných podmínkách vytvářeli producenti vína „Fleurie“ po generace postupy, kterými z hroznů Gamay N dokázali získat to nejlepší.

Jejich know-how se v souladu se zvyklostmi odráží v krátkém řezu révy na čípek, řezu typu Gobelet, vysoké hustotě výsadby, pěstebních postupech omezujících erozi půdy a vhodných technikách vinifikace, jejichž cílem je získat surovinu s bohatou barvou a zároveň zaručit jemnost, ovocnost a eleganci vín.

Dlouho předtím, než „Beaujolais nouveau“ dobylo svět, již byla vína „Fleurie“ vysoce ceněna a těšila se dobré pověsti. Na začátku 18. století je do Paříže přiváželi burgundští obchodníci s vínem. V 19. století řadili různí autoři, jako byl například Jullien, Guyot a Danguy, kteří studovali a popisovali francouzská vína, víno „Fleurie“ vždy mezi nejlepší.

Spotřebitelé ve Švýcarsku a Anglii, které přilákala podobnost názvu „Fleurie“ a „Flower“ (květina), přispěli k jeho věhlasu po celém evropském kontinentu. Tato pověst se stále potvrzuje každoročním výstavním trhu, který se ve Fleurie koná v sobotu a v neděli po svátku Všech svatých a který přitahuje velké množství návštěvníků.

9.   Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Oblast v bezprostřední blízkosti

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Druh dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Oblast v bezprostřední blízkosti, vymezená odchylkou pro vinifikaci, výrobu a zrání vín, je tvořena územím těchto obcí na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2019:

| — | Departement Côte-d’Or:
  Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot |
| --- | --- |

—

Departement Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

| — | Departement Rhône:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (pouze část odpovídající území bývalé obce Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (pouze část odpovídající území bývalých obcí Dareizé, Les Olmes a Saint-Loup) |
| --- | --- |

—

Departement Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (pouze část odpovídající území bývalé obce Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (pouze část odpovídající území bývalých obcí Dareizé, Les Olmes a Saint-Loup)

| — | Departement Saône-et-Loire:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (pouze část odpovídající území bývalé obce La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (pouze část odpovídající území bývalých obcí Donzy-le-National, Massy a La Vineuse), Vinzelles, Viré |
| --- | --- |

—

Departement Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (pouze část odpovídající území bývalé obce La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (pouze část odpovídající území bývalých obcí Donzy-le-National, Massy a La Vineuse), Vinzelles, Viré

| — | Departement Yonne:
  Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (pouze část odpovídající území bývalých obcí Champvallon, Villiers sur Tholon a Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departement Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (pouze část odpovídající území bývalých obcí Champvallon, Villiers sur Tholon a Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Označování

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Druh dalších podmínek:

Doplňující ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

| a) | – Označování vín s chráněným označením původu může uvádět menší zeměpisnou jednotku, pokud:






  — | se jedná o název místa uvedeného v katastru, |
| --- | --- | --- |

a)

– Označování vín s chráněným označením původu může uvádět menší zeměpisnou jednotku, pokud:

—

se jedná o název místa uvedeného v katastru,

| — | je tato jednotka uvedena na prohlášení o sklizni.
  Název místa zapsaného v katastru je uveden bezprostředně po názvu chráněného označení původu a je vytištěn písmem, jehož rozměry nejsou na výšku ani na šířku větší, než jsou písmena tvořící název chráněného označení původu. |
| --- | --- |

—

je tato jednotka uvedena na prohlášení o sklizni.

Název místa zapsaného v katastru je uveden bezprostředně po názvu chráněného označení původu a je vytištěn písmem, jehož rozměry nejsou na výšku ani na šířku větší, než jsou písmena tvořící název chráněného označení původu.

| b) | – Označování vín s chráněným označením původu může uvádět větší zeměpisnou jednotku „Vin du Beaujolais“ nebo „Grand Vin du Beaujolais“ nebo „Cru du Beaujolais“.
  Rozměry písma použitého pro tuto větší zeměpisnou jednotku nesmějí být na výšku ani na šířku větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název chráněného označení. |
| --- | --- |

b)

– Označování vín s chráněným označením původu může uvádět větší zeměpisnou jednotku „Vin du Beaujolais“ nebo „Grand Vin du Beaujolais“ nebo „Cru du Beaujolais“.

Rozměry písma použitého pro tuto větší zeměpisnou jednotku nesmějí být na výšku ani na šířku větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název chráněného označení.

Odkaz na specifikaci výrobku

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---