# Euroopa Liidu L 38/9. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 38 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide9. veebruar 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 38

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide9. veebruar 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 212/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 213/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse kodulinnuliha eksporditoetused | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 214/2006, 7. veebruar 2006, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ning määrust (EÜ) nr 2286/2003 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 216/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2184/97 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 217/2006, 8. veebruar 2006, milles sätestatakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide loaga ajutiselt lubada minimaalsetele idanevusnõuetele mittevastava seemne turustamine (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 218/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 219/2006, 8. veebruar 2006, millega avatakse AKV riikidest pärit CN-koodi 08030019 alla kuuluvate banaanide importimiseks tariifikvoot ajavahemikuks 1. märts kuni 31. detsember 2006 ning sätestatakse selle haldamine | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 220/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 221/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2375/2002 vähenduskoefitsient muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule III alamkvoodi piires vastavalt määrusele (EÜ) nr 169/2006 | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 222/2006, 8. veebruar 2006, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 223/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse munasektori eksporditoetused alates 9. veebruar 2006 | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 224/2006, 8. veebruar 2006, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 225/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 34 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/15/EÜ, 7. veebruar 2006, millega kehtestatakse töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide teine loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ, ning millega muudetakse direktiive 91/322/EMÜ ja 2000/39/EÜ (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/17/EÜ, 8. veebruar 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (
  1
  ) | 40 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 212/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 213/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse kodulinnuliha eksporditoetused

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 214/2006, 7. veebruar 2006, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ning määrust (EÜ) nr 2286/2003 (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 216/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2184/97 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 217/2006, 8. veebruar 2006, milles sätestatakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide loaga ajutiselt lubada minimaalsetele idanevusnõuetele mittevastava seemne turustamine (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 218/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas

19

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 219/2006, 8. veebruar 2006, millega avatakse AKV riikidest pärit CN-koodi 08030019 alla kuuluvate banaanide importimiseks tariifikvoot ajavahemikuks 1. märts kuni 31. detsember 2006 ning sätestatakse selle haldamine

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 220/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 221/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2375/2002 vähenduskoefitsient muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule III alamkvoodi piires vastavalt määrusele (EÜ) nr 169/2006

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 222/2006, 8. veebruar 2006, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 223/2006, 8. veebruar 2006, millega kehtestatakse munasektori eksporditoetused alates 9. veebruar 2006

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 224/2006, 8. veebruar 2006, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 225/2006, 8. veebruar 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

34

*

Komisjoni direktiiv 2006/15/EÜ, 7. veebruar 2006, millega kehtestatakse töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide teine loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ, ning millega muudetakse direktiive 91/322/EMÜ ja 2000/39/EÜ (
  1
  )

1

36

*

Komisjoni direktiiv 2006/17/EÜ, 8. veebruar 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (
  1
  )

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 212/2006,

8. veebruar 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 8. veebruari 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 47,8 |
| 212 | 113,2 |
| 624 | 111,0 |
| 999 | 89,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,6 |
| 204 | 101,8 |
| 628 | 167,7 |
| 999 | 122,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,5 |
| 624 | 101,9 |
| 999 | 87,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 158,8 |
| 204 | 99,3 |
| 999 | 129,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,6 |
| 204 | 51,8 |
| 212 | 46,9 |
| 220 | 42,6 |
| 448 | 47,8 |
| 624 | 60,7 |
| 999 | 50,6 |
| 0805 20 10 | 204 | 89,3 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,1 |
| 204 | 110,2 |
| 400 | 79,6 |
| 464 | 145,9 |
| 624 | 92,1 |
| 662 | 45,3 |
| 999 | 89,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,1 |
| 999 | 52,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 133,2 |
| 404 | 103,9 |
| 720 | 86,4 |
| 999 | 107,8 |
| 0808 20 50 | 388 | 89,3 |
| 400 | 82,4 |
| 528 | 111,0 |
| 720 | 45,5 |
| 999 | 82,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

84,2

204

47,8

212

113,2

624

111,0

999

89,1

0707 00 05

052

98,6

204

101,8

628

167,7

999

122,7

0709 10 00

220

72,5

624

101,9

999

87,2

0709 90 70

052

158,8

204

99,3

999

129,1

0805 10 20

052

53,6

204

51,8

212

46,9

220

42,6

448

47,8

624

60,7

999

50,6

0805 20 10

204

89,3

999

89,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,1

204

110,2

400

79,6

464

145,9

624

92,1

662

45,3

999

89,0

0805 50 10

052

52,1

999

52,1

0808 10 80

400

133,2

404

103,9

720

86,4

999

107,8

0808 20 50

388

89,3

400

82,4

528

111,0

720

45,5

999

82,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 213/2006,

8. veebruar 2006,

millega kehtestatakse kodulinnuliha eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust kodulinnulihaturu olukorda, tuleks seepärast kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 8 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega kindlaks määrata eksporditoetused. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust kodulinnulihaturu olukorda, tuleks seepärast kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 8 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega kindlaks määrata eksporditoetused.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 lõikes 3 on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 lõikes 3 on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad eraldusmärgist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (3) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad eraldusmärgist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (3) nõuetele.

| (5) | Kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikliga 8 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ette nähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohaselt peavad toetuse saamise tingimustele vastavad tooted vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 asjakohastele nõuetele, eelkõige seoses heakskiidetud ettevõtetes ettevalmistamise ja määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaoga ette nähtud eraldusmärgistuse nõuetele vastavusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

---

LISA

Kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 9. veebruarist 2006

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 1,60 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 1,60 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 26,00 |
| 0207 14 20 9900 | V03 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0207 14 60 9900 | V03 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0207 14 70 9190 | V03 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0207 14 70 9290 | V03 | EUR/100 kg | 10,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  V03 A24, | Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

1,60

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

1,60

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

26,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

26,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

26,00

0207 14 20 9900

V03

EUR/100 kg

10,00

0207 14 60 9900

V03

EUR/100 kg

10,00

0207 14 70 9190

V03

EUR/100 kg

10,00

0207 14 70 9290

V03

EUR/100 kg

10,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

V03 A24,

Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan.

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 214/2006,

7. veebruar 2006,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1)

võttes arvesse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, (2) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused.

| (2) | Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. veebruar 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, Liik, Teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | 42,82 | 24,57 | 1 221,30 | 319,61 | 669,93 | 10 749,96 |
| 147,84 | 29,80 | 18,38 | 164,12 | 10 252,86 | 1 599,84 |
| 397,25 | 29,08 | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 23,69 | 13,60 | 675,73 | 176,84 | 370,67 | 5 947,85 |
| 81,80 | 16,49 | 10,17 | 90,80 | 5 672,81 | 885,18 |
| 219,80 | 16,09 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 166,64 | 95,64 | 4 753,27 | 1 243,91 | 2 607,36 | 41 838,53 |
| 575,38 | 115,98 | 71,54 | 638,73 | 39 903,83 | 6 226,54 |
| 1 546,09 | 113,17 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 73,65 | 42,27 | 2 100,72 | 549,75 | 1 152,33 | 18 490,65 |
| 254,29 | 51,26 | 31,62 | 282,29 | 17 635,61 | 2 751,84 |
| 683,30 | 50,01 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 48,65 | 27,92 | 1 387,69 | 363,15 | 761,21 | 12 214,56 |
| 167,98 | 33,86 | 20,89 | 186,48 | 11 649,73 | 1 817,81 |
| 451,37 | 33,04 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 100,54 | 57,70 | 2 867,80 | 750,49 | 1 573,11 | 25 242,58 |
| 347,14 | 69,98 | 43,16 | 385,37 | 24 075,31 | 3 756,68 |
| 932,81 | 68,28 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 38,44 | 22,06 | 1 096,46 | 286,94 | 601,46 | 9 651,13 |
| 132,73 | 26,75 | 16,50 | 147,34 | 9 204,84 | 1 436,31 |
| 356,65 | 26,10 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 69,15 | 39,69 | 1 972,51 | 516,20 | 1 082,01 | 17 362,19 |
| 238,77 | 48,13 | 29,69 | 265,06 | 16 559,33 | 2 583,89 |
| 641,60 | 46,96 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 426,42 | 244,72 | 12 163,24 | 3 183,06 | 6 672,04 | 107 061,55 |
| 1 472,35 | 296,79 | 183,06 | 1 634,47 | 102 110,80 | 15 933,22 |
| 3 956,33 | 289,58 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, Liik, Teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

42,82

24,57

1 221,30

319,61

669,93

10 749,96

147,84

29,80

18,38

164,12

10 252,86

1 599,84

397,25

29,08

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

23,69

13,60

675,73

176,84

370,67

5 947,85

81,80

16,49

10,17

90,80

5 672,81

885,18

219,80

16,09

1.40

Küüslauk

0703 20 00

166,64

95,64

4 753,27

1 243,91

2 607,36

41 838,53

575,38

115,98

71,54

638,73

39 903,83

6 226,54

1 546,09

113,17

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

73,65

42,27

2 100,72

549,75

1 152,33

18 490,65

254,29

51,26

31,62

282,29

17 635,61

2 751,84

683,30

50,01

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

48,65

27,92

1 387,69

363,15

761,21

12 214,56

167,98

33,86

20,89

186,48

11 649,73

1 817,81

451,37

33,04

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

100,54

57,70

2 867,80

750,49

1 573,11

25 242,58

347,14

69,98

43,16

385,37

24 075,31

3 756,68

932,81

68,28

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

38,44

22,06

1 096,46

286,94

601,46

9 651,13

132,73

26,75

16,50

147,34

9 204,84

1 436,31

356,65

26,10

1.140

Redised

ex 0706 90 90

69,15

39,69

1 972,51

516,20

1 082,01

17 362,19

238,77

48,13

29,69

265,06

16 559,33

2 583,89

641,60

46,96

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

426,42

244,72

12 163,24

3 183,06

6 672,04

107 061,55

1 472,35

296,79

183,06

1 634,47

102 110,80

15 933,22

3 956,33

289,58

1.170

Oad:

1.170.1

—

Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

191,84

110,10

5 471,96

1 431,99

3 001,60

48 164,49

662,37

133,52

82,36

735,31

45 937,26

7 167,99

1 779,86

130,28

1.170.2

| — | Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

432,00

247,92

12 322,37

3 224,71

6 759,33

108 462,24

1 491,61

300,67

185,46

1 655,86

103 446,72

16 141,68

4 008,10

293,37

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

263,01

150,94

7 502,03

1 963,25

4 115,18

66 033,37

908,11

183,05

112,91

1 008,11

62 979,85

9 827,29

2 440,19

178,61

1.200.2

| — | Muud
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0709 20 00

172,09

98,76

4 908,70

1 284,58

2 692,62

43 206,64

594,19

119,77

73,88

659,62

41 208,67

6 430,14

1 596,65

116,87

1.210

Baklažaan

0709 30 00

186,94

107,28

5 332,28

1 395,43

2 924,98

46 935,03

645,47

130,11

80,25

716,54

44 764,65

6 985,01

1 734,43

126,95

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

67,46

38,71

1 924,16

503,54

1 055,48

16 936,60

232,92

46,95

28,96

258,57

16 153,42

2 520,56

625,87

45,81

1.230

Kukeseened

0709 59 10

334,34

191,88

9 536,71

2 495,71

5 231,28

83 942,74

1 154,41

232,70

143,53

1 281,53

80 061,06

12 492,61

3 102,01

227,05

1.240

Maguspipar

0709 60 10

128,43

73,71

3 663,31

958,67

2 009,48

32 244,69

443,44

89,39

55,13

492,27

30 753,63

4 798,75

1 191,57

87,22

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

78,30

44,94

2 233,55

584,51

1 225,19

19 659,81

270,37

54,70

33,62

300,14

18 750,70

2 925,83

726,51

53,18

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

59,70

34,26

1 702,82

445,62

934,07

14 988,35

206,12

41,55

25,63

228,82

14 295,26

2 230,61

553,88

40,54

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

181,73

104,29

5 183,58

1 356,52

2 843,41

45 626,20

627,47

126,48

78,02

696,56

43 516,35

6 790,23

1 686,06

123,41

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | Veri- ja poolveriapelsinid
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Veri- ja poolveriapelsinid

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | Muud
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | Klementiinid
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiinid

ex 0805 20 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70.2

| — | Monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monrealid ja satsumad

ex 0805 20 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70.3

| — | Mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70.4

| — | Tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

75,00

43,04

2 139,20

559,82

1 173,44

18 829,35

258,95

52,20

32,20

287,46

17 958,64

2 802,24

695,82

50,93

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

73,83

42,37

2 105,80

551,08

1 155,12

18 535,37

254,90

51,38

31,69

282,97

17 678,25

2 758,49

684,95

50,13

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

82,02

47,07

2 339,48

612,23

1 283,30

20 592,21

283,19

57,08

35,21

314,37

19 639,98

3 064,60

760,96

55,70

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

163,85

94,04

4 673,79

1 223,11

2 563,77

41 138,97

565,76

114,04

70,34

628,05

39 236,62

6 122,43

1 520,24

111,27

2.110

Arbuusid

0807 11 00

63,37

36,37

1 807,57

473,03

991,53

15 910,31

218,80

44,11

27,20

242,90

15 174,58

2 367,82

587,95

43,03

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

46,72

26,81

1 332,68

348,76

731,03

11 730,34

161,32

32,52

20,06

179,08

11 187,91

1 745,75

433,48

31,73

2.120.2

| — | Muud
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0807 19 00

92,06

52,83

2 625,91

687,19

1 440,42

23 113,40

317,86

64,07

39,52

352,86

22 044,59

3 439,81

854,13

62,52

2.140

Pirnid:

2.140.1

| — | Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia).
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia).

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

149,08

85,56

4 252,44

1 112,84

2 332,64

37 430,22

514,75

103,76

64,00

571,43

35 699,37

5 570,48

1 383,19

101,24

2.160

Kirsid

0809 20 05

0809 20 95

324,28

186,10

9 249,71

2 420,61

5 073,85

81 416,50

1 119,67

225,70

139,21

1 242,96

77 651,63

12 116,65

3 008,65

220,22

2.170

Virsikud

0809 30 90

188,34

108,09

5 372,11

1 405,86

2 946,83

47 285,65

650,29

131,08

80,85

721,89

45 099,06

7 037,19

1 747,39

127,90

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

150,11

86,15

4 281,85

1 120,54

2 348,77

37 689,10

518,31

104,48

64,44

575,39

35 946,27

5 609,01

1 392,76

101,94

2.190

Ploomid

0809 40 05

165,49

94,97

4 720,37

1 235,30

2 589,32

41 549,00

571,40

115,18

71,04

634,31

39 627,68

6 183,45

1 535,39

112,38

2.200

Maasikad

0810 10 00

254,12

145,84

7 248,44

1 896,88

3 976,07

63 801,26

877,42

176,87

109,09

974,03

60 850,95

9 495,10

2 357,70

172,57

2.205

Vaarikad

0810 20 10

530,81

304,63

15 140,82

3 962,28

8 305,37

133 270,47

1 832,78

369,44

227,88

2 034,59

127 107,76

19 833,72

4 924,86

360,47

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 068,17

613,02

30 468,48

7 973,46

16 713,23

268 185,44

3 688,18

743,45

458,57

4 094,30

255 783,99

39 912,17

9 910,48

725,39

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

178,63

102,52

5 095,24

1 333,40

2 794,95

44 848,63

616,77

124,33

76,69

684,69

42 774,74

6 674,51

1 657,33

121,31

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

140,90

80,86

4 019,03

1 051,76

2 204,61

35 375,76

486,50

98,07

60,49

540,07

33 739,91

5 264,73

1 307,27

95,69

2.240

Kakiploomid (s.h sharon)

ex 0810 90 95

181,50

104,16

5 177,03

1 354,80

2 839,82

45 568,53

626,67

126,32

77,92

695,68

43 461,34

6 781,65

1 683,93

123,25

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 215/2006,

8. veebruar 2006,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ning määrust (EÜ) nr 2286/2003

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (2) artiklitega 173–177 sätestatakse erieeskirjad teatavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse määramise kohta. Arvestades kaubavoogusid ja üldisi hindamiseeskirju, on süsteem oma praegusel kujul osutunud probleemseks. Et vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklile 19 lihtsustada tollialaseid õigusakte, tuleks see süsteem asendada süsteemiga, mille puhul liikmesriikide teatavaks tehtud ja komisjoni levitatavaid ühikuhindu võib kasutada otse teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse määramiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (2) artiklitega 173–177 sätestatakse erieeskirjad teatavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse määramise kohta. Arvestades kaubavoogusid ja üldisi hindamiseeskirju, on süsteem oma praegusel kujul osutunud probleemseks. Et vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklile 19 lihtsustada tollialaseid õigusakte, tuleks see süsteem asendada süsteemiga, mille puhul liikmesriikide teatavaks tehtud ja komisjoni levitatavaid ühikuhindu võib kasutada otse teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse määramiseks.

| (2) | Ühtse haldusdokumendi lahtris 24 tehingu kohta esitatud teave võimaldab iseloomustada eri liiki tehinguid, et saaks koostada statistikat ühenduse ja kolmandate riikide vahelise ning Euroopa Liidu liikmesriikide omavahelise kaubavahetuse kohta. Nimetatud teabe kodeerimine on sätestatud sellist statistikat käsitlevate ühenduse õigusnormidega, eelkõige komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1917/2000, millega kehtestatakse teatavad sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/95 rakendamiseks väliskaubandusstatistika suhtes. (3) Järjepidevuse ja tõhususe huvides oleks seega otstarbekas viidata erieeskirjades ühtse haldusdokumendi lahtrisse 24 (tehingu liik) märgitavate koodide puhul nimetatud õigusnormidele. |
| --- | --- |

(2)

Ühtse haldusdokumendi lahtris 24 tehingu kohta esitatud teave võimaldab iseloomustada eri liiki tehinguid, et saaks koostada statistikat ühenduse ja kolmandate riikide vahelise ning Euroopa Liidu liikmesriikide omavahelise kaubavahetuse kohta. Nimetatud teabe kodeerimine on sätestatud sellist statistikat käsitlevate ühenduse õigusnormidega, eelkõige komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1917/2000, millega kehtestatakse teatavad sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/95 rakendamiseks väliskaubandusstatistika suhtes. (3) Järjepidevuse ja tõhususe huvides oleks seega otstarbekas viidata erieeskirjades ühtse haldusdokumendi lahtrisse 24 (tehingu liik) märgitavate koodide puhul nimetatud õigusnormidele.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (4) lisati määrusesse (EMÜ) nr 2454/93 uued ühtset haldusdokumenti ja selle kasutamist käsitlevad eeskirjad. Kõnealuste meetmete rakendamise alguskuupäevaks kinnitati 1. jaanuar 2006. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2286/2003 artiklile 2 hindas komisjon liikmesriikide tagasiside alusel koostatud aruande põhjal asjaomaste meetmete rakendamise kavasid liikmesriikides. Kõnealusest aruandest nähtub, et mõned liikmesriigid ei suuda 1. jaanuariks 2006 oma arvutisüsteeme kohandada. Seega on vajalik teatavatel tingimustel kõnealuste meetmete rakendamine edasi lükata 1. jaanuarini 2007. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (4) lisati määrusesse (EMÜ) nr 2454/93 uued ühtset haldusdokumenti ja selle kasutamist käsitlevad eeskirjad. Kõnealuste meetmete rakendamise alguskuupäevaks kinnitati 1. jaanuar 2006. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2286/2003 artiklile 2 hindas komisjon liikmesriikide tagasiside alusel koostatud aruande põhjal asjaomaste meetmete rakendamise kavasid liikmesriikides. Kõnealusest aruandest nähtub, et mõned liikmesriigid ei suuda 1. jaanuariks 2006 oma arvutisüsteeme kohandada. Seega on vajalik teatavatel tingimustel kõnealuste meetmete rakendamine edasi lükata 1. jaanuarini 2007.

| (4) | Seetõttu tuleks muuta määruseid (EMÜ) nr 2454/93 ja (EÜ) nr 2286/2003. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks muuta määruseid (EMÜ) nr 2454/93 ja (EÜ) nr 2286/2003.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 1917/2000 kehtestatud ühtse haldusdokumendi lahtrisse 24 märgitavate tehingute loetelu on muudetud, mis jõustub 1. jaanuaril 2006. Liikmesriikide tähtaeg oma arvutisüsteemide kohandamiseks lõppeb samal kuupäeval. Käesoleva määruse asjakohast sätet tuleks seega rakendada alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 1917/2000 kehtestatud ühtse haldusdokumendi lahtrisse 24 märgitavate tehingute loetelu on muudetud, mis jõustub 1. jaanuaril 2006. Liikmesriikide tähtaeg oma arvutisüsteemide kohandamiseks lõppeb samal kuupäeval. Käesoleva määruse asjakohast sätet tuleks seega rakendada alates 1. jaanuarist 2006.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 152 lõikesse 1 lisatakse punkt a)a järgmises sõnastuses:






  “a)a | Teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse võib määrata otse vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c. Selleks teatavad liikmesriigid ühikuhinnad komisjonile ja komisjon levitab neid andmeid TARICi kaudu vastavalt määruse (EMÜ) nr 2658/87 artiklile 6. (5)

  Ühikuhinnad arvutatakse ja teatatakse järgmiselt:






  i) | Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna pärast punktis a loetletud mahaarvamisi iga kaubakategooria netomassi 100 kg kohta. Liikmesriigid võivad kinnitada punkti a alapunktis ii osutatud kuludele standardsummad, mis tehakse komisjonile teatavaks. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 152 lõikesse 1 lisatakse punkt a)a järgmises sõnastuses:

“a)a

Teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse võib määrata otse vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c. Selleks teatavad liikmesriigid ühikuhinnad komisjonile ja komisjon levitab neid andmeid TARICi kaudu vastavalt määruse (EMÜ) nr 2658/87 artiklile 6. (5)

Ühikuhinnad arvutatakse ja teatatakse järgmiselt:

i)

Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna pärast punktis a loetletud mahaarvamisi iga kaubakategooria netomassi 100 kg kohta. Liikmesriigid võivad kinnitada punkti a alapunktis ii osutatud kuludele standardsummad, mis tehakse komisjonile teatavaks.

| ii) | Ühikuhindu võib kasutada imporditud kaupade tolliväärtuse kindlaksmääramiseks 14 päeva jooksul, kusjuures iga selline periood algab reedel. |
| --- | --- |

ii)

Ühikuhindu võib kasutada imporditud kaupade tolliväärtuse kindlaksmääramiseks 14 päeva jooksul, kusjuures iga selline periood algab reedel.

| iii) | Ühikuhindade määramise võrdlusperiood on 14päevane, mis lõpeb uute ühikuhindade kehtestamise nädalale eelneval neljapäeval. |
| --- | --- |

iii)

Ühikuhindade määramise võrdlusperiood on 14päevane, mis lõpeb uute ühikuhindade kehtestamise nädalale eelneval neljapäeval.

| iv) | Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna eurodes hiljemalt nende avaldamisnädala esmaspäeval kella 12. Kui see päev ei ole tööpäev, teatatakse ühikuhinnad sellele päevale vahetult eelneval tööpäeval. Ühikuhinnad kehtivad üksnes juhul, kui komisjon neid levitab. |
| --- | --- |

iv)

Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna eurodes hiljemalt nende avaldamisnädala esmaspäeval kella 12. Kui see päev ei ole tööpäev, teatatakse ühikuhinnad sellele päevale vahetult eelneval tööpäeval. Ühikuhinnad kehtivad üksnes juhul, kui komisjon neid levitab.

Selle punkti esimeses alapunktis nimetatud kaubad on loetletud lisas 26.

| 2. | Artiklid 173–177 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Artiklid 173–177 jäetakse välja.

| 3. | Lisa 26 asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3.

Lisa 26 asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| 4. | Lisa 27 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4.

Lisa 27 jäetakse välja.

| 5. | Lisa 38 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

5.

Lisa 38 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2286/2003 artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:

“4.   Artikli 1 lõikeid 3-9, 17 ja 18 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Liikmesriigid võivad neid siiski enne nimetatud kuupäeva rakendada.

Samas võivad liikmesriigid, kellel on raskusi oma tollivormistuse arvutisüsteemide kohandamisega, kõnealuste süsteemide kasutuselevõttu edasi lükata kuni 1. jaanuarini 2007. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid komisjonile artikli 1 punktide 3-9, 17 ja 18 rakendamise meetodi ja rakendamise alguskuupäeva. Komisjon avaldab kõnealuse teabe.”

Artikkel 3

1.   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

2.   Artikli 1 punkte 1–4 kohaldatakse alates 19. maist 2006.

3.   Artikli 1 punkti 5 ja artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

2

(3)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1949/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 10).

3

(4)  ELT L 343, 31.12.2003, lk 1.

4

(5)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.”

5

---

I LISA

“LISA 26

ARTIKLI 152 LÕIKE 1 PUNKTIS a)a NIMETATUD KAUPADE LOETELU

Lihtsustatud kord teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate kaupade tolliväärtuse määramiseks vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c (1)

| CN (TARIC) kood | Kauba kirjeldus | Kehtivusaeg |
| --- | --- | --- |
| 0701 90 50 | Varajane kartul | 1.1.–30.6. |
| 0703 10 19 | Sibul | 1.1.–31.12. |
| 0703 20 00 | Küüslauk | 1.1.–31.12. |
| 0708 20 00 | Aeduba | 1.1.–31.12. |
| 0709200010 | Spargel:






  — | roheline |

CN (TARIC) kood

Kauba kirjeldus

Kehtivusaeg

0701 90 50

Varajane kartul

1.1.–30.6.

0703 10 19

Sibul

1.1.–31.12.

0703 20 00

Küüslauk

1.1.–31.12.

0708 20 00

Aeduba

1.1.–31.12.

0709200010

Spargel:

—

roheline

1.1.–31.12.

0709200090

Spargel:

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

1.1.–31.12.

0709 60 10

Paprika

1.1.–31.12.

ex 0714 20

Bataadid, värsked või jahutatud, terved

1.1.–31.12.

0804300090

Ananassid

1.1.–31.12.

0804400010

Avokaadod

1.1.–31.12.

0805 10 20

Magusad apelsinid

1.6.–30.11.

0805201005

Klementiinid

1.3.–31.10.

0805203005

Monrealid ja satsumad

1.3.–31.10.

0805205007

0805205037

Mandariinid ja vilkingid

1.3.–31.10.

0805207005

0805209005

0805209009

Tangeriinid ja muud

1.3.–31.10.

0805400011

Greipfruudid:

| — | valged |
| --- | --- |

—

valged

1.1.–31.12.

0805400019

Greipfruudid:

| — | roosad |
| --- | --- |

—

roosad

1.1.–31.12.

0805509011

0805509019

Laimid (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

1.1.–31.12.

0806 10 10

Lauaviinamarjad

21.11.–20.7.

0807 11 00

Arbuusid

1.1.–31.12.

0807190010

0807190030

Melonid Amarillo, Cuper, Honey Dew (k.a Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo, (k.a Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

1.1.–31.12.

0807190091

0807190099

Muud melonid

1.1.–31.12.

0808205010

Pirnid:

| — | Nashi (Pyrus pyrifolia) |
| --- | --- |

—

Nashi (Pyrus pyrifolia)

| — | Ya (Pyrus bretscheideri) |
| --- | --- |

—

Ya (Pyrus bretscheideri)

1.5.–30.6.

0808205090

Pirnid:

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

1.5.–30.6.

0809 10 00

Aprikoosid

1.1.–30.5. ja 1.8.–31.12.

0809 30 10

Nektariinid

1.1.–10.6. ja 1.10.-31.12.

0809 30 90

Virsikud

1.1.–10.6. ja 1.10.–31.12.

0809 40 05

Ploomid

1.10.–10.6.

0810 10 00

Maasikad

1.1.–31.12.

0810 20 10

Vaarikad

1.1.–31.12.

0810 50 00

Kiivid

1.1.–31.12.”

---

(1)  Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus üksnes soovituslik ning käesoleva lisa raames määrab toodete loetelu käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN- ja TARIC-koodide ulatus. Kui on osutatud ex-koodidele, tuleb koode ning vastavat kirjeldust vaadelda koos.

1

---

II LISA

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 lisas 38 asendatakse lahtrit 24 käsitlev märkus järgmise tekstiga:

“Lahter 24: tehingu liik

Liikmesriigid, kes nõuavad nimetatud andmeid, peavad kasutama komisjoni määruse (EÜ) nr 1917/2000 (1) artikli 13 lõikes 2 osutatud tabeli veerus A esitatud ühenumbrilisi koode, jättes vajadusel välja koodi nr 9, ning märkima selle numbri lahtri vasakusse serva. Liikmesriigid võivad sätestada, et lahtri paremasse serva märgitakse teine, sama tabeli veerus B esitatud number.

---

(1)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14.”

1

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 216/2006,

8. veebruar 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2184/97 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmesugustest komponentidest (sealhulgas kaks installeerimisdisketti) koosneva videokonverentssidesüsteemi klassifitseerimine komisjoni 3. novembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2184/97 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris) (2) järgi on viinud selleni, et videokonverentssidesüsteem klassifitseeritakse CN-koodi 8517 50 90 alla ja kaks installeerimisdisketti CN-koodi 8524 91 10 alla. Kuna kombineeritud nomenklatuuri 85. grupi märkust 6 muudeti 1. jaanuarist 2002 ja seoses asjaoluga, et HSi komitee leppis oktoobris 2004 kokku nimetatud märkuse tõlgenduse suhtes, tuleb määrust (EÜ) nr 2184/97 lugeda ebaõigeks. |
| --- | --- |

(1)

Mitmesugustest komponentidest (sealhulgas kaks installeerimisdisketti) koosneva videokonverentssidesüsteemi klassifitseerimine komisjoni 3. novembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2184/97 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris) (2) järgi on viinud selleni, et videokonverentssidesüsteem klassifitseeritakse CN-koodi 8517 50 90 alla ja kaks installeerimisdisketti CN-koodi 8524 91 10 alla. Kuna kombineeritud nomenklatuuri 85. grupi märkust 6 muudeti 1. jaanuarist 2002 ja seoses asjaoluga, et HSi komitee leppis oktoobris 2004 kokku nimetatud märkuse tõlgenduse suhtes, tuleb määrust (EÜ) nr 2184/97 lugeda ebaõigeks.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2184/97 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2184/97 vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2184/97 lisas esitatud tabeli punkt 4 asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2175/2005 (ELT L 347, 30.12.2005, lk 9).

1

(2)  EÜT L 299, 4.11.1997, lk 6.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Jaemüügiks pakendatud komplekt, millesse kuuluvad






  — | telefonitoruga heliseade; |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

1

2

3

Jaemüügiks pakendatud komplekt, millesse kuuluvad

—

telefonitoruga heliseade;

| — | sidekaart; |
| --- | --- |

—

sidekaart;

| — | automaatse andmetöötlusseadmega ühendatav videokaamera; |
| --- | --- |

—

automaatse andmetöötlusseadmega ühendatav videokaamera;

| — | võrguühendusseade; |
| --- | --- |

—

võrguühendusseade;

| — | kaks disketti videotelefonside rakendustarkvaraga. |
| --- | --- |

—

kaks disketti videotelefonside rakendustarkvaraga.

Komplekt võimaldab automaatsel andmetöötlusseadmel täita lisafunktsiooni (videotelefonside).

8517 50 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 8517, 8517 50 ja 8517 50 90 sõnastusega.

Komplekti põhiomaduse määravad andmeedastusseadmed (heliseade ja sidekaart).

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 217/2006,

8. veebruar 2006,

milles sätestatakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide loaga ajutiselt lubada minimaalsetele idanevusnõuetele mittevastava seemne turustamine

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta, (3) eriti selle artikli 24 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (4) eriti selle artikli 38 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, (5) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ võib seemet turustada ainult juhul, kui minimaalse idanevusvõime nõuded on täidetud või kui idanevusvõime nõuetele vastava seemne hulk ei ole piisav, siiski on komisjon lubanud piiratud ajal turustada ettenähtud maksimaalse koguse seemet, mis ei vasta nendes direktiivides sätestatud minimaalse idanevusvõime nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiividele 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ võib seemet turustada ainult juhul, kui minimaalse idanevusvõime nõuded on täidetud või kui idanevusvõime nõuetele vastava seemne hulk ei ole piisav, siiski on komisjon lubanud piiratud ajal turustada ettenähtud maksimaalse koguse seemet, mis ei vasta nendes direktiivides sätestatud minimaalse idanevusvõime nõuetele.

| (2) | Lubade andmine on praegu liiga aeglane. |
| --- | --- |

(2)

Lubade andmine on praegu liiga aeglane.

| (3) | Selleks et lubade andmist lihtsustada ja kiirendada ning samas tagada komisjonile ja liikmesriikidele taotluste hindamiseks ja nendele vastamiseks vajalik teave, tundub asjakohane komisjoni ja liikmesriikide vaheline nõuandemenetlus. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubade andmist lihtsustada ja kiirendada ning samas tagada komisjonile ja liikmesriikidele taotluste hindamiseks ja nendele vastamiseks vajalik teave, tundub asjakohane komisjoni ja liikmesriikide vaheline nõuandemenetlus.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriikide taotluste suhtes, et lubada turustada seemet, mis ei vasta järgmistes õigusaktide sätetes minimaalse idanevuse kohta kehtestatud nõuetele:

| a) | direktiivi 66/401/EMÜ artikli 17 lõige 1; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 66/401/EMÜ artikli 17 lõige 1;

| b) | direktiivi 66/402/EMÜ artikli 17 lõige 1; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 66/402/EMÜ artikli 17 lõige 1;

| c) | direktiivi 2002/54/EÜ artikli 24 lõige 1; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2002/54/EÜ artikli 24 lõige 1;

| d) | direktiivi 2002/55/EÜ artikli 38 lõige 1 ja |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2002/55/EÜ artikli 38 lõige 1 ja

| e) | direktiivi 2002/57/EÜ artikli 21 lõige 1. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2002/57/EÜ artikli 21 lõige 1.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata esimeses lõikes osutatud direktiivides määratletud eliitseemne turustamise suhtes.

Artikkel 2

1.   Liikmesriik, kellel on tarneraskusi ning kes soovib lubada ajutiselt tutvustada minimaalse idanevuse nõuetele mittevastavat seemet (edaspidi “taotlev liikmesriik”), esitab komisjonile taotluse artiklis 3 osutatud teabega. Samal ajal teavitab taotlev liikmesriik sellest teisi liikmesriike. Iga liikmesriik määrab kontaktpunkti.

2.   Teised liikmesriigid võivad 15 päeva jooksul pärast lõikes 1 ette nähtud teavitamist anda komisjonile ja taotlevatele liikmesriikidele teada järgmisest:

| a) | saadaolevast seemnest, mis võib aidata ületada tarneraskusi, või |
| --- | --- |

a)

saadaolevast seemnest, mis võib aidata ületada tarneraskusi, või

| b) | vastuväidetest sellise seemne turustamisele, mis ei vasta artikli 1 lõikes 1 osutatud direktiivide nõuetele. |
| --- | --- |

b)

vastuväidetest sellise seemne turustamisele, mis ei vasta artikli 1 lõikes 1 osutatud direktiivide nõuetele.

3.   Taotlusega hõlmatud seemet võib turustada liikmesriigi taotletud koguse ulatuses kogu ühenduses, ilma et seeme vastaks artikli 1 lõikes 1 osutatud direktiivide nõuetele, kui lõikes 2 osutatud ajavahemikul ei ole taotlevale liikmesriigile (taotlevatele liikmesriikidele) ega komisjonile esitatud pakkumisi ega vastuväiteid või kui on tehtud pakkumised ning taotlev liikmesriik ja pakkuv liikmesriik (pakkuvad liikmesriigid) on leppinud kokku, et pakkumine ei ole sobiv, välja arvatud juhul, kui samal ajavahemikul on komisjon teavitanud taotlevat liikmesriiki, et taotlus ei ole põhjendatud.

Komisjon võtab ühendust liikmesriikide määratud kontaktpunktidega ja avaldab turustamise lubamise tingimused, sealhulgas lubatud koguse, oma veebilehel.

4.   Kui lõike 3 kohaseid tingimusi ei ole võimalik täita või kui komisjon leiab, et taotlus ei ole põhjendatud, teavitab ta liikmesriikide määratud kontaktpunkte.

Juhtum esitatakse põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalisele komiteele ning vajaduse korral võetakse heakskiitev või tagasilükkav otsus viivitamata vastu vastavalt artikli 1 lõikes 1 osutatud korrale.

Artikkel 3

Artikli 2 lõike 1 kohane teave sisaldab järgmist:

| a) | liigid ja sordid, eelkõige viljelus- ja kasutustingimused; |
| --- | --- |

a)

liigid ja sordid, eelkõige viljelus- ja kasutustingimused;

| b) | eeldatav minimaalne idanevus; |
| --- | --- |

b)

eeldatav minimaalne idanevus;

| c) | asjaomased kogused; |
| --- | --- |

c)

asjaomased kogused;

| d) | taotlust põhjendavad lisadokumendid; |
| --- | --- |

d)

taotlust põhjendavad lisadokumendid;

| e) | kavandatav turustamise sihtkoht, märkides taotleva liikmesriigi piirkonnad, kus esineb raskusi seemnetarnega; |
| --- | --- |

e)

kavandatav turustamise sihtkoht, märkides taotleva liikmesriigi piirkonnad, kus esineb raskusi seemnetarnega;

| f) | loa taotletav kohaldamisaeg. |
| --- | --- |

f)

loa taotletav kohaldamisaeg.

Artikkel 4

Ilma et see piiraks artikli 1 lõikes 1 osutatud direktiivides nõutud märgistuse kasutamist, märgitakse seemne ametlikule etiketile, et kõnealune seeme kuulub kõnesolevates direktiivides sätestatud nõuetest vähem rangetele nõuetele vastavasse kategooriasse, ning andmed seemne minimaalse idanevusvõime kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohaselt lubavad liikmesriigid tarnijatel tuua turule seemne, mis on lubatud vastavalt artiklile 3. Liikmesriigid võivad nõuda tarnijatelt, et nad taotlevad eelnevalt luba, mille andmisest võib keelduda, kui

| a) | on piisavalt põhjust kahelda, kas tarnija suudab turule viia seemnekoguse, mille jaoks ta on loa taotlenud, või |
| --- | --- |

a)

on piisavalt põhjust kahelda, kas tarnija suudab turule viia seemnekoguse, mille jaoks ta on loa taotlenud, või

| b) | üldkogus, mille jaoks tarnija taotleb loa vastavalt asjaomasele erandile, ületaks artikli 2 kohaselt ühenduses lubatud maksimumkoguse. |
| --- | --- |

b)

üldkogus, mille jaoks tarnija taotleb loa vastavalt asjaomasele erandile, ületaks artikli 2 kohaselt ühenduses lubatud maksimumkoguse.

2.   Taotlev liikmesriik kooskõlastab teiste liikmesriikide tööd selle tagamiseks, et lubatud üldkogust ei ületata.

3.   Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisega seotud haldusküsimustes. Nad teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest artikli 2 lõikes 1 osutatud kontaktpunktidest.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.1.2005, lk 18).

1

(2)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.

2

(3)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.

3

(4)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.

4

(5)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.

5

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 218/2006,

8. veebruar 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5 ja artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1262/2001 (2) on kehtestatud sekkumiskorra üksikasjalikud eeskirjad suhkrusektoris. Omandatud kogemusi arvesse võttes ilmneb, et sekkumiskorra lihtsustamiseks ja selle ühtlustamiseks teiste toodete (teravilja või piimapulbri) puhul praegu kohaldatava korraga oleks soovitatav nimetatud korda kohandada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1262/2001 (2) on kehtestatud sekkumiskorra üksikasjalikud eeskirjad suhkrusektoris. Omandatud kogemusi arvesse võttes ilmneb, et sekkumiskorra lihtsustamiseks ja selle ühtlustamiseks teiste toodete (teravilja või piimapulbri) puhul praegu kohaldatava korraga oleks soovitatav nimetatud korda kohandada.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1260/2001 nähakse hinna- ja müügitagatis ette ainult kvoodi alusel toodetud suhkru puhul. Juurdepääs tuleks võimaldada üksnes tootjatele, kellele on eraldatud kvoot ning kes maksavad hinnatagatise vastutasuks peedi eest miinimumhinda, võttes samas arvesse nende spetsialiseeritud ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, kes on juba saanud vajaliku heakskiidu suhkru pakkumisele sekkumiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1260/2001 nähakse hinna- ja müügitagatis ette ainult kvoodi alusel toodetud suhkru puhul. Juurdepääs tuleks võimaldada üksnes tootjatele, kellele on eraldatud kvoot ning kes maksavad hinnatagatise vastutasuks peedi eest miinimumhinda, võttes samas arvesse nende spetsialiseeritud ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, kes on juba saanud vajaliku heakskiidu suhkru pakkumisele sekkumiseks.

| (3) | Suhkruga seotud sekkumistegevuse käigus omandatud hiljutised kogemused tõid esile vajaduse muuta rangemaks sekkumissuhkru ladustamise ning ladude ja silode heakskiitmise kriteeriumeid, andes sekkumisametitele heakskiitmisel suuremad volitused. Pealegi on teada, et suhkrut võib ladustada väga pika aja jooksul ilma selle kvaliteeti kahjustamata, kui järgitakse ladustamiseks vajalikke tingimusi. Seepärast tuleks muuta eeskirju äraviimise tähtaegade kohta, kohaldades samas õiguspärastele ootustele vastavalt kõnealuseid eeskirju sekkumiseks pakutava suhkru puhul enne teatavat kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Suhkruga seotud sekkumistegevuse käigus omandatud hiljutised kogemused tõid esile vajaduse muuta rangemaks sekkumissuhkru ladustamise ning ladude ja silode heakskiitmise kriteeriumeid, andes sekkumisametitele heakskiitmisel suuremad volitused. Pealegi on teada, et suhkrut võib ladustada väga pika aja jooksul ilma selle kvaliteeti kahjustamata, kui järgitakse ladustamiseks vajalikke tingimusi. Seepärast tuleks muuta eeskirju äraviimise tähtaegade kohta, kohaldades samas õiguspärastele ootustele vastavalt kõnealuseid eeskirju sekkumiseks pakutava suhkru puhul enne teatavat kuupäeva.

| (4) | Seoses maksetähtaegadega alates pakkumise esitamisest sekkumiseks tuleks ühtlustada suhkru puhul kohaldatav sekkumiskord teistes valdkondades (teravili või piimapulber) kehtiva sekkumiskorraga. |
| --- | --- |

(4)

Seoses maksetähtaegadega alates pakkumise esitamisest sekkumiseks tuleks ühtlustada suhkru puhul kohaldatav sekkumiskord teistes valdkondades (teravili või piimapulber) kehtiva sekkumiskorraga.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 1262/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005, on kehtestatud tingimused, millele ostetud suhkru tarnimiseks ette nähtud teatavad pakkimisviisid peavad vastama. Kõnealuse sätte kohaldamise tagamiseks tuleks lisada teatavad täpsustused. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 1262/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005, on kehtestatud tingimused, millele ostetud suhkru tarnimiseks ette nähtud teatavad pakkimisviisid peavad vastama. Kõnealuse sätte kohaldamise tagamiseks tuleks lisada teatavad täpsustused.

| (6) | Sekkumise haldamise lihtsustamiseks ühtlustatud partiide moodustamise teel tuleks suurendada miinimumkogust, millest alates võib sekkumisamet pakkumist vastu võtta. |
| --- | --- |

(6)

Sekkumise haldamise lihtsustamiseks ühtlustatud partiide moodustamise teel tuleks suurendada miinimumkogust, millest alates võib sekkumisamet pakkumist vastu võtta.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1262/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1262/2001 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1262/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “1.   Sekkumisamet ostab suhkrut kokku üksnes juhul, kui seda pakub






  a) | tootja, kellele on eraldatud tootmiskvoot; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Sekkumisamet ostab suhkrut kokku üksnes juhul, kui seda pakub

a)

tootja, kellele on eraldatud tootmiskvoot;

| b) | suhkrusektori spetsialiseeritud ettevõtja, kelle on enne 1. märtsi 2006 heaks kiitnud liikmesriik, mille territooriumil ta asub.” |
| --- | --- |

b)

suhkrusektori spetsialiseeritud ettevõtja, kelle on enne 1. märtsi 2006 heaks kiitnud liikmesriik, mille territooriumil ta asub.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:
  “3.   Vastu võib võtta üksnes kvoodiga hõlmatud suhkrut, mida hoitakse pakkumise esitamise ajal heakskiidetud laos või silos, mida on viimati kasutatud ainult suhkru ladustamiseks.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:

“3.   Vastu võib võtta üksnes kvoodiga hõlmatud suhkrut, mida hoitakse pakkumise esitamise ajal heakskiidetud laos või silos, mida on viimati kasutatud ainult suhkru ladustamiseks.”

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Sekkumisamet võib silo või lao heakskiitmiseks esitada lisatingimusi.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Sekkumisamet võib silo või lao heakskiitmiseks esitada lisatingimusi.”

| b) | Lõike 2 punkt c asendatakse järgmise tekstiga:






  “c) | üldkoguse piires, mis vastab lahtise suhkru kuni 50kordsele päevasele tühjendamismahule, mille taotleja kohustub andma suhkru äraviimisega tegeleva sekkumisameti käsutusse, kui tegemist on silode ja ladudega, kus suhkrut ladustatakse lahtiselt.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 2 punkt c asendatakse järgmise tekstiga:

“c)

üldkoguse piires, mis vastab lahtise suhkru kuni 50kordsele päevasele tühjendamismahule, mille taotleja kohustub andma suhkru äraviimisega tegeleva sekkumisameti käsutusse, kui tegemist on silode ja ladudega, kus suhkrut ladustatakse lahtiselt.”

| c) | Lõike 3 esimese lõigu teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõike 3 esimese lõigu teine lause jäetakse välja.

| 3. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  “2.   Sekkumiseks pakutava suhkru esitamiseks peab lõikes 1 osutatud spetsialiseerunud ettevõtja olema asjaomase liikmesriigi poolt heaks kiidetud. Liikmesriik, mille territooriumil asub ettevõtja ettevõte, annab kuni 1. märtsini 2006 heakskiidu kõikidele taotlejatele, kes täidavad või keda käsitatakse võimelisena täitma asjaomasel turustusaastal käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimusi ning vajaduse korral lisatingimusi, mida liikmesriik võib kehtestada heakskiidu saamiseks.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Sekkumiseks pakutava suhkru esitamiseks peab lõikes 1 osutatud spetsialiseerunud ettevõtja olema asjaomase liikmesriigi poolt heaks kiidetud. Liikmesriik, mille territooriumil asub ettevõtja ettevõte, annab kuni 1. märtsini 2006 heakskiidu kõikidele taotlejatele, kes täidavad või keda käsitatakse võimelisena täitma asjaomasel turustusaastal käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimusi ning vajaduse korral lisatingimusi, mida liikmesriik võib kehtestada heakskiidu saamiseks.”

| b) | Lõike 3 teine lõik ja lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõike 3 teine lõik ja lõige 4 jäetakse välja.

| c) | Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga:
  “5.   Kui leitakse, et asjaomane isik ei täida enam või ei ole enam võimeline täitma lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi, heakskiit tühistatakse. Heakskiidu võib tühistada ühe turustusaasta jooksul. Sellel ei ole tagasiulatuvat mõju.” |
| --- | --- |

c)

Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga:

“5.   Kui leitakse, et asjaomane isik ei täida enam või ei ole enam võimeline täitma lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi, heakskiit tühistatakse. Heakskiidu võib tühistada ühe turustusaasta jooksul. Sellel ei ole tagasiulatuvat mõju.”

| d) | Lõige 6 asendatakse järgmise tekstiga:
  “6.   Käesoleva artikli alusel heakskiidu andmisest või tühistamisest teatatakse asjaomasele isikule kirjalikult.” |
| --- | --- |

d)

Lõige 6 asendatakse järgmise tekstiga:

“6.   Käesoleva artikli alusel heakskiidu andmisest või tühistamisest teatatakse asjaomasele isikule kirjalikult.”

| 4. | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “1.   Sekkumiseks pakutav suhkur peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | see peab olema toodetud kvoodi alusel samal turustusaastal, mil pakkumine esitatakse; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Sekkumiseks pakutav suhkur peab vastama järgmistele nõuetele:

a)

see peab olema toodetud kvoodi alusel samal turustusaastal, mil pakkumine esitatakse;

| b) | see peab olema kristallsuhkur.” |
| --- | --- |

b)

see peab olema kristallsuhkur.”

| 5. | Artikli 6 teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  “Käesoleva määruse kohaldamisel on “partii”2 000 tonni ühtse kvaliteedi ja pakendiga suhkrut, mis on ladustatud samas kohas.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 6 teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:

“Käesoleva määruse kohaldamisel on “partii”2 000 tonni ühtse kvaliteedi ja pakendiga suhkrut, mis on ladustatud samas kohas.”

| 6. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  “2.   Laolepingud jõustuvad viis nädalat pärast artikli 8 lõikes 2 osutatud pakkumise vastuvõtmise kuupäeva ja lõpevad asjaomase suhkrukoguse äraviimiseks kehtestatud 10päevase ajavahemiku lõpus.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Laolepingud jõustuvad viis nädalat pärast artikli 8 lõikes 2 osutatud pakkumise vastuvõtmise kuupäeva ja lõpevad asjaomase suhkrukoguse äraviimiseks kehtestatud 10päevase ajavahemiku lõpus.”

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:
  “4.   Sekkumisamet kannab laokulud alates selle 10päevase ajavahemiku algusest, mille jooksul jõustub lõikes 2 osutatud leping, kuni laolepingu lõppemiseni.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:

“4.   Sekkumisamet kannab laokulud alates selle 10päevase ajavahemiku algusest, mille jooksul jõustub lõikes 2 osutatud leping, kuni laolepingu lõppemiseni.”

| c) | Lõike 5 teine lõik tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

c)

Lõike 5 teine lõik tunnistatakse kehtetuks.

| 7. | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “1.   Laolepinguga hõlmatud suhkru omandiõiguse üleminek toimub kõnealuse suhkru eest maksmise hetkel.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Laolepinguga hõlmatud suhkru omandiõiguse üleminek toimub kõnealuse suhkru eest maksmise hetkel.”

| 8. | Artikkel 16 asendatakse järgmise tekstiga:
  “Artikkel 16
  Sekkumisamet teeb makse kõige varem 120. päeval alates pakkumise vastuvõtmisest tingimusel, et on kontrollitud pakutavate partiide massi ja kvaliteediomadusi.” |
| --- | --- |

8.

Artikkel 16 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 16

Sekkumisamet teeb makse kõige varem 120. päeval alates pakkumise vastuvõtmisest tingimusel, et on kontrollitud pakutavate partiide massi ja kvaliteediomadusi.”

| 9. | Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:
  “4.   Kokku ostetud suhkur viiakse ära






  a) | hiljemalt pakkumise vastuvõtmise kuule järgneva seitsmenda kuu lõpus, ilma et see piiraks artikli 34 kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

9.

Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:

“4.   Kokku ostetud suhkur viiakse ära

a)

hiljemalt pakkumise vastuvõtmise kuule järgneva seitsmenda kuu lõpus, ilma et see piiraks artikli 34 kohaldamist;

| b) | 1. oktoobrist 2005 kuni 9. veebruarini 2006 vastu võetud pakkumiste puhul hiljemalt 30. septembril 2006, ilma et see piiraks artikli 34 kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

1. oktoobrist 2005 kuni 9. veebruarini 2006 vastu võetud pakkumiste puhul hiljemalt 30. septembril 2006, ilma et see piiraks artikli 34 kohaldamist;

| c) | 10. veebruarist 2006 vastu võetud pakkumiste puhul hiljemalt artikliga 34 ette nähtud äraviimise kuupäeval.” |
| --- | --- |

c)

10. veebruarist 2006 vastu võetud pakkumiste puhul hiljemalt artikliga 34 ette nähtud äraviimise kuupäeval.”

| 10. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  “Lõike 2 teises lõigus osutatud sekkumisameti nõutud või aktsepteeritud pakkimise kulude katmiseks ettenähtud kindel summa on 15,70 eurot ühe tonni suhkru kohta.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:

“Lõike 2 teises lõigus osutatud sekkumisameti nõutud või aktsepteeritud pakkimise kulude katmiseks ettenähtud kindel summa on 15,70 eurot ühe tonni suhkru kohta.”

| b) | Lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 jäetakse välja.

| 11. | Artikli 19 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:
  “1.   Artikli 17 lõike 4 punktides a ja b osutatud suhkru äraviimise ajal ning artiklis 16 sätestatud tähtaja jooksul artikli 17 lõike 4 lõike punktis c osutatud suhkru äraviimise ajal võtavad asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud eksperdid või sekkumisameti ja müüja ühisel kokkuleppel valitud eksperdid analüüsimiseks neli proovi.” |
| --- | --- |

11.

Artikli 19 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Artikli 17 lõike 4 punktides a ja b osutatud suhkru äraviimise ajal ning artiklis 16 sätestatud tähtaja jooksul artikli 17 lõike 4 lõike punktis c osutatud suhkru äraviimise ajal võtavad asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud eksperdid või sekkumisameti ja müüja ühisel kokkuleppel valitud eksperdid analüüsimiseks neli proovi.”

| 12. | Artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  “2.   Edukas pakkuja maksab






  a) | pakkumises märgitud hinna lõike 1 punkti a puhul; |
| --- | --- | --- |

12.

Artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Edukas pakkuja maksab

a)

pakkumises märgitud hinna lõike 1 punkti a puhul;

| b) | pakkumismenetluse tingimustes märgitud hinna lõike 1 punkide b ja c puhul.” |
| --- | --- |

b)

pakkumismenetluse tingimustes märgitud hinna lõike 1 punkide b ja c puhul.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkte 1b ja 4–8 kohaldatakse sekkumiseks pakutava suhkru puhul alates määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005 (ELT L 240, 16.9.2005, lk 39).

2

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 219/2006,

8. veebruar 2006,

millega avatakse AKV riikidest pärit CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide importimiseks tariifikvoot ajavahemikuks 1. märts kuni 31. detsember 2006 ning sätestatakse selle haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. novembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1964/2005 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et igal aastal alates 1. jaanuarist 2006 avatakse autonoomne tariifikvoot 775 000 tonni (netomass) AKV riikidest pärit CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide impordiks tollimaksu nullmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1964/2005 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et igal aastal alates 1. jaanuarist 2006 avatakse autonoomne tariifikvoot 775 000 tonni (netomass) AKV riikidest pärit CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide impordiks tollimaksu nullmääraga.

| (2) | Komisjoni 9. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2005 (nõukogu määrusega (EÜ) nr 1964/2005 avatud tariifikvootide raames AKV riikidest pärit banaanide impordi kohta 2006. aasta jaanuaris ja veebruaris) (2) kehtestatakse vajalikud ajutised meetmed, et tagada ühenduse turu varustamine ja kaubavahetuse järjepidevus AKV riikidega ning vältida kaubavoogude häirimist kõnealuse kahe kuu jooksul. Seetõttu tehti impordilitsentside väljaandmiseks kõnealuse tariifikvoodi raames kättesaadavaks üldkogus 160 000 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 9. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2015/2005 (nõukogu määrusega (EÜ) nr 1964/2005 avatud tariifikvootide raames AKV riikidest pärit banaanide impordi kohta 2006. aasta jaanuaris ja veebruaris) (2) kehtestatakse vajalikud ajutised meetmed, et tagada ühenduse turu varustamine ja kaubavahetuse järjepidevus AKV riikidega ning vältida kaubavoogude häirimist kõnealuse kahe kuu jooksul. Seetõttu tehti impordilitsentside väljaandmiseks kõnealuse tariifikvoodi raames kättesaadavaks üldkogus 160 000 tonni.

| (3) | Seetõttu tuleks avada määrusega (EÜ) nr 1964/2005 ettenähtud tariifikvoot 2006. aastaks ning sätestada selle haldamine ajavahemikuks 1. märts kuni 31. detsember 2006. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks avada määrusega (EÜ) nr 1964/2005 ettenähtud tariifikvoot 2006. aastaks ning sätestada selle haldamine ajavahemikuks 1. märts kuni 31. detsember 2006.

| (4) | Impordi puhul, mille suhtes ei kohaldata sooduskorda, tuleks kohandada kõnealuse tariifikvoodi haldamismeetodit eesmärgiga soodustada rahvusvahelist kaubandust ning selle sujumist. Kõige asjakohasem meetod selleks oleks kvoodi kasutamine vastavalt vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide vastuvõtmise kronoloogilisele järjekorrale (põhimõte, mille kohaselt jaotatakse kvoodid taotluste laekumise järjekorras). Selleks, et tagada AKV riikidega kaubavahetuse jätkumine ning selle kaudu ühenduse turu rahuldav varustamine, vältides kaubavoogude häirimist, tuleks siiski osa tariifikvoodist reserveerida ajutiselt ettevõtjatele, kes on ühendust varustanud AKV riikidest pärit banaanidega varem kehtinud impordikorra raames. |
| --- | --- |

(4)

Impordi puhul, mille suhtes ei kohaldata sooduskorda, tuleks kohandada kõnealuse tariifikvoodi haldamismeetodit eesmärgiga soodustada rahvusvahelist kaubandust ning selle sujumist. Kõige asjakohasem meetod selleks oleks kvoodi kasutamine vastavalt vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide vastuvõtmise kronoloogilisele järjekorrale (põhimõte, mille kohaselt jaotatakse kvoodid taotluste laekumise järjekorras). Selleks, et tagada AKV riikidega kaubavahetuse jätkumine ning selle kaudu ühenduse turu rahuldav varustamine, vältides kaubavoogude häirimist, tuleks siiski osa tariifikvoodist reserveerida ajutiselt ettevõtjatele, kes on ühendust varustanud AKV riikidest pärit banaanidega varem kehtinud impordikorra raames.

| (5) | Seega tuleks ette näha, et tariifikvoodist reserveeritakse üldkogus 146 850 tonni ettevõtjatele, kes importisid ühendusse AKV riikidest pärit banaane 2005. aastal. Selle tariifikvoodi osa haldamine peaks toimuma impordilitsentside abil, mis antakse igale ettevõtjale proportsionaalselt 2005. aastal vabasse ringlusse lastud kogustega. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks ette näha, et tariifikvoodist reserveeritakse üldkogus 146 850 tonni ettevõtjatele, kes importisid ühendusse AKV riikidest pärit banaane 2005. aastal. Selle tariifikvoodi osa haldamine peaks toimuma impordilitsentside abil, mis antakse igale ettevõtjale proportsionaalselt 2005. aastal vabasse ringlusse lastud kogustega.

| (6) | Võttes arvesse saadaolevaid koguseid, tuleks litsentsi taotlemiseks kindlaks määrata ülemmäär, mida iga ettevõtja võib esitada ajavahemiku 1. märts kuni 31. detsember 2006 kohta. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse saadaolevaid koguseid, tuleks litsentsi taotlemiseks kindlaks määrata ülemmäär, mida iga ettevõtja võib esitada ajavahemiku 1. märts kuni 31. detsember 2006 kohta.

| (7) | Ülejäänud tariifikvoodi osa peaks olema avatud kõigile ühenduses asuvatele ettevõtjatele vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklites 308a, 308b ja 308c ettenähtud põhimõttele, mille kohaselt jaotatakse kvoodid taotluste laekumise järjekorras. |
| --- | --- |

(7)

Ülejäänud tariifikvoodi osa peaks olema avatud kõigile ühenduses asuvatele ettevõtjatele vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklites 308a, 308b ja 308c ettenähtud põhimõttele, mille kohaselt jaotatakse kvoodid taotluste laekumise järjekorras.

| (8) | Pärast määrusega (EÜ) nr 1964/2005 kehtestatud ühise tollitariifistiku imporditollimaksu määra jõustumist banaanide suhtes ei kohaldata alates 31. detsembrist 2005 nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 404/93 (banaanituru ühise korralduse kohta) (4) IV jaotisega kehtestatud imporditariifikvoodi korda kooskõlas kõnealuse määruse artikli 16 lõikega 1. Määruse (EMÜ) nr 404/93 IV jaotisega ettenähtud ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 896/2001 (5) vastu võetud tariifikvootide haldamise eeskirjad on muutunud õigustühiseks. |
| --- | --- |

(8)

Pärast määrusega (EÜ) nr 1964/2005 kehtestatud ühise tollitariifistiku imporditollimaksu määra jõustumist banaanide suhtes ei kohaldata alates 31. detsembrist 2005 nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 404/93 (banaanituru ühise korralduse kohta) (4) IV jaotisega kehtestatud imporditariifikvoodi korda kooskõlas kõnealuse määruse artikli 16 lõikega 1. Määruse (EMÜ) nr 404/93 IV jaotisega ettenähtud ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 896/2001 (5) vastu võetud tariifikvootide haldamise eeskirjad on muutunud õigustühiseks.

| (9) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 896/2001 kehtetuks tunnistada. Jõusse peaksid jääma teatavad liikmesriikide teabe edastamist käsitlevad sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse kohase impordi haldamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 896/2001 kehtetuks tunnistada. Jõusse peaksid jääma teatavad liikmesriikide teabe edastamist käsitlevad sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse kohase impordi haldamiseks.

| (10) | Selleks et litsentsitaotlusi oleks võimlik esitada õigeaegselt, tuleks ette näha käesoleva määruse viivitamatu jõustumine. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et litsentsitaotlusi oleks võimlik esitada õigeaegselt, tuleks ette näha käesoleva määruse viivitamatu jõustumine.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Objekt

Määruse (EÜ) nr 1964/2005 artikli 1 lõikega 2 ettenähtud tariifikvoot AKV riikidest pärit CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide impordiks nullmääraga avatakse ajavahemikuks 1. märts kuni 31. detsember 2006.

Artikkel 2

Saadaolevad kogused

Tariifikvoodi saadaolevaks koguseks on määratud 615 000 tonni, millest:

| a) | 146 850 tonni hallatakse vastavalt II peatükile ja selle seerianumber on 09.4164. |
| --- | --- |

a)

146 850 tonni hallatakse vastavalt II peatükile ja selle seerianumber on 09.4164.

| b) | 468 150 tonni hallatakse vastavalt III peatükile ja selle seerianumbrid on 09.1638, 09.1639, 09.1640, 09.1642 ja 09.1644. |
| --- | --- |

b)

468 150 tonni hallatakse vastavalt III peatükile ja selle seerianumbrid on 09.1638, 09.1639, 09.1640, 09.1642 ja 09.1644.

II PEATÜKK

ARTIKLI 2 PUNKTIGA A ETTENÄHTUD KOGUSTE IMPORTIMINE

Artikkel 3

Impordilitsentsid

1.   Artikli 2 punktiga a ettenähtud koguste importimisel tuleb esitada impordilitsents, mis on väljastatud vastavalt käesoleva peatüki sätetele.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (6) sätteid, välja arvatud artikli 8 lõikeid 4 ja 5, kohaldatakse, kui käesoleva määruse sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 4

Litsentsitaotluste esitamine

1.   Impordilitsentsi taotlusi võivad esitada ühenduses asuvad majandustegevuses osalejad, kes 2005. aastal tegelikult importisid ühendusse AKV riikidest pärit banaane.

2.   Iga ettevõtja taotletavad kogused ei tohi ületada 40 % AKV riikidest pärit banaanide kogustest, mis ettevõtja lubas vabasse ringlusse 2005. aasta jooksul.

3.   Impordilitsentside taotlused esitab iga ettevõtja 15. ja 16. veebruaril 2006 liikmesriigi pädevale asutusele, kes talle lõikes 2 osutatud kogustele 2005. aastal impordilitsentsi väljastas.

Pädevad asutused on loetletud määruse (EÜ) nr 869/2001 lisas.

4.   Litsentsitaotlusele tuleb lisada koopia või koopiad litsentsidest, mille alusel 2005. aastal AKV riikidest banaane imporditi, ja tõendavad dokumendid selle kohta, et litsentsidega esitatud kogused on pärit AKV riikidest ning tõend komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (7) III jaotises sätestatud tagatise esitamise kohta. Kõnealuse tagatise suuruseks on 150 eurot tonni kohta.

5.   Litsentsitaotlusi, mis ei ole esitatud vastavalt käesolevale artiklile, vastu ei võeta.

6.   Litsentsitaotluste ja litsentside lahtrisse 20 kantakse märkus “litsents – määrus (EÜ) nr 219/2006 – II peatükk”.

Artikkel 5

Litsentside väljaandmine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 21. veebruariks 2006 üldkoguse, mille kohta on nõuetele vastavaid litsentsitaotlusi esitatud.

2.   Kui taotletud kogused ületavad artikli 2 punktis a osutatud kogused, määrab komisjon hiljemalt 24. veebruariks 2006 jaotuskoefitsiendi, mida kõikidele litsentsitaotlustele kohaldatakse.

3.   Pädevad asutused väljastavad impordilitsentse alates 27. veebruarist 2006, kohaldades vajaduse korral lõikes 2 osutatud jaotuskoefitsienti.

4.   Kui jaotuskoefitsiendi kohaldamise tulemusena antakse litsents välja kogusele, mis on väiksem taotletavast kogusest, tagastatakse viivitamata artikli 4 lõikes 4 osutatud tagatis litsentsiga hõlmamata koguse ulatuses.

Artikkel 6

Litsentside kehtivusaeg ja liikmesriikide teatis

1.   Vastavalt artikli 5 lõikele 3 väljaantud impordilitsentsid kehtivad 1. märtsist kuni 31. detsembrini 2006.

2.   Alates aprillist 2006 kuni jaanuarini 2007 (kaasa arvatud) edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga kuu 15. päevaks eelneva kuu jooksul vastavalt artikli 5 lõikele 3 väljaantud litsentside põhjal imporditud banaanide kogused.

III PEATÜKK

ARTIKLI 2 PUNKTIGA B ETTENÄHTUD KOGUSTE IMPORTIMINE

Artikkel 7

Haldamine

1.   Artikli 2 punktis b osutatud kogus on jaotatud viide 93 630 tonni suurusesse ossa.

| Jrk nr | Kvoodi kehtivusaeg: |
| --- | --- |
| 09.1638 | 1. märts kuni 30. aprill |
| 09.1639 | 1. mai kuni 30. juuni |
| 09.1640 | 1. juuli kuni 31. august |
| 09.1642 | 1. september kuni 31. oktoober |
| 09.1644 | 1. november kuni 31. detsember |

Jrk nr

Kvoodi kehtivusaeg:

09.1638

1. märts kuni 30. aprill

09.1639

1. mai kuni 30. juuni

09.1640

1. juuli kuni 31. august

09.1642

1. september kuni 31. oktoober

09.1644

1. november kuni 31. detsember

2.   Lõikes 1 ettenähtud osi hallatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 896/2001 tunnistatakse kehtetuks. Artikleid 21, 26 ja 27 ning nimetatud määruse lisa kohaldatakse siiski käesoleva määruse raames teostatud impordi suhtes.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 316, 2.12.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 324, 10.12.2005, lk 5.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

3

(4)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga

4

(5)  EÜT L 126, 8.5.2001, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 838/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 52).

5

(6)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

6

(7)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.

7

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 220/2006,

8. veebruar 2006,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 lõikega 1 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 lõikega 1 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõike kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõike kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 1 lõikes 1 loetletud ning määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes alates 9. veebruarist 2006 kohaldatavad toetusemäärad

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Sihtkoht (1) | Toetusemäär |
| 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud: | | |
| – kodulindude munad: | | |
| 0407 00 30 | – – muud: | | |
| a) | CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Sihtkoht (1)

Toetusemäär

0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

– kodulindude munad:

0407 00 30

– – muud:

a)

CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

02

6,00

03

20,00

04

3,00

| b) | Muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

Muu kauba eksportimisel

01

3,00

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

– rebud:

0408 11

– – kuivatatud:

ex 0408 11 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

40,00

0408 19

– – muud:

– – – inimtoiduks kõlblik:

ex 0408 19 81

– – – – vedelal kujul:

magustamata

01

20,00

ex 0408 19 89

– – – – külmutatud:

magustamata

01

20,00

– muud:

0408 91

– – kuivatatud:

ex 0408 91 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

73,00

0408 99

– – muud:

ex 0408 99 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

18,00

---

(1)  Sihtkohad on järgmised:

| 01 | kolmandad riigid, välja arvatud Bulgaaria alates 1. oktoobrist 2004 ja Rumeenia alates 1. detsembrist 2005. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud alates 1. veebruarist 2005 eksporditavate kaupade suhtes; |
| --- | --- |
| 02 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa; |
| 03 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid; |
| 04 | kõik sihtkohad välja arvatud Šveits, Bulgaaria alates 1. oktoobrist 2004 ja Rumeenia alates 1. detsembrist 2005 ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad. |

01

kolmandad riigid, välja arvatud Bulgaaria alates 1. oktoobrist 2004 ja Rumeenia alates 1. detsembrist 2005. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud alates 1. veebruarist 2005 eksporditavate kaupade suhtes;

02

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa;

03

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid;

04

kõik sihtkohad välja arvatud Šveits, Bulgaaria alates 1. oktoobrist 2004 ja Rumeenia alates 1. detsembrist 2005 ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad.

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 221/2006,

8. veebruar 2006,

millega kehtestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2375/2002 vähenduskoefitsient muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule III alamkvoodi piires vastavalt määrusele (EÜ) nr 169/2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2375/2002, millega avati kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestati nende haldamise kord ja millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EMÜ) nr 1766/92, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2375/2002 avati muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu aastane tariifikvoot 2 981 600 tonni. See kvoot jaguneb kolmeks alamkvoodiks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2375/2002 avati muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu aastane tariifikvoot 2 981 600 tonni. See kvoot jaguneb kolmeks alamkvoodiks.

| (2) | Komisjoni 31. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 169/2006 (millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2375/2002 seoses impordilitsentside väljastamisega muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule III alamkvoodi 1. osa piires) (3) artikliga 1 määrati ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2006 III alamkvoodi koguseks 464 879,874 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 169/2006 (millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2375/2002 seoses impordilitsentside väljastamisega muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule III alamkvoodi 1. osa piires) (3) artikliga 1 määrati ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2006 III alamkvoodi koguseks 464 879,874 tonni.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 alusel 6. veebruaril 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleb määratleda, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele vähenduskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 alusel 6. veebruaril 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleb määratleda, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele vähenduskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Litsentsitaotlused III alamkvoodi alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu importimiseks, mis on esitatud ja vastavalt määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõigetele 1 ja 2 komisjonile 6. veebruaril 2006 edastatud, rahuldatakse 80,56049 % piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 88. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  ELT L 27, 1.2.2006, lk 3.

3

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 222/2006,

8. veebruar 2006,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Komisjoni 1. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) 180/2006, millega määratakse kindlaks kohustuslikud impordiks mõeldud roosuhkru tarnekogused AKV protokolli ja Indiaga sõlmitud kokkuleppe alusel tarneperioodiks 2005/2006, (4) määrati kindlaks Kongosse, Indiasse, Mosambiiki, Tansaaniasse ja Zimbabwesse tarnimise kohustus, mis on suurem kui tarneperioodiks 2005/2006 esitatud kõikide impordilitsentside taotlused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 1. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) 180/2006, millega määratakse kindlaks kohustuslikud impordiks mõeldud roosuhkru tarnekogused AKV protokolli ja Indiaga sõlmitud kokkuleppe alusel tarneperioodiks 2005/2006, (4) määrati kindlaks Kongosse, Indiasse, Mosambiiki, Tansaaniasse ja Zimbabwesse tarnimise kohustus, mis on suurem kui tarneperioodiks 2005/2006 esitatud kõikide impordilitsentside taotlused.

| (3) | Nimetatud asjaoludel ja selguse huvides on asjakohane märkida, et vastavad piirmäärad ei ole veel saavutatud, |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud asjaoludel ja selguse huvides on asjakohane märkida, et vastavad piirmäärad ei ole veel saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud alates 30. jaanuarist kuni 3. veebruarini 2006 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 987/2005 (ELT L 167, 29.6.2005, lk 12).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

3

(4)  ELT L 29, 2.2.2006, lk 28.

4

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 30.1.2006–3.2.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 100 | |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

30.1.2006–3.2.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

100

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambiik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 30.1.2006–3.2.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 0 | Saavutatud |
| Muud | 0 | Saavutatud |

Riik

30.1.2006–3.2.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

0

Saavutatud

Muud

0

Saavutatud

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 30.1.2006–3.2.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

30.1.2006–3.2.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 223/2006,

8. veebruar 2006,

millega kehtestatakse munasektori eksporditoetused alates 9. veebruar 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest munaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende eksporttoodete olemust ja tähtsust praegusel ajal. |
| --- | --- |

(2)

Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest munaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende eksporttoodete olemust ja tähtsust praegusel ajal.

| (3) | Tulenevalt praegusest turu- ja konkurentsiolukorrast teatavates kolmandates riikides tuleb kindlaks määrata toetus, mis on diferentseeritud vastavalt teatavate munasektori toodete sihtkohtadele. |
| --- | --- |

(3)

Tulenevalt praegusest turu- ja konkurentsiolukorrast teatavates kolmandates riikides tuleb kindlaks määrata toetus, mis on diferentseeritud vastavalt teatavate munasektori toodete sihtkohtadele.

| (4) | Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peavad määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 1 osutatud munatooted kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 20. juuni 1989. aasta direktiivile 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta. (3) |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peavad määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 1 osutatud munatooted kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 20. juuni 1989. aasta direktiivile 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta. (3)

| (5) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. Eksporditoetuste kaotamine ei tohiks siiski kaasa tuua diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. Eksporditoetuste kaotamine ei tohiks siiski kaasa tuua diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes.

| (6) | Kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas on sätestatud nende toodete koodid, mille suhtes antakse eksportimise korral määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 8 osutatud toetust, ja selliste toetuste summad.

Selleks, et direktiivi 89/437/EMÜ lisa XI peatüki reguleerimisalasse kuuluvad tooted vastaksid toetuse saamise tingimustele, peavad nende puhul siiski olema täidetud ka nimetatud direktiiviga ettenähtud tervisemärgistamise nõuded.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

2

(3)  EÜT L 212, 22.7.1989, lk 87. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

3

---

LISA

Munasektori eksporditoetused alates 9. veebruarist 2006

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | E16 | eurot/100 tükki | 1,35 |
| 0407 00 19 9000 | E16 | eurot/100 tükki | 0,70 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | eurot/100 kg | 6,00 |
| E10 | eurot/100 kg | 20,00 |
| E17 | eurot/100 kg | 3,00 |
| 0408 11 80 9100 | E18 | eurot/100 kg | 40,00 |
| 0408 19 81 9100 | E18 | eurot/100 kg | 20,00 |
| 0408 19 89 9100 | E18 | eurot/100 kg | 20,00 |
| 0408 91 80 9100 | E18 | eurot/100 kg | 73,00 |
| 0408 99 80 9100 | E18 | eurot/100 kg | 18,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 750/2005 (EÜT L 126, 19.05.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  E09 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi. |
| E10 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid. |
| E16 | Kõik sihtkohad, v.a Ameerika Ühendriigid, Rumeenia ja Bulgaaria. |
| E17 | Kõik sihtkohad, v.a Šveits, Rumeenia, Bulgaaria ja rühmad E09, E10. |
| E18 | Kõik sihtkohad, v.a Šveits, Rumeenia ja Bulgaaria. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0407 00 11 9000

E16

eurot/100 tükki

1,35

0407 00 19 9000

E16

eurot/100 tükki

0,70

0407 00 30 9000

E09

eurot/100 kg

6,00

E10

eurot/100 kg

20,00

E17

eurot/100 kg

3,00

0408 11 80 9100

E18

eurot/100 kg

40,00

0408 19 81 9100

E18

eurot/100 kg

20,00

0408 19 89 9100

E18

eurot/100 kg

20,00

0408 91 80 9100

E18

eurot/100 kg

73,00

0408 99 80 9100

E18

eurot/100 kg

18,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 750/2005 (EÜT L 126, 19.05.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

E09

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi.

E10

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid.

E16

Kõik sihtkohad, v.a Ameerika Ühendriigid, Rumeenia ja Bulgaaria.

E17

Kõik sihtkohad, v.a Šveits, Rumeenia, Bulgaaria ja rühmad E09, E10.

E18

Kõik sihtkohad, v.a Šveits, Rumeenia ja Bulgaaria.

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 224/2006,

8. veebruar 2006,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975 aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini turu ühise korralduse kohta, (3) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95, (4) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95, (4) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

2

(3)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49).

3

(4)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 82/2006 (ELT L 14, 19.1.2006, lk 10).

4

---

LISA

Komisjoni 8. veebruari 2006. aasta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

“I LISA

| CN-kood | Tootekirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 111,7 | 2 | 01 |
| 96,5 | 6 | 02 |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 195,3 | 32 | 01 |
| 229,4 | 21 | 02 |
| 279,7 | 6 | 03 |
| 0207 25 10 | Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud | 120,6 | 12 | 01 |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 236,2 | 18 | 01 |
| 276,7 | 6 | 03 |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 206,6 | 24 | 01 |
| 264,0 | 7 | 02 |
| 199,2 | 26 | 03 |

CN-kood

Tootekirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

111,7

2

01

96,5

6

02

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

195,3

32

01

229,4

21

02

279,7

6

03

0207 25 10

Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud

120,6

12

01

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

236,2

18

01

276,7

6

03

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

206,6

24

01

264,0

7

02

199,2

26

03

---

(1)  Impordi päritolu:

1

| 01 | Brasiilia |
| --- | --- |
| 02 | Argentina |
| 03 | Tšiili.” |

01

Brasiilia

02

Argentina

03

Tšiili.”

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 225/2006,

8. veebruar 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 200/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 200/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. veebruaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 32, 4.2.2006, lk 39.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 9. veebruarist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 36,67 | 0,28 |
| 1701 11 90 (1) | 36,67 | 3,90 |
| 1701 12 10 (1) | 36,67 | 0,15 |
| 1701 12 90 (1) | 36,67 | 3,61 |
| 1701 91 00 (2) | 35,79 | 7,34 |
| 1701 99 10 (2) | 35,79 | 3,60 |
| 1701 99 90 (2) | 35,79 | 3,60 |
| 1702 90 99 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

36,67

0,28

1701 11 90 (1)

36,67

3,90

1701 12 10 (1)

36,67

0,15

1701 12 90 (1)

36,67

3,61

1701 91 00 (2)

35,79

7,34

1701 99 10 (2)

35,79

3,60

1701 99 90 (2)

35,79

3,60

1702 90 99 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/36

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/15/EÜ,

7. veebruar 2006,

millega kehtestatakse töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide teine loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ, ning millega muudetakse direktiive 91/322/EMÜ ja 2000/39/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse tööohutuse, töötervishoiu ja tööhügieeni nõuandekomitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/24/EÜ kohaselt peab komisjon tegema ettepaneku kehtestada ühenduse tasandil ohtlike ainete Euroopas eesmärgiks olevad soovituslikud piirnormid töökeskkonnas, et kaitsta töötajaid keemilistest mõjuritest tulenevate ohtude eest. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/24/EÜ kohaselt peab komisjon tegema ettepaneku kehtestada ühenduse tasandil ohtlike ainete Euroopas eesmärgiks olevad soovituslikud piirnormid töökeskkonnas, et kaitsta töötajaid keemilistest mõjuritest tulenevate ohtude eest.

| (2) | Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee (SCOEL), mis asutati komisjoni otsusega 95/320/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(2)

Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee (SCOEL), mis asutati komisjoni otsusega 95/320/EÜ. (2)

| (3) | Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid on tervisekaitsel põhinevad mittesiduvad normid, mis on tuletatud värskeimatest kättesaadavatest teaduslikest andmetest ning mis võtavad arvesse mõõtmismeetodite kättesaadavust. Nendega kehtestatakse kokkupuute lävitase, millest allpool ei tohiks ükski aine põhjustada kahjulikke tagajärgi. Piirnormid on vajalikud, et tööandja saaks kindlaks määrata ja hinnata riske vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 4. |
| --- | --- |

(3)

Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid on tervisekaitsel põhinevad mittesiduvad normid, mis on tuletatud värskeimatest kättesaadavatest teaduslikest andmetest ning mis võtavad arvesse mõõtmismeetodite kättesaadavust. Nendega kehtestatakse kokkupuute lävitase, millest allpool ei tohiks ükski aine põhjustada kahjulikke tagajärgi. Piirnormid on vajalikud, et tööandja saaks kindlaks määrata ja hinnata riske vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 4.

| (4) | Kõikide keemiliste mõjurite kohta, mille suhtes on ühenduse tasandil kehtestatud töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid, peavad liikmesriigid ühenduse piirnormi arvesse võttes kehtestama siseriikliku töökeskkonna ohtlike ainete piirnormi, kuid võivad määrata selle laadi siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Kõikide keemiliste mõjurite kohta, mille suhtes on ühenduse tasandil kehtestatud töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid, peavad liikmesriigid ühenduse piirnormi arvesse võttes kehtestama siseriikliku töökeskkonna ohtlike ainete piirnormi, kuid võivad määrata selle laadi siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt.

| (5) | Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikke piirnorme tuleb pidada oluliseks osaks üldises korras, millega tagatakse töötajate tervisekaitse tööl ohtlikest keemilistest ainetest tulenevate ohtude eest. |
| --- | --- |

(5)

Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikke piirnorme tuleb pidada oluliseks osaks üldises korras, millega tagatakse töötajate tervisekaitse tööl ohtlikest keemilistest ainetest tulenevate ohtude eest.

| (6) | Nõukogu määruse (EMÜ) nr 793/93 (3) (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) raamistikus arendatud riski hindamise ja riski vähendamise strateegia tulemuste põhjal on vaja mõne aine suhtes kehtestada või vaadata üle töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 793/93 (3) (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) raamistikus arendatud riski hindamise ja riski vähendamise strateegia tulemuste põhjal on vaja mõne aine suhtes kehtestada või vaadata üle töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid.

| (7) | Esimene ja teine töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide loetelu on kehtestatud komisjoni direktiividega 91/322/EMÜ (4) 96/94/EÜ, (5) võttes aluseks nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivi 80/1107/EMÜ, mis käsitleb töötajate kaitset ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega töl. (6) |
| --- | --- |

(7)

Esimene ja teine töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide loetelu on kehtestatud komisjoni direktiividega 91/322/EMÜ (4) 96/94/EÜ, (5) võttes aluseks nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivi 80/1107/EMÜ, mis käsitleb töötajate kaitset ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega töl. (6)

| (8) | Direktiiv 80/1107/EMÜ on direktiiviga 98/24/EÜ alates 5. maist 2001 kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiv 80/1107/EMÜ on direktiiviga 98/24/EÜ alates 5. maist 2001 kehtetuks tunnistatud.

| (9) | Direktiivis 98/24/EÜ on sätestatud, et direktiivid 91/322/EMÜ ja 96/94/EÜ jäävad jõusse. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivis 98/24/EÜ on sätestatud, et direktiivid 91/322/EMÜ ja 96/94/EÜ jäävad jõusse.

| (10) | Direktiiv 96/94/EÜ on kehtetuks tunnistatud alates 31. detsembrist 2001 komisjoni 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/39/EÜ, millega kehtestati töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide esimene loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl. (7) |
| --- | --- |

(10)

Direktiiv 96/94/EÜ on kehtetuks tunnistatud alates 31. detsembrist 2001 komisjoni 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/39/EÜ, millega kehtestati töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide esimene loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl. (7)

| (11) | Viimaste teaduslike andmete põhjal on asjakohane vaadata läbi töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid, mis on sätestatud direktiivis 91/322/EMÜ. |
| --- | --- |

(11)

Viimaste teaduslike andmete põhjal on asjakohane vaadata läbi töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid, mis on sätestatud direktiivis 91/322/EMÜ.

| (12) | Vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 3 on SCOEL hinnanud 33 ainet, mis on loetletud käesoleva direktiivi lisas. Nendest 33 ainest olid 17 juba loetletud direktiivi 91/322/EMÜ lisas. Nelja aine puhul soovitab SCOEL soovituslikke piirnorme muuta, 13 aine puhul jäävad kehtima endised piirnormid. Seetõttu jäetakse välja direktiivi 91/322/EMÜ lisast need 17 ainet, mis on loetletud käesoleva direktiivi lisas; ülejäänud 10 ainet jäävad alles direktiivi 91/322/EMÜ lisasse. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 3 on SCOEL hinnanud 33 ainet, mis on loetletud käesoleva direktiivi lisas. Nendest 33 ainest olid 17 juba loetletud direktiivi 91/322/EMÜ lisas. Nelja aine puhul soovitab SCOEL soovituslikke piirnorme muuta, 13 aine puhul jäävad kehtima endised piirnormid. Seetõttu jäetakse välja direktiivi 91/322/EMÜ lisast need 17 ainet, mis on loetletud käesoleva direktiivi lisas; ülejäänud 10 ainet jäävad alles direktiivi 91/322/EMÜ lisasse.

| (13) | 10 ainet jäävad alles direktiivi 91/322/EMÜ lisasse. 9 aine puhul ei ole SCOEL veel uusi piirnorme soovitanud, ühe aine puhul on lähitulevikus oodata täiendavaid teaduslikke andmeid, mis saadetakse SCOELile seisukoha võtmiseks. |
| --- | --- |

(13)

10 ainet jäävad alles direktiivi 91/322/EMÜ lisasse. 9 aine puhul ei ole SCOEL veel uusi piirnorme soovitanud, ühe aine puhul on lähitulevikus oodata täiendavaid teaduslikke andmeid, mis saadetakse SCOELile seisukoha võtmiseks.

| (14) | Käesoleva direktiivi lisas esitatud loetelu hõlmab 16 muud ainet, mille piirnormide kohta on SCOEL andnud oma soovituse pärast uusimate töötervishoiualaste teaduslike andmete hindamist ning mõõtmismeetodite kättesaadavust arvesse võttes, vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 3. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi lisas esitatud loetelu hõlmab 16 muud ainet, mille piirnormide kohta on SCOEL andnud oma soovituse pärast uusimate töötervishoiualaste teaduslike andmete hindamist ning mõõtmismeetodite kättesaadavust arvesse võttes, vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 3.

| (15) | Üks neist 16 ainest, monoklorobenseen, oli loetletud direktiivi 2000/39/EÜ lisas. SCOEL on pärast uusimate teaduslike andmete läbivaatamist soovitanud kehtestada uue piirnormi. Seetõttu tuleb see aine, mis on nüüd sisse kantud käesoleva direktiivi lisasse, jätta välja direktiivi 2000/39/EÜ lisast. |
| --- | --- |

(15)

Üks neist 16 ainest, monoklorobenseen, oli loetletud direktiivi 2000/39/EÜ lisas. SCOEL on pärast uusimate teaduslike andmete läbivaatamist soovitanud kehtestada uue piirnormi. Seetõttu tuleb see aine, mis on nüüd sisse kantud käesoleva direktiivi lisasse, jätta välja direktiivi 2000/39/EÜ lisast.

| (16) | Samuti on vaja kehtestada lühiajalise kokkupuute piirnormid teatavatele ainetele, et võtta arvesse tagajärgi, mis tulenevad lühiajalisest kokkupuutest nendega. |
| --- | --- |

(16)

Samuti on vaja kehtestada lühiajalise kokkupuute piirnormid teatavatele ainetele, et võtta arvesse tagajärgi, mis tulenevad lühiajalisest kokkupuutest nendega.

| (17) | Mõne aine puhul on parima võimaliku kaitse tagamiseks vaja arvestada ka aine läbi naha tungimise ohtu. |
| --- | --- |

(17)

Mõne aine puhul on parima võimaliku kaitse tagamiseks vaja arvestada ka aine läbi naha tungimise ohtu.

| (18) | Käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamise suunas. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamise suunas.

| (19) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (8) artikli 17 kohaselt asutatud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (8) artikli 17 kohaselt asutatud komitee arvamusega.

| (20) | Seetõttu tuleks direktiivi 91/322/EMÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu tuleks direktiivi 91/322/EMÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevaga kehtestatakse direktiivi 98/24/EÜ rakendamiseks lisas loetletud keemiliste mõjurite suhtes ühenduses kehtiv töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide teine loetelu.

Artikkel 2

Liikmesriigid kehtestavad lisas sätestatud keemiliste mõjurite suhtes siseriiklikud töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid, võttes arvesse ühenduse piirnorme.

Artikkel 3

Direktiivi 91/322/EMÜ lisast jäetakse välja viited järgmistele ainetele ning nende soovituslikele piirnormidele: nikotiin, sipelghape, metanool, atsetonitriil, nitrobenseen, resortsinool, dietüülamiin, süsinikdioksiid, oksaalhape, tsüaanamiid, difosforpentaoksiid, difosforpentasulfiid, broom, fosforpentakloriid, püreeter, baarium (lahustuvates ühendites Ba), hõbe (lahustuvates ühendites Ag).

Direktiivi 2000/34/EÜ lisast jäetakse välja viide ainele klorobenseen.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18 kuu jooksul pärast direktiivi jõustumist.

Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kõnealuste õigusnormide vastuvõtmisel või nende ametliku avaldamise korral lisavad liikmesriigid nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vladimír ŠPIDLA

---

(1)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

1

(2)  EÜT L 188, 9.8.1995, lk 14.

2

(3)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 177, 5.7.1991, lk 22.

4

(5)  EÜT L 338, 28.12.1996, lk 86.

5

(6)  EÜT L 327, 3.12.1980, lk 8.

6

(7)  EÜT L 142, 16.6.2000, lk 47.

7

(8)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

8

---

LISA

OHTLIKE AINETE SOOVITUSLIKUD PIIRNORMID TÖÖKESKKONNAS

| EINECS (1) | CAS (2) | Aine | Piirnormid | Märkus (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 tundi (4) | Lühiajaline (5) |
| mg/m3
   (6) | ppm (7) | mg/m3
   (6) | ppm (7) |
| 200-193-3 | 54-11-5 | Nikotiin | 0,5 | — | — | — | nahk |
| 200-579-1 | 64-18-6 | Sipelghape | 9 | 5 | — | — | — |
| 200-659-6 | 67-56-1 | Metanool | 260 | 200 | — | — | nahk |
| 200-830-5 | 75-00-3 | Kloroetaan | 268 | 100 | — | — | — |
| 200-835-2 | 75-05-8 | Atsetonitriil | 70 | 40 | — | — | nahk |
| 201-142-8 | 78-78-4 | Isopentaan | 3 000 | 1 000 | — | — | — |
| 202-716-0 | 98-95-3 | Nitrobenseen | 1 | 0,2 | — | — | nahk |
| 203-585-2 | 108-46-3 | Resortsinool | 45 | 10 | — | — | nahk |
| 203-625-9 | 108-88-3 | Tolueen | 192 | 50 | 384 | 100 | nahk |
| 203-628-5 | 108-90-7 | Monoklorobenseen | 23 | 5 | 70 | 15 | — |
| 203-692-4 | 109-66-0 | Pentaan | 3 000 | 1 000 | — | — | — |
| 203-716-3 | 109-89-7 | Dietüülamiin | 15 | 5 | 30 | 10 | — |
| 203-777-6 | 110-54-3 | n-heksaan | 72 | 20 | — | — | — |
| 203-806-2 | 110-82-7 | Tsükloheksaan | 700 | 200 | — | — | — |
| 203-815-1 | 110-91-8 | Morfoliin | 36 | 10 | 72 | 20 | — |
| 203-906-6 | 111-77-3 | 2-(2-metoksüetoksü)etanool | 50,1 | 10 | — | — | nahk |
| 203-961-6 | 112-34-5 | 2-(2-butoksüetoksü)etanool | 67,5 | 10 | 101,2 | 15 | — |
| 204-696-9 | 124-38-9 | Süsinikdioksiid | 9 000 | 5 000 | — | — | — |
| 205-483-3 | 141-43-5 | 2-aminoetanool | 2,5 | 1 | 7,6 | 3 | nahk |
| 205-634-3 | 144-62-7 | Oksaalhape | 1 | — | — | — | — |
| 206-992-3 | 420-04-2 | Tsüaanamiid | 1 | 0,58 | — | — | nahk |
| 207-343-7 | 463-82-1 | Neopentaan | 3 000 | 1 000 | — | — | — |
| 215-236-1 | 1314-56-3 | Difosforpentaoksiid | 1 | — | — | — | — |
| 215-242-4 | 1314-80-3 | Difosforpentasulfiid | 1 | — | — | — | — |
| 231-131-3 | | Hõbe (lahustuvates ühendites Ag) | 0,01 | — | — | — | — |
| Baarium (lahustuvates ühendites Ba) | 0,5 | — | — | — | — |
| Kroom (metall), anorgaanilised kroomi(II)ühendid ja anorgaanilised kroomi(III)ühendid (lahustumatud) | 2 | — | — | — | — |
| 231-714-2 | 7697-37-2 | Lämmastikhape | — | — | 2,6 | 1 | — |
| 231-778-1 | 7726-95-6 | Broom | 0,7 | 0,1 | — | — | — |
| 231-959-5 | 7782-50-5 | Kloor | — | — | 1,5 | 0,5 | — |
| 232-260-8 | 7803-51-2 | Fosfiin | 0,14 | 0,1 | 0,28 | 0,2 | — |
| 8003-34-7 | Püreeter (sensibileerivatest laktoonidest puhastatud) | 1 | — | — | — | — |
| 233-060-3 | 10026-13-8 | Fosforpentakloriid | 1 | — | — | — | — |

EINECS (1)

CAS (2)

Aine

Piirnormid

Märkus (3)

8 tundi (4)

Lühiajaline (5)

mg/m3
   (6)

ppm (7)

mg/m3
   (6)

ppm (7)

200-193-3

54-11-5

Nikotiin

0,5

—

—

—

nahk

200-579-1

64-18-6

Sipelghape

9

5

—

—

—

200-659-6

67-56-1

Metanool

260

200

—

—

nahk

200-830-5

75-00-3

Kloroetaan

268

100

—

—

—

200-835-2

75-05-8

Atsetonitriil

70

40

—

—

nahk

201-142-8

78-78-4

Isopentaan

3 000

1 000

—

—

—

202-716-0

98-95-3

Nitrobenseen

1

0,2

—

—

nahk

203-585-2

108-46-3

Resortsinool

45

10

—

—

nahk

203-625-9

108-88-3

Tolueen

192

50

384

100

nahk

203-628-5

108-90-7

Monoklorobenseen

23

5

70

15

—

203-692-4

109-66-0

Pentaan

3 000

1 000

—

—

—

203-716-3

109-89-7

Dietüülamiin

15

5

30

10

—

203-777-6

110-54-3

n-heksaan

72

20

—

—

—

203-806-2

110-82-7

Tsükloheksaan

700

200

—

—

—

203-815-1

110-91-8

Morfoliin

36

10

72

20

—

203-906-6

111-77-3

2-(2-metoksüetoksü)etanool

50,1

10

—

—

nahk

203-961-6

112-34-5

2-(2-butoksüetoksü)etanool

67,5

10

101,2

15

—

204-696-9

124-38-9

Süsinikdioksiid

9 000

5 000

—

—

—

205-483-3

141-43-5

2-aminoetanool

2,5

1

7,6

3

nahk

205-634-3

144-62-7

Oksaalhape

1

—

—

—

—

206-992-3

420-04-2

Tsüaanamiid

1

0,58

—

—

nahk

207-343-7

463-82-1

Neopentaan

3 000

1 000

—

—

—

215-236-1

1314-56-3

Difosforpentaoksiid

1

—

—

—

—

215-242-4

1314-80-3

Difosforpentasulfiid

1

—

—

—

—

231-131-3

Hõbe (lahustuvates ühendites Ag)

0,01

—

—

—

—

Baarium (lahustuvates ühendites Ba)

0,5

—

—

—

—

Kroom (metall), anorgaanilised kroomi(II)ühendid ja anorgaanilised kroomi(III)ühendid (lahustumatud)

2

—

—

—

—

231-714-2

7697-37-2

Lämmastikhape

—

—

2,6

1

—

231-778-1

7726-95-6

Broom

0,7

0,1

—

—

—

231-959-5

7782-50-5

Kloor

—

—

1,5

0,5

—

232-260-8

7803-51-2

Fosfiin

0,14

0,1

0,28

0,2

—

8003-34-7

Püreeter (sensibileerivatest laktoonidest puhastatud)

1

—

—

—

—

233-060-3

10026-13-8

Fosforpentakloriid

1

—

—

—

—

---

(1)  EINECS: Euroopa kaubanduslike keemiliste ainete loetelu.

(2)  CAS: Chemical Abstracts Service'i number.

(3)  Ohtlike ainete soovitusliku piirnormi juures olev märkus “nahk” tähendab, et aine võib olulisel määral imenduda naha kaudu.

(4)  Mõõdetud või arvutatud kaheksatunnise kontrollaja aja–kaalu keskmisega.

(5)  Piirnorm, millest suuremat kokkupuudet ei tohiks esineda ja mis põhineb 15-minutilisel ajavahemikul, kui pole näidatud teisiti.

(6)  mg/m3: milligrammi ühes kuupmeetris õhus 20 °C ja 101,3 kPa juures.

(7)  ppm: mahumiljondikku õhus (ml/m3).

---

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/40

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/17/EÜ,

8. veebruar 2006,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, konserveerimise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 28 punkte b, d, e, f ja i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2004/23/EÜ kehtestatakse inimkasutuseks ettenähtud inimkudede ja -rakkude ning inimkudedest ja -rakkudest valmistatud inimkasutuseks ettenähtud toodete annetamise, hankimise ja uurimise kvaliteedi- ja ohutusstandardid, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2004/23/EÜ kehtestatakse inimkasutuseks ettenähtud inimkudede ja -rakkude ning inimkudedest ja -rakkudest valmistatud inimkasutuseks ettenähtud toodete annetamise, hankimise ja uurimise kvaliteedi- ja ohutusstandardid, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase.

| (2) | Selleks et takistada haiguste edasikandumist inimkasutuseks ettenähtud inimkudede ja -rakkude kaudu ning tagada kvaliteedi ja ohutuse võrdväärne tase, nõutakse direktiivis 2004/23/EÜ konkreetsete tehniliste nõuete kehtestamist inimkudede ja -rakkude kasutamisprotsessi kõikidele etappidele. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et takistada haiguste edasikandumist inimkasutuseks ettenähtud inimkudede ja -rakkude kaudu ning tagada kvaliteedi ja ohutuse võrdväärne tase, nõutakse direktiivis 2004/23/EÜ konkreetsete tehniliste nõuete kehtestamist inimkudede ja -rakkude kasutamisprotsessi kõikidele etappidele.

| (3) | Kudede ja rakkude kasutamine inimkehas kannab endas haiguste edasikandumise ning teiste võimalike kõrvalmõjude ohtu retsipiendile. Seda ohtu on võimalik vähendada doonorite hoolika valimisega, iga annetuse uurimisega ning kudede ja rakkude hankimise menetluse rakendamisega vastavalt parimate olemasolevate teaduslike nõuannete kohaselt kehtestatud ja ajakohastatud eeskirjadele. Seetõttu peaksid kõik ühenduses kasutatavad koed ja rakud, kaasa arvatud need, mida kasutatakse ravimite valmistamise lähteainena, vastama käesolevas direktiivis sätestatud kvaliteedi- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Kudede ja rakkude kasutamine inimkehas kannab endas haiguste edasikandumise ning teiste võimalike kõrvalmõjude ohtu retsipiendile. Seda ohtu on võimalik vähendada doonorite hoolika valimisega, iga annetuse uurimisega ning kudede ja rakkude hankimise menetluse rakendamisega vastavalt parimate olemasolevate teaduslike nõuannete kohaselt kehtestatud ja ajakohastatud eeskirjadele. Seetõttu peaksid kõik ühenduses kasutatavad koed ja rakud, kaasa arvatud need, mida kasutatakse ravimite valmistamise lähteainena, vastama käesolevas direktiivis sätestatud kvaliteedi- ja ohutusnõuetele.

| (4) | Paljunemisrakkudel on nende kasutamise eripära tõttu kvaliteedi ja ohutuse eritunnusjooned, mida on käesolevas direktiivis arvesse võetud. |
| --- | --- |

(4)

Paljunemisrakkudel on nende kasutamise eripära tõttu kvaliteedi ja ohutuse eritunnusjooned, mida on käesolevas direktiivis arvesse võetud.

| (5) | Paljunemisrakkude annetamisel partnerite vahel, kellel on intiimsuhe, on põhjendatud nõuda vähemal määral bioloogilisi uuringuid, kuna sellisel juhul loetakse ohtu retsipiendi jaoks väiksemaks kui annetuse puhul kolmandatelt isikutelt. Ristsaastumise ohu minimeerimiseks on doonori bioloogilised uuringud vajalikud ainult juhul, kui annetatud rakke töödeldakse, kasvatatakse või säilitatakse. |
| --- | --- |

(5)

Paljunemisrakkude annetamisel partnerite vahel, kellel on intiimsuhe, on põhjendatud nõuda vähemal määral bioloogilisi uuringuid, kuna sellisel juhul loetakse ohtu retsipiendi jaoks väiksemaks kui annetuse puhul kolmandatelt isikutelt. Ristsaastumise ohu minimeerimiseks on doonori bioloogilised uuringud vajalikud ainult juhul, kui annetatud rakke töödeldakse, kasvatatakse või säilitatakse.

| (6) | Käesolev direktiiv põhineb ulatuslikel aruteludel omandatud rahvusvahelisel kogemusel, Euroopa Nõukogu juhendil organite, kudede ja rakkude ohutuse ja kvaliteedi tagamise kohta, Euroopa inimõiguste konventsioonil, Euroopa Nõukogu inimõiguste ja inimväärikuse kaitse konventsioonil seoses bioloogia ja meditsiini rakendamisega – inimõiguste ja biomeditsiini konventsioonil (Oviedo, 4.4.1997) – koos selle lisaprotokollidega ning Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitustel. Liikmesriigid toetuvad olemasolevatele rahvusvahelistele teaduslikele tõendusmaterjalidele eelkõige nende doonorite bioloogiliste lisauuringute puhul, kes pärinevad teatavate haiguste kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid või vanemad pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest. Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa põhiõiguste harta põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv põhineb ulatuslikel aruteludel omandatud rahvusvahelisel kogemusel, Euroopa Nõukogu juhendil organite, kudede ja rakkude ohutuse ja kvaliteedi tagamise kohta, Euroopa inimõiguste konventsioonil, Euroopa Nõukogu inimõiguste ja inimväärikuse kaitse konventsioonil seoses bioloogia ja meditsiini rakendamisega – inimõiguste ja biomeditsiini konventsioonil (Oviedo, 4.4.1997) – koos selle lisaprotokollidega ning Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitustel. Liikmesriigid toetuvad olemasolevatele rahvusvahelistele teaduslikele tõendusmaterjalidele eelkõige nende doonorite bioloogiliste lisauuringute puhul, kes pärinevad teatavate haiguste kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid või vanemad pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest. Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa põhiõiguste harta põhimõtetega.

| (7) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ alusel loodud komisjoni arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ alusel loodud komisjoni arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   sugurakud– kõik koed ja rakud, mida kavatsetakse kasutada kunstliku viljastamise eesmärgil;

b)   partneri annetus– paljunemisrakkude annetus mehe ja naise vahel, kes avaldavad, et neil on intiimsuhe;

c)   otsene kasutamine– mis tahes menetlus, mille puhul rakud annetatakse ja neid kasutatakse ilma neid rakkude pangas hoidmata;

d)   kvaliteedisüsteem– organisatsiooniline struktuur, määratletud kohustused, menetlused, protsessid ja vahendid kvaliteedijuhtimise rakendamiseks, hõlmates kõiki kvaliteedile otseselt või kaudselt kaasa aitavaid tegevusi;

e)   standardne töökord– kirjalikud juhised, kus kirjeldatakse konkreetse protsessi etappe, sealhulgas kasutatavaid materjale ja meetodeid ning eeldatavat lõpptoodet;

f)   valideerimine (või kvalifitseerimine seadmete või keskkondade puhul)– sellise dokumenteeritud tõendusmaterjali loomine, millega tagatakse piisav kindlus, et konkreetse protsessi, standardse töökorra, seadme või keskkonna puhul toodetakse järjekindlalt toodet, mis vastab selle eelnevalt kindlaks määratud spetsifikaatidele ja kvaliteediomadustele; protsessi valideerimine toimub selleks, et hinnata süsteemi toimimise tõhusust kasutuseesmärgi põhjal;

g)   jälgitavus– võime kude/rakk kindlaks teha ja selle asukoht kindlaks määrata protsessi igas etapis alates koe/raku hankimisest, töötlemisest, uurimisest ja säilitamisest ning lõpetades retsipiendile kättetoimetamise või hävitamisega, sealhulgas võime teha kindlaks doonor ja koepank või kudesid/rakke vastu võttev, töötlev või säilitav tootmisasutus ning võime teha kudede/rakkude siirdamisega tegelevates meditsiiniasutus(t)es kindlaks retsipient (retsipiendid); jälgitavus hõlmab ka võimet teha kindlaks kõik asjakohased andmed kõnealuste kudede/rakkudega kokkupuutuvate toodete ja materjalide kohta ning võimet määrata kindlaks kõnealuste andmete asukoht;

h)   hankimisasutus– tervishoiuasutus või haigla või muu asutuse üksus, kes tegeleb inimkudede ja -rakkude hankimisega ning kes ei ole võib-olla akrediteeritud, määratud, volitatud ega litsentsitud koepangana tegutsema.

Artikkel 2

Nõuded inimkudede ja -rakkude hankimisele

1.   Välja arvatud paljunemisrakkude annetamisel partnerilt otseseks kasutamiseks, peavad liikmesriigid tagama, et inimkudede ja -rakkude hankimine akrediteeritakse, määratakse, volitatakse või litsentsitakse ainult juhul, kui on täidetud lõigetes 2 kuni 12 sätestatud nõuded.

2.   Inimkudesid ja -rakkusid hangivad isikud, kes on edukalt läbinud hangitavatele kudedele ja rakkudele spetsialiseerunud haiglameeskonna või hankimiseks volitatud koepanga poolt kindlaks määratud koolitusprogrammi.

3.   Koepangal või hankimisasutusel on kirjalikud lepingud personaliga või haiglameeskondadega, kes vastutavad doonorite valimise eest, välja arvatud juhul, kui nad on sellesama organisatsiooni või asutuse töötajad; kõnealustes lepingutes määratakse kindlaks menetlused, mida tuleb järgida, et tagada vastavus I lisas sätestatud doonorite valikukriteeriumidele.

4.   Koepangal või hankimisasutusel on kirjalikud lepingud personaliga või haiglameeskondadega, kes vastutavad kudede/rakkude hankimise eest, välja arvatud juhul, kui nad on sellesama asutuse või organisatsiooni töötajad; kõnealustes lepingutes määratakse kindlaks millist liiki kudesid ja/või rakke ja/või uuritavaid proove hangitakse ning järgitavad menetlused.

5.   On olemas standardne töökord, et kontrollida:

| a) | doonori isikut; |
| --- | --- |

a)

doonori isikut;

| b) | doonori või doonori perekonna nõusoleku või volituse üksikasju; |
| --- | --- |

b)

doonori või doonori perekonna nõusoleku või volituse üksikasju;

| c) | artikliga 3 ettenähtud doonorite valikukriteeriumide hindamist; |
| --- | --- |

c)

artikliga 3 ettenähtud doonorite valikukriteeriumide hindamist;

| d) | artikliga 4 doonoritele ettenähtud laboratoorsete uuringute hindamist. |
| --- | --- |

d)

artikliga 4 doonoritele ettenähtud laboratoorsete uuringute hindamist.

On olemas ka standardne töökord, milles kirjeldatakse kudede ja rakkude hankimist, pakendamist, märgistamist ja transportimist saabumiskohta koepangas või kudede ja rakkude otsese jaotamise korral nende kasutamise eest vastutavale haiglameeskonnale või koe-/rakuproovi korral laborisse uuringuteks; töökord peab vastama käesoleva direktiivi artiklile 5.

6.   Hankimine toimub artikli 5 kohaselt asjakohastes ruumides, kusjuures järgitakse protseduure, mis minimeerivad hangitud kudede ja rakkude bakteriaalse või muu nakkusohu.

7.   Hankimisel kasutatavaid materjale ja seadmeid käsitsetakse vastavalt IV lisa alapunktis 1.3 ettenähtud standarditele ja spetsifikaatidele ning võttes nõuetekohaselt arvesse vastavaid siseriiklikke ja rahvusvahelisi eeskirju, standardeid ja suuniseid, mis käsitlevad ravimite ja meditsiiniseadmete steriliseerimist. Kudede ja rakkude hankimiseks kasutatakse kvalifitseeritud, steriilseid instrumente ja hankimisseadmeid.

8.   Kudede ja rakkude võtmine elusdoonoritelt toimub keskkonnas, kus on tagatud nende tervise kaitse, ohutus ja privaatsus.

9.   Vajaduse korral muretsetakse surnud doonorite keha taastamiseks vajalik personal ja seadmed. Selline taastamine teostatakse tõhusalt.

10.   Kudede ja rakkude hankimise protseduur toimub vastavalt artiklis 5 sätestatud nõuetele.

11.   Doonorile ning annetatud kudedele ja rakkudele määratakse hankimise ajal või koepangas kordumatu identifitseerimiskood, et tagada doonori nõuetekohane kindlakstegemine ja kogu annetatud materjali jälgitavuse. Kodeeritud andmed sisestatakse selleks ettenähtud registrisse.

12.   Dokumentatsiooni doonori kohta säilitatakse vastavalt IV lisa alapunktile 1.4.

Artikkel 3

Kudede ja rakkude doonorite valikukriteeriumid

Pädev asutus või pädevad asutused tagavad, et doonorid vastavad valikukriteeriumidele, mis on sätestatud:

| a) | kudede ja rakkude, välja arvatud paljunemisrakkude doonorite puhul I lisas; |
| --- | --- |

a)

kudede ja rakkude, välja arvatud paljunemisrakkude doonorite puhul I lisas;

| b) | paljunemisrakkude doonorite puhul III lisas. |
| --- | --- |

b)

paljunemisrakkude doonorite puhul III lisas.

Artikkel 4

Doonoritele ettenähtud laboratoorsed uuringud

1.   Pädev asutus või pädevad asutused tagavad, et:

| a) | kudede ja rakkude doonorid, välja arvatud paljunemisrakkude doonorid, läbivad II lisa punktis 1 sätestatud bioloogilised uuringud; |
| --- | --- |

a)

kudede ja rakkude doonorid, välja arvatud paljunemisrakkude doonorid, läbivad II lisa punktis 1 sätestatud bioloogilised uuringud;

| b) | punktis a viidatud uuringud teostatakse vastavalt II lisa punktis 2 sätestatud üldnõuetele. |
| --- | --- |

b)

punktis a viidatud uuringud teostatakse vastavalt II lisa punktis 2 sätestatud üldnõuetele.

2.   Pädev asutus või pädevad asutused tagavad, et:

| a) | paljunemisrakkude doonorid läbivad III lisa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud bioloogilised uuringud; |
| --- | --- |

a)

paljunemisrakkude doonorid läbivad III lisa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud bioloogilised uuringud;

| b) | eespool punktis a viidatud uuringuid tehakse vastavalt III lisa punktis 4 sätestatud üldnõuetele. |
| --- | --- |

b)

eespool punktis a viidatud uuringuid tehakse vastavalt III lisa punktis 4 sätestatud üldnõuetele.

Artikkel 5

Kudede ja/või rakkude annetamise ja hankimise protseduur ja nende vastuvõtmine koepangas

Pädev asutus või pädevad asutused tagab/tagavad, et kudede ja/või rakkude annetamise ja hankimise protseduur ja nende vastuvõtmine koepangas vastavad IV lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Konkreetsete kudede või rakkude retsipiendile otsetarnimise nõuded

Pädev asutus või pädevad asutused võivad anda loa jagada teatavaid kudesid ja rakke hankimiskohast otse raviasutusele nende koheseks siirdamiseks.

Artikkel 7

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. novembriks 2006. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

1

---

I LISA

KUDEDE JA/VÕI RAKKUDE DOONORITE VALIKUKRITEERIUMID (VÄLJA ARVATUD PALJUNEMISRAKKUDE DOONORID), NAGU ON VIIDATUD ARTIKLI 3 PUNKTIS a

Doonorite valikukriteeriumid põhinevad konkreetsete rakkude/kudede kasutamisega seotud ohtude analüüsil. Nimetatud ohtude näitajad tehakse kindlaks füüsilise läbivaatuse, haigusloo ja varasema käitumise, bioloogilise uuringu, surmajärgse läbivaatuse (surnud doonorite puhul) ja mis tahes muu asjakohase uurimise kaudu. Kui ei ole põhjendatud dokumenteeritud riskianalüüsi põhjal, mille on heaks kiitnud direktiivi 2004/23/EÜ artiklis 17 määratletud vastutav isik, arvatakse doonorid doonorlusest välja, kui kehtib mis tahes järgmine kriteerium.

1.   Surnud doonorid

1.1.   Üldised väljaarvamise kriteeriumid

| 1.1.1. | Surma põhjus on teadmata, juhul kui lahkamine ei anna teavet surma põhjuse kohta pärast hankimist ning ei kehti ükski alapunktis 1.1. esitatud üldine väljaarvamise kriteerium. |
| --- | --- |

1.1.1.

Surma põhjus on teadmata, juhul kui lahkamine ei anna teavet surma põhjuse kohta pärast hankimist ning ei kehti ükski alapunktis 1.1. esitatud üldine väljaarvamise kriteerium.

| 1.1.2. | Teadmata põhjusega haiguse kunagine esinemine. |
| --- | --- |

1.1.2.

Teadmata põhjusega haiguse kunagine esinemine.

| 1.1.3. | Pahaloomulise haiguse olemasolu või varasem esinemine, välja arvatud esmane põhirakkude kartsinoom, emakakaela in situ kartsinoom ning mõned kesknärvisüsteemi esmased kasvajad, mida tuleb hinnata vastavalt teaduslikele tõendusmaterjalidele. Pahaloomuliste haigustega doonoreid võib hinnata ja kaaluda sarvkesta annetuseks, välja arvatud need, kellel on võrkkestakasvaja, hematoloogiline neoplasma ja silma eesmise osa pahaloomulised kasvajad. |
| --- | --- |

1.1.3.

Pahaloomulise haiguse olemasolu või varasem esinemine, välja arvatud esmane põhirakkude kartsinoom, emakakaela in situ kartsinoom ning mõned kesknärvisüsteemi esmased kasvajad, mida tuleb hinnata vastavalt teaduslikele tõendusmaterjalidele. Pahaloomuliste haigustega doonoreid võib hinnata ja kaaluda sarvkesta annetuseks, välja arvatud need, kellel on võrkkestakasvaja, hematoloogiline neoplasma ja silma eesmise osa pahaloomulised kasvajad.

| 1.1.4. | Prioonide põhjustatud haiguste edasikandumise oht. Sellises ohus on näiteks järgmised inimesed:






  a) | kellel on diagnoositud Creutzfeldt-Jakobi tõbi või Creutzfeldt-Jacobi tõve variant või kelle perekonnas on esinenud mitteiatrogeenset Creutzfeldt-Jakobi tõbe; |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

Prioonide põhjustatud haiguste edasikandumise oht. Sellises ohus on näiteks järgmised inimesed:

a)

kellel on diagnoositud Creutzfeldt-Jakobi tõbi või Creutzfeldt-Jacobi tõve variant või kelle perekonnas on esinenud mitteiatrogeenset Creutzfeldt-Jakobi tõbe;

| b) | kellel on esinenud kiiresti arenevat dementsust või degenereeruvat närvihaigust, sealhulgas teadmata päritoluga; |
| --- | --- |

b)

kellel on esinenud kiiresti arenevat dementsust või degenereeruvat närvihaigust, sealhulgas teadmata päritoluga;

| c) | inimese ajuripatsist pärinevate hormoonide retsipiendid (näiteks kasvuhormoonid) ning sarvkesta, skleera ja kõvakesta siirde retsipiendid ning inimesed, kellele on tehtud dokumenteerimata neurokirurgiat (kus on võidud kasutada kõvakesta). |
| --- | --- |

c)

inimese ajuripatsist pärinevate hormoonide retsipiendid (näiteks kasvuhormoonid) ning sarvkesta, skleera ja kõvakesta siirde retsipiendid ning inimesed, kellele on tehtud dokumenteerimata neurokirurgiat (kus on võidud kasutada kõvakesta).

Creutzfeldt-Jakobi tõve variandi puhul võidakse soovitada täiendavaid ettevaatusmeetmeid.

| 1.1.5. | Süsteemne infektsioon, mis annetamise ajal ei ole kontrolli all, sealhulgas bakteriaalsed haigused, süsteemsed viirus-, seen- või parasiitnakkused või märkimisväärne paikne infektsioon annetatavates kudedes ja rakkudes. Bakteriaalse septitseemiaga doonoreid võib hinnata ja kaaluda silmakudede ja -rakkude annetuseks, kuid ainult sel juhul, kui sarvkesta säilitamine toimub elundi kultiveerimisel, et oleks võimalik tuvastada koe võimalikku bakteriaalset saastatust. |
| --- | --- |

1.1.5.

Süsteemne infektsioon, mis annetamise ajal ei ole kontrolli all, sealhulgas bakteriaalsed haigused, süsteemsed viirus-, seen- või parasiitnakkused või märkimisväärne paikne infektsioon annetatavates kudedes ja rakkudes. Bakteriaalse septitseemiaga doonoreid võib hinnata ja kaaluda silmakudede ja -rakkude annetuseks, kuid ainult sel juhul, kui sarvkesta säilitamine toimub elundi kultiveerimisel, et oleks võimalik tuvastada koe võimalikku bakteriaalset saastatust.

| 1.1.6. | HIVi, ägeda või kroonilise B-hepatiidi (välja arvatud tuvastatud immuunsusega isikute puhul), C-hepatiidi ja HTVL I/II varasem esinemine, kliinilised tunnused või laboratoorsete tõendite olemasolu, nimetatud nakkushaiguste edasikandumise oht või riskifaktorite ilmnemine. |
| --- | --- |

1.1.6.

HIVi, ägeda või kroonilise B-hepatiidi (välja arvatud tuvastatud immuunsusega isikute puhul), C-hepatiidi ja HTVL I/II varasem esinemine, kliinilised tunnused või laboratoorsete tõendite olemasolu, nimetatud nakkushaiguste edasikandumise oht või riskifaktorite ilmnemine.

| 1.1.7. | Kroonilise, süsteemse autoimmuunhaiguse varasem esinemine, millel võiks olla kahjulik mõju võetava koe kvaliteedile. |
| --- | --- |

1.1.7.

Kroonilise, süsteemse autoimmuunhaiguse varasem esinemine, millel võiks olla kahjulik mõju võetava koe kvaliteedile.

| 1.1.8. | Doonori vereproovide uuringute tulemused on kehtetud järgmiste näidustuste puhul:






  a) | verelahjendus vastavalt II lisa punktis 2 olevatele spetsifikaatidele, kui enne ülekande tegemist võetud proov pole kättesaadav või |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

Doonori vereproovide uuringute tulemused on kehtetud järgmiste näidustuste puhul:

a)

verelahjendus vastavalt II lisa punktis 2 olevatele spetsifikaatidele, kui enne ülekande tegemist võetud proov pole kättesaadav või

| b) | ravi immuunsupressiivsete ainetega. |
| --- | --- |

b)

ravi immuunsupressiivsete ainetega.

| 1.1.9. | Tõendusmaterjal nakkushaiguste mis tahes muude riskifaktorite kohta riskianalüüsi põhjal, võttes arvesse doonori reisimisi ja potentsiaalsete ohtude varasemat esinemist ning kohalike nakkushaiguste levikut. |
| --- | --- |

1.1.9.

Tõendusmaterjal nakkushaiguste mis tahes muude riskifaktorite kohta riskianalüüsi põhjal, võttes arvesse doonori reisimisi ja potentsiaalsete ohtude varasemat esinemist ning kohalike nakkushaiguste levikut.

| 1.1.10. | Nakkushaigus(t)e ohule viitavate füüsiliste märkide olemasolu doonori kehal, nagu on kirjeldatud IV lisa alapunktis 1.2.3. |
| --- | --- |

1.1.10.

Nakkushaigus(t)e ohule viitavate füüsiliste märkide olemasolu doonori kehal, nagu on kirjeldatud IV lisa alapunktis 1.2.3.

| 1.1.11. | Mingi aine (näiteks tsüaniid, plii, elavhõbe, kuld) neelamine või kokkupuude sellega, mis võib retsipiendile edasi kanduda annuses, mis võib tema tervist ohustada. |
| --- | --- |

1.1.11.

Mingi aine (näiteks tsüaniid, plii, elavhõbe, kuld) neelamine või kokkupuude sellega, mis võib retsipiendile edasi kanduda annuses, mis võib tema tervist ohustada.

| 1.1.12. | Hiljutine nõrgestatud elusviirusega vaktsineerimine, mille puhul arvestatakse edasikandumisohuga. |
| --- | --- |

1.1.12.

Hiljutine nõrgestatud elusviirusega vaktsineerimine, mille puhul arvestatakse edasikandumisohuga.

| 1.1.13. | Siirdamine, mille puhul on kasutatud ksenografte. |
| --- | --- |

1.1.13.

Siirdamine, mille puhul on kasutatud ksenografte.

1.2.   Surnud lapsdoonorite üldised väljaarvamise kriteeriumid

| 1.2.1. | Iga HIV nakkusega emast sündinud laps või kes vastab mis tahes alapunktis 1.1. nimetatud väljaarvamise kriteeriumile, tuleb doonorina välja arvata, kuni nakkuse edasikandumise oht ei ole täielikult välistatud.






  a) | Alla 18kuused lapsed, kes on sündinud HIV, B-hepatiidi, C-hepatiidi või HTVL nakkusega või nimetatud nakkuse ohuga emast ning keda nende ema on eelneva 12 kuu jooksul rinnaga toitnud, ei saa doonoriks arvestada olenemata analüütiliste uuringute tulemustest; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Iga HIV nakkusega emast sündinud laps või kes vastab mis tahes alapunktis 1.1. nimetatud väljaarvamise kriteeriumile, tuleb doonorina välja arvata, kuni nakkuse edasikandumise oht ei ole täielikult välistatud.

a)

Alla 18kuused lapsed, kes on sündinud HIV, B-hepatiidi, C-hepatiidi või HTVL nakkusega või nimetatud nakkuse ohuga emast ning keda nende ema on eelneva 12 kuu jooksul rinnaga toitnud, ei saa doonoriks arvestada olenemata analüütiliste uuringute tulemustest;

| b) | HIV, B-hepatiidi, C-hepatiidi või HTVL nakkusega või nimetatud nakkuse ohuga emade lapsed, keda nende ema ei ole eelneva 12 kuu jooksul rinnaga toitnud ja kelle analüütiliste uuringute tulemused, füüsiline läbivaatus ning haiguslugude ülevaatamine ei anna tõendusmaterjali HIV, B-hepatiidi, C-hepatiidi või HTVL nakkusest, võivad olla doonorid. |
| --- | --- |

b)

HIV, B-hepatiidi, C-hepatiidi või HTVL nakkusega või nimetatud nakkuse ohuga emade lapsed, keda nende ema ei ole eelneva 12 kuu jooksul rinnaga toitnud ja kelle analüütiliste uuringute tulemused, füüsiline läbivaatus ning haiguslugude ülevaatamine ei anna tõendusmaterjali HIV, B-hepatiidi, C-hepatiidi või HTVL nakkusest, võivad olla doonorid.

2.   Elusdoonorid

2.1.   Autoloogiline elusdoonor

| 2.1.1. | Kui eemaldatud koed ja rakud kuuluvad säilitamisele või kultiveerimisele, tuleb läbi viia sama minimaalne bioloogiliste uuringute kogum nagu allogeense elusdoonori puhul. Positiivsed uuringute tulemused ei takista ilmtingimata kudede või rakkude või nendest saadud toodete säilitamist, töötlemist ja uuesti siirdamist, kui on olemas nõuetekohased isoleeritud säilitamisruumid, milles on tagatud teiste siirikutega ristsaastumise ohu puudumine ja/või lisaainetega saastumise ja/või segiajamisohu puudumine. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kui eemaldatud koed ja rakud kuuluvad säilitamisele või kultiveerimisele, tuleb läbi viia sama minimaalne bioloogiliste uuringute kogum nagu allogeense elusdoonori puhul. Positiivsed uuringute tulemused ei takista ilmtingimata kudede või rakkude või nendest saadud toodete säilitamist, töötlemist ja uuesti siirdamist, kui on olemas nõuetekohased isoleeritud säilitamisruumid, milles on tagatud teiste siirikutega ristsaastumise ohu puudumine ja/või lisaainetega saastumise ja/või segiajamisohu puudumine.

2.2.   Allogeenne elusdoonor

| 2.2.1. | Allogeensed elusdoonorid tuleb valida alapunkti 2.2.2. kohaselt nende tervise ja haigusloo põhjal, mis on esitatud ankeedis, ning intervjuu abil, mille kvalifitseeritud ja koolitatud tervishoiuspetsialist doonoriga korraldab. See hinnang peab hõlmama asjakohaseid tegureid, mis võivad aidata nende isikute kindlaksmääramisel ja väljasõelumisel, kelle annetus võiks ohustada teiste tervist, nagu näiteks teistele haigusi edasi kanda, või ohustada nende endi tervist. Annetamine ei või mingil juhul mõjutada ega ohustada doonori tervist ja heaolu. Nabaväädi vere või lootekile annetuse korral kohaldatakse seda nõuet nii ema kui beebi suhtes. |
| --- | --- |

2.2.1.

Allogeensed elusdoonorid tuleb valida alapunkti 2.2.2. kohaselt nende tervise ja haigusloo põhjal, mis on esitatud ankeedis, ning intervjuu abil, mille kvalifitseeritud ja koolitatud tervishoiuspetsialist doonoriga korraldab. See hinnang peab hõlmama asjakohaseid tegureid, mis võivad aidata nende isikute kindlaksmääramisel ja väljasõelumisel, kelle annetus võiks ohustada teiste tervist, nagu näiteks teistele haigusi edasi kanda, või ohustada nende endi tervist. Annetamine ei või mingil juhul mõjutada ega ohustada doonori tervist ja heaolu. Nabaväädi vere või lootekile annetuse korral kohaldatakse seda nõuet nii ema kui beebi suhtes.

| 2.2.2. | Allogeensete elusdoonorite valikukriteeriumid peab kehtestama ja dokumenteerima koepank (ning siirdamist teostav arst otse retsipiendile toimuva jaotamise korral) konkreetsete annetatavate kudede või rakkude põhjal ning samuti doonori füüsilise seisundi, haigusloo, varasema käitumise ning doonori tervislikku seisundit tuvastavate kliiniliste ja laboratoorsete uuringute tulemuste põhjal. |
| --- | --- |

2.2.2.

Allogeensete elusdoonorite valikukriteeriumid peab kehtestama ja dokumenteerima koepank (ning siirdamist teostav arst otse retsipiendile toimuva jaotamise korral) konkreetsete annetatavate kudede või rakkude põhjal ning samuti doonori füüsilise seisundi, haigusloo, varasema käitumise ning doonori tervislikku seisundit tuvastavate kliiniliste ja laboratoorsete uuringute tulemuste põhjal.

| 2.2.3. | Tuleb järgida samu väljaarvamise kriteeriume nagu surnud doonorite puhul, välja arvatud alapunkti 1.1.1. Sõltuvalt annetatavast koest või rakust võib tekkida vajadus lisada muid konkreetseid väljaarvamise kriteeriume, näiteks:






  a) | rasedus (välja arvatud nabanöörivere rakkude ja lootekile doonorid ning vereloome tüvirakkude vendadest-õdedest doonorid); |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

Tuleb järgida samu väljaarvamise kriteeriume nagu surnud doonorite puhul, välja arvatud alapunkti 1.1.1. Sõltuvalt annetatavast koest või rakust võib tekkida vajadus lisada muid konkreetseid väljaarvamise kriteeriume, näiteks:

a)

rasedus (välja arvatud nabanöörivere rakkude ja lootekile doonorid ning vereloome tüvirakkude vendadest-õdedest doonorid);

| b) | rinnaga toitmine; |
| --- | --- |

b)

rinnaga toitmine;

| c) | vereloome tüvirakkude puhul päritavate tingimuste edasikandumise võimalus. |
| --- | --- |

c)

vereloome tüvirakkude puhul päritavate tingimuste edasikandumise võimalus.

---

II LISA

DOONORITELE ETTENÄHTUD LABORATOORSED UURINGUD (VÄLJA ARVATUD PALJUNEMISRAKKUDE DOONORID), NAGU ON VIIDATUD ARTIKLI 4 LÕIKES 1

1.   Doonoritele ettenähtud bioloogilised uuringud

| 1.1. | Miinimumnõudena tuleb kõikide doonorite puhul teha järgmised bioloogilised uuringud:






  HIV 1 ja 2 | Anti-HIV-1,2 |
| --- | --- | --- |
| B-hepatiit | HBsAg
  Anti HBc |
| C-hepatiit | Anti-HCV-Ab |
| Süüfilis | Vt 1.4. (allpool) |

1.1.

Miinimumnõudena tuleb kõikide doonorite puhul teha järgmised bioloogilised uuringud:

HIV 1 ja 2

Anti-HIV-1,2

B-hepatiit

HBsAg

Anti HBc

C-hepatiit

Anti-HCV-Ab

Süüfilis

Vt 1.4. (allpool)

| 1.2. | HTVL-I antikehade uuring tuleb teha doonorite puhul, kes elavad või pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid pärinevad nimetatud piirkondadest või kui doonori vanemad pärinevad nimetatud piirkondadest. |
| --- | --- |

1.2.

HTVL-I antikehade uuring tuleb teha doonorite puhul, kes elavad või pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid pärinevad nimetatud piirkondadest või kui doonori vanemad pärinevad nimetatud piirkondadest.

| 1.3. | Kui anti-HBc on positiivne ja HBsAg on negatiivne, on vajalikud edasised uuringud koos riskianalüüsiga, et määrata kindlaks nõuetelevastavus kliiniliseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

Kui anti-HBc on positiivne ja HBsAg on negatiivne, on vajalikud edasised uuringud koos riskianalüüsiga, et määrata kindlaks nõuetelevastavus kliiniliseks kasutamiseks.

| 1.4. | Tuleb kohaldada valideeritud uuringualgoritmi, et välistada aktiivset nakatumist Treponema pallidum’iga. Kui spetsiifiline või mittespetsiifiline reaktiivne uuring on andnud negatiivse tulemuse, võib lubada kudede ja rakkude kasutamist. Kui tehakse mittespetsiifiline uuring, ei takista reaktiivne tulemus hankimist või kasutamist, kui spetsiifilise Treponema-kinnitamiskatse tulemus ei ole reaktiivne. Doonor, kelle proov annab spetsiifilisel Treponema-katsel reaktiivse tulemuse, peab läbima põhjaliku riskianalüüsi, et määrata kindlaks nõuetelevastavus kliiniliseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.4.

Tuleb kohaldada valideeritud uuringualgoritmi, et välistada aktiivset nakatumist Treponema pallidum’iga. Kui spetsiifiline või mittespetsiifiline reaktiivne uuring on andnud negatiivse tulemuse, võib lubada kudede ja rakkude kasutamist. Kui tehakse mittespetsiifiline uuring, ei takista reaktiivne tulemus hankimist või kasutamist, kui spetsiifilise Treponema-kinnitamiskatse tulemus ei ole reaktiivne. Doonor, kelle proov annab spetsiifilisel Treponema-katsel reaktiivse tulemuse, peab läbima põhjaliku riskianalüüsi, et määrata kindlaks nõuetelevastavus kliiniliseks kasutamiseks.

| 1.5. | Teatavatel tingimustel võib nõuda lisauuringuid sõltuvalt doonori varasematest haigustest ja annetatud kudede või rakkude omadustest (nagu RhD, HLA, malaaria, CMV, toksoplasmoos, EBV, Trypanosoma cruzi). |
| --- | --- |

1.5.

Teatavatel tingimustel võib nõuda lisauuringuid sõltuvalt doonori varasematest haigustest ja annetatud kudede või rakkude omadustest (nagu RhD, HLA, malaaria, CMV, toksoplasmoos, EBV, Trypanosoma cruzi).

| 1.6. | Autoloogiliste doonorite puhul kohaldatakse I lisa alapunkti 2.1.1. |
| --- | --- |

1.6.

Autoloogiliste doonorite puhul kohaldatakse I lisa alapunkti 2.1.1.

2.   Üldnõuded, mis bioloogiliste markerite kindlaksmääramisel peavad olema täidetud

| 2.1. | Katseid peab tegema kvalifitseeritud labor, kes on liikmesriigis pädeva ametiasutuse poolt volitatud uurimiskeskus ning kes kasutab vajaduse korral CE-märgistusega uurimiskomplekte. Kasutatava katse liik tuleb asjaomaseks eesmärgiks valideerida vastavalt olemasolevatele teaduslikele teadmistele. |
| --- | --- |

2.1.

Katseid peab tegema kvalifitseeritud labor, kes on liikmesriigis pädeva ametiasutuse poolt volitatud uurimiskeskus ning kes kasutab vajaduse korral CE-märgistusega uurimiskomplekte. Kasutatava katse liik tuleb asjaomaseks eesmärgiks valideerida vastavalt olemasolevatele teaduslikele teadmistele.

| 2.2. | Bioloogilised uuringud tehakse doonori seerumi või plasma suhtes; neid ei tohi teha teiste vedelike või eritiste suhtes, nagu vesineste ja klaaskehaneste, kui see pole konkreetselt kliiniliselt põhjendatud, kasutades sellise vedeliku jaoks valideeritud katset. |
| --- | --- |

2.2.

Bioloogilised uuringud tehakse doonori seerumi või plasma suhtes; neid ei tohi teha teiste vedelike või eritiste suhtes, nagu vesineste ja klaaskehaneste, kui see pole konkreetselt kliiniliselt põhjendatud, kasutades sellise vedeliku jaoks valideeritud katset.

| 2.3. | Kui potentsiaalsed doonorid on kaotanud verd ja on hiljuti annetatud verd, verekomponente, kolloide või kristalloide saanud, võib vereproov olla proovi verelahjenduse tõttu kehtetu. Lahjendusastme hindamiseks tuleb kasutada algoritmi järgmistes olukordades:
  a)   surmaeelne vereproov: kui veri, verekomponendid ja/või kolloidid infundeeriti 48 tunni jooksul enne vereproovi võtmist või kui kristalloidid infundeeriti tunni aja jooksul enne vereproovi võtmist;
  b)   surmajärgne vereproov: kui veri, verekomponendid ja/või kolloidid infundeeriti 48 tunni jooksul enne surma või kui kristalloidid infundeeriti tunni aja jooksul enne surma.
  Koepangad võivad aktsepteerida kudesid ja rakke rohkem kui 50 % plasmalahjendusega doonoritelt ainult juhul, kui kasutatavad katsemenetlused on asjaomase plasma jaoks valideeritud või kui on saadaval enne vereülekande tegemist võetud proov. |
| --- | --- |

2.3.

Kui potentsiaalsed doonorid on kaotanud verd ja on hiljuti annetatud verd, verekomponente, kolloide või kristalloide saanud, võib vereproov olla proovi verelahjenduse tõttu kehtetu. Lahjendusastme hindamiseks tuleb kasutada algoritmi järgmistes olukordades:

a)   surmaeelne vereproov: kui veri, verekomponendid ja/või kolloidid infundeeriti 48 tunni jooksul enne vereproovi võtmist või kui kristalloidid infundeeriti tunni aja jooksul enne vereproovi võtmist;

b)   surmajärgne vereproov: kui veri, verekomponendid ja/või kolloidid infundeeriti 48 tunni jooksul enne surma või kui kristalloidid infundeeriti tunni aja jooksul enne surma.

Koepangad võivad aktsepteerida kudesid ja rakke rohkem kui 50 % plasmalahjendusega doonoritelt ainult juhul, kui kasutatavad katsemenetlused on asjaomase plasma jaoks valideeritud või kui on saadaval enne vereülekande tegemist võetud proov.

| 2.4. | Surnud doonori puhul tuleb vereproovid võtta vahetult enne surma või kui see pole võimalik, siis peab proovide võtmine toimuma pärast surma nii ruttu kui võimalik ning igal juhul 24 tunni jooksul pärast surma. |
| --- | --- |

2.4.

Surnud doonori puhul tuleb vereproovid võtta vahetult enne surma või kui see pole võimalik, siis peab proovide võtmine toimuma pärast surma nii ruttu kui võimalik ning igal juhul 24 tunni jooksul pärast surma.

| 2.5. | a) | Elusdoonori puhul (välja arvatud allogeense luuüdi tüvirakkude ja perifeersete vereloome tüvirakkude doonorid praktilistel kaalutlustel) tuleb vereproovid võtta annetuse ajal või kui see pole võimalik, siis 7 päeva jooksul enne või pärast annetamist (seda kutsutakse annetuse prooviks). |
| --- | --- | --- |

2.5.

a)

Elusdoonori puhul (välja arvatud allogeense luuüdi tüvirakkude ja perifeersete vereloome tüvirakkude doonorid praktilistel kaalutlustel) tuleb vereproovid võtta annetuse ajal või kui see pole võimalik, siis 7 päeva jooksul enne või pärast annetamist (seda kutsutakse annetuse prooviks).

| b) | Kui allogeensete elusdoonorite kudesid ja rakke on võimalik pikka aega säilitada, on kordusproovid ja -uuringud nõutavad 180 päeva möödumisel. Selliste kordusuuringute puhul võib annetuse proovi võtta kuni 30 päeva enne ja 7 päeva pärast annetamist. |
| --- | --- |

b)

Kui allogeensete elusdoonorite kudesid ja rakke on võimalik pikka aega säilitada, on kordusproovid ja -uuringud nõutavad 180 päeva möödumisel. Selliste kordusuuringute puhul võib annetuse proovi võtta kuni 30 päeva enne ja 7 päeva pärast annetamist.

| c) | Kui allogeensete elusdoonorite kudesid ja rakke ei ole võimalik pikka aega säilitada ja kordusproovide võtmine ei ole seega võimalik, kohaldatakse eespool olevat alapunkti 2.5. alapunkti a. |
| --- | --- |

c)

Kui allogeensete elusdoonorite kudesid ja rakke ei ole võimalik pikka aega säilitada ja kordusproovide võtmine ei ole seega võimalik, kohaldatakse eespool olevat alapunkti 2.5. alapunkti a.

| 2.6. | Kui elusdoonoril (välja arvatud luuüdi tüvirakkude ja perifeersete vereloome tüvirakkude doonorid) uuritakse annetuse proovi (mis on määratletud eespool alapunkti 2.5 alapunktis a) täiendavalt nukleiinhappe amplifikatsiooni tehnika (NAT) abil HIV, HBV ja HCV suhtes, võib korduva vereproovi uuringu ära jätta. Kordusuuringu võib ära jätta ka siis, kui töötlemine hõlmab inaktiveerimisetappi, mis on kõnealuste viiruste jaoks valideeritud. |
| --- | --- |

2.6.

Kui elusdoonoril (välja arvatud luuüdi tüvirakkude ja perifeersete vereloome tüvirakkude doonorid) uuritakse annetuse proovi (mis on määratletud eespool alapunkti 2.5 alapunktis a) täiendavalt nukleiinhappe amplifikatsiooni tehnika (NAT) abil HIV, HBV ja HCV suhtes, võib korduva vereproovi uuringu ära jätta. Kordusuuringu võib ära jätta ka siis, kui töötlemine hõlmab inaktiveerimisetappi, mis on kõnealuste viiruste jaoks valideeritud.

| 2.7. | Luuüdi ja perifeersete vereloome tüvirakkude kogumise korral tuleb vereproovid katsete jaoks võtta 30 päeva jooksul enne annetust. |
| --- | --- |

2.7.

Luuüdi ja perifeersete vereloome tüvirakkude kogumise korral tuleb vereproovid katsete jaoks võtta 30 päeva jooksul enne annetust.

| 2.8. | Vastsündinud doonorite puhul võib bioloogilisi uuringud teha doonori emal, et vältida imiku jaoks meditsiiniliselt ebavajalikke protseduure. |
| --- | --- |

2.8.

Vastsündinud doonorite puhul võib bioloogilisi uuringud teha doonori emal, et vältida imiku jaoks meditsiiniliselt ebavajalikke protseduure.

---

III LISA

PALJUNEMISRAKKUDE DOONORITE VALIKUKRITEERIUMID JA NEILE ETTENÄHTUD LABORATOORSED UURINGUD, NAGU ON VIIDATUD ARTIKLI 3 PUNKTIS b JA ARTIKLI 4 LÕIKES 2

1.   Partneri annetus otseseks kasutamiseks

Doonori valikukriteeriume ja laboratoorseid uuringuid ei ole vaja rakendada partneri paljunemisrakkude annetuse puhul otseseks kasutamiseks.

2.   Partneri annetus (mitteotsene kasutamine)

Töödeldud ja/või säilitatud sugurakud ning sugurakud, mille tulemuseks on embrüo külmsäilitamine, peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

| 2.1. | Doonori eest vastutav arst peab patsiendi haigusloo ja näidustuste põhjal kindlaks määrama ja dokumenteerima annetuse põhjendatuse ja selle ohutuse retsipiendile ja võimalikule tulevasele lapsele (lastele). |
| --- | --- |

2.1.

Doonori eest vastutav arst peab patsiendi haigusloo ja näidustuste põhjal kindlaks määrama ja dokumenteerima annetuse põhjendatuse ja selle ohutuse retsipiendile ja võimalikule tulevasele lapsele (lastele).

| 2.2. | Ristsaastumise ohu hindamiseks tuleb teha järgmised bioloogilised uuringud:






  HIV 1 ja 2 | Anti-HIV-1,2 |
| --- | --- | --- |
| B-hepatiit | HBsAg
  Anti-HBc |
| C-hepatiit | Anti-HCV-Ab |

2.2.

Ristsaastumise ohu hindamiseks tuleb teha järgmised bioloogilised uuringud:

HIV 1 ja 2

Anti-HIV-1,2

B-hepatiit

HBsAg

Anti-HBc

C-hepatiit

Anti-HCV-Ab

Bioloogilisi uuringuid ei ole vaja emakasiseseks viljastamiseks töödeldud, säilitamiseks mitte ettenähtud sperma puhul, kui koepank tõendab, et ristsaastumise ja personali mõju ohtu on valideeritud protsesside kasutamisega arvesse võetud.

| 2.3. | Kui HIV 1 ja 2, B-hepatiidi või C-hepatiidi katse tulemused on positiivsed või ei ole kättesaadavad või kui doonor on teadaolevalt nakkusohu allikas, tuleb välja töötada eraldi säilitamise süsteem. |
| --- | --- |

2.3.

Kui HIV 1 ja 2, B-hepatiidi või C-hepatiidi katse tulemused on positiivsed või ei ole kättesaadavad või kui doonor on teadaolevalt nakkusohu allikas, tuleb välja töötada eraldi säilitamise süsteem.

| 2.4. | HTVL-I antikehade uuring tuleb teha doonorite puhul, kes elavad või pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid pärinevad nimetatud piirkondadest või kui doonori vanemad pärinevad nimetatud piirkondadest. |
| --- | --- |

2.4.

HTVL-I antikehade uuring tuleb teha doonorite puhul, kes elavad või pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid pärinevad nimetatud piirkondadest või kui doonori vanemad pärinevad nimetatud piirkondadest.

| 2.5. | Teatavatel tingimustel võib nõuda lisauuringuid, arvestades doonori reisimisi ja potentsiaalsete ohtude varasemat esinemist ning annetatud kudede või rakkude omadusi (näiteks RhD, malaaria, CMV, T. cruzi). |
| --- | --- |

2.5.

Teatavatel tingimustel võib nõuda lisauuringuid, arvestades doonori reisimisi ja potentsiaalsete ohtude varasemat esinemist ning annetatud kudede või rakkude omadusi (näiteks RhD, malaaria, CMV, T. cruzi).

| 2.6. | Positiivsed tulemused ei pruugi vastavalt siseriiklikele eeskirjadele ilmtingimata takistada partneri annetust. |
| --- | --- |

2.6.

Positiivsed tulemused ei pruugi vastavalt siseriiklikele eeskirjadele ilmtingimata takistada partneri annetust.

3.   Muud annetused, välja arvatud partnerite annetused

Paljunemisrakkude kasutamine muul kui partneri annetuse puhul peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

| 3.1. | Doonorid tuleb valida nende vanuse, tervise ja haigusloo põhjal, mis on esitatud ankeedis, ning isikliku intervjuu abil, mille korraldab kvalifitseeritud ja koolitatud tervishoiuspetsialist. See hinnang peab hõlmama asjaomaseid tegureid, mis võivad aidata nende isikute kindlaksmääramisel ja väljasõelumisel, kelle annetus võiks ohustada teiste tervist, nagu näiteks teistele haigusi edasi kanda (nagu sugulisel teel edasikanduvad nakkused), või ohustada nende endi tervist (näiteks superovulatsioon, sedatsioon või munaraku võtmise protseduuriga seotud ohud või doonoriks olemise psühholoogilised tagajärjed). |
| --- | --- |

3.1.

Doonorid tuleb valida nende vanuse, tervise ja haigusloo põhjal, mis on esitatud ankeedis, ning isikliku intervjuu abil, mille korraldab kvalifitseeritud ja koolitatud tervishoiuspetsialist. See hinnang peab hõlmama asjaomaseid tegureid, mis võivad aidata nende isikute kindlaksmääramisel ja väljasõelumisel, kelle annetus võiks ohustada teiste tervist, nagu näiteks teistele haigusi edasi kanda (nagu sugulisel teel edasikanduvad nakkused), või ohustada nende endi tervist (näiteks superovulatsioon, sedatsioon või munaraku võtmise protseduuriga seotud ohud või doonoriks olemise psühholoogilised tagajärjed).

| 3.2. | Doonorid peavad olema HIV 1 ja 2, HBV ja süüfilise suhtes negatiivsed seerumi- või plasmaproovi alusel, mida on uuritud vastavalt II lisa alapunktile 1.1., ning spermadoonorid peavad lisaks sellele olema negatiivsed klamüüdia suhtes uriiniproovi alusel, mida on uuritud nukleiinhappe amplifikatsiooni tehnika (NAT) põhjal. |
| --- | --- |

3.2.

Doonorid peavad olema HIV 1 ja 2, HBV ja süüfilise suhtes negatiivsed seerumi- või plasmaproovi alusel, mida on uuritud vastavalt II lisa alapunktile 1.1., ning spermadoonorid peavad lisaks sellele olema negatiivsed klamüüdia suhtes uriiniproovi alusel, mida on uuritud nukleiinhappe amplifikatsiooni tehnika (NAT) põhjal.

| 3.3. | HTVL-I antikehade uuring tuleb teha doonoritel, kes elavad või pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid pärinevad nimetatud piirkondadest või kui doonori vanemad pärinevad nimetatud piirkondadest. |
| --- | --- |

3.3.

HTVL-I antikehade uuring tuleb teha doonoritel, kes elavad või pärinevad kõrge haigestumusega piirkondadest või kelle seksuaalpartnerid pärinevad nimetatud piirkondadest või kui doonori vanemad pärinevad nimetatud piirkondadest.

| 3.4. | Teatavatel tingimustel võib nõuda lisauuringuid sõltuvalt doonori varasematest haigustest ja annetatud kudede või rakkude omadustest (nagu RhD, HLA, malaaria, CMV, toksoplasmoos, EBV, T. cruzi). |
| --- | --- |

3.4.

Teatavatel tingimustel võib nõuda lisauuringuid sõltuvalt doonori varasematest haigustest ja annetatud kudede või rakkude omadustest (nagu RhD, HLA, malaaria, CMV, toksoplasmoos, EBV, T. cruzi).

| 3.5. | Autoloogiliste doonorite puhul kohaldatakse I lisa alapunkti 2.1.1. |
| --- | --- |

3.5.

Autoloogiliste doonorite puhul kohaldatakse I lisa alapunkti 2.1.1.

| 3.6. | Vastavalt rahvusvahelisele teaduslikule tõendusmaterjalile doonori etnilises taustas teadaolevalt valdavate autosoomsete retsessiivsete geenide geneetiline skriinimine ning perekonnas teadaolevalt olemasolevate päritud tingimuste edasikandumise ohu hindamine tuleb teostada pärast nõusoleku saamist. Täielik teave tuleb esitada vastavalt liikmesriikides jõus olevatele nõuetele. Retsipiendile edastatakse ja selgitatakse arusaadavalt kogu teave seonduva ohu ning ohu vältimiseks rakendatavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

3.6.

Vastavalt rahvusvahelisele teaduslikule tõendusmaterjalile doonori etnilises taustas teadaolevalt valdavate autosoomsete retsessiivsete geenide geneetiline skriinimine ning perekonnas teadaolevalt olemasolevate päritud tingimuste edasikandumise ohu hindamine tuleb teostada pärast nõusoleku saamist. Täielik teave tuleb esitada vastavalt liikmesriikides jõus olevatele nõuetele. Retsipiendile edastatakse ja selgitatakse arusaadavalt kogu teave seonduva ohu ning ohu vältimiseks rakendatavate meetmete kohta.

4.   Üldnõuded, mis bioloogiliste markerite kindlaksmääramisel peavad olema täidetud

| 4.1. | Uuringud tuleb teha vastavalt II lisa alapunktidele 2.1. ja 2.2. |
| --- | --- |

4.1.

Uuringud tuleb teha vastavalt II lisa alapunktidele 2.1. ja 2.2.

| 4.2. | Vereproovid tuleb võtta annetamise ajal. |
| --- | --- |

4.2.

Vereproovid tuleb võtta annetamise ajal.

| 4.3. | Spermaannetused, välja arvatud partnerite annetused, pannakse karantiini vähemalt 180 päevaks, misjärel on nõutav kordusuuring. Kui vereannetuse proovi uuritakse täiendavalt nukleiinhappe amplifikatsiooni tehnika (NAT) abil HIV, HBV ja HCV suhtes, võib korduva vereproovi võtmise ära jätta. Korduskatse võib ära jätta ka siis, kui töötlemine hõlmab inaktiveerimisetappi, mis on asjaomaste viiruste jaoks valideeritud. |
| --- | --- |

4.3.

Spermaannetused, välja arvatud partnerite annetused, pannakse karantiini vähemalt 180 päevaks, misjärel on nõutav kordusuuring. Kui vereannetuse proovi uuritakse täiendavalt nukleiinhappe amplifikatsiooni tehnika (NAT) abil HIV, HBV ja HCV suhtes, võib korduva vereproovi võtmise ära jätta. Korduskatse võib ära jätta ka siis, kui töötlemine hõlmab inaktiveerimisetappi, mis on asjaomaste viiruste jaoks valideeritud.

---

IV LISA

RAKKUDE JA/VÕI KUDEDE ANNETAMISE JA HANKIMISE PROTSEDUUR NING KOEPANGAS VASTUVÕTMINE, NAGU ON VIIDATUD ARTIKLIS 5

1.   Annetamise ja hankimise protseduur

1.1.   Nõusolek ja doonori kindlakstegemine

| 1.1.1. | Enne kudede ja rakkude hankimist peab volitatud isik kinnitama ja kirjalikult jäädvustama:






  a) | et nõusolek kudede või rakkude hankimiseks on saadud vastavalt direktiivi 2004/23/EÜ artiklile 13 ning |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Enne kudede ja rakkude hankimist peab volitatud isik kinnitama ja kirjalikult jäädvustama:

a)

et nõusolek kudede või rakkude hankimiseks on saadud vastavalt direktiivi 2004/23/EÜ artiklile 13 ning

| b) | kuidas ja kelle poolt on doonor usaldusväärselt kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

b)

kuidas ja kelle poolt on doonor usaldusväärselt kindlaks tehtud.

| 1.1.2. | Elusdoonorite puhul peab terviseandmete hankimise eest vastutav tervishoiuspetsialist tagama, et doonor on:






  a) | saanud esitatud informatsioonist aru; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Elusdoonorite puhul peab terviseandmete hankimise eest vastutav tervishoiuspetsialist tagama, et doonor on:

a)

saanud esitatud informatsioonist aru;

| b) | saanud võimaluse esitada küsimusi ja talle on antud rahuldavad vastused; |
| --- | --- |

b)

saanud võimaluse esitada küsimusi ja talle on antud rahuldavad vastused;

| c) | kinnitanud, et kogu doonori esitatud informatsioon on tema teada tõene. |
| --- | --- |

c)

kinnitanud, et kogu doonori esitatud informatsioon on tema teada tõene.

1.2.   Doonori hindamine (käesolevat osa ei kohaldata partneri paljunemisrakkude annetuse ega autoloogiliste doonorite puhul)

| 1.2.1. | Volitatud isik peab koguma ja kirjalikult jäädvustama doonori haiguslugu ja varasemat käitumist käsitleva asjakohase teabe vastavalt lõikes 1.4. kirjeldatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.2.1.

Volitatud isik peab koguma ja kirjalikult jäädvustama doonori haiguslugu ja varasemat käitumist käsitleva asjakohase teabe vastavalt lõikes 1.4. kirjeldatud nõuetele.

| 1.2.2. | Asjakohase teabe saamiseks peab kasutama erinevaid asjaomaseid allikaid, sealhulgas vähemalt intervjuud doonoriga elusdoonorite puhul, ning vajaduse korral järgmisi allikaid:






  a) | doonori meditsiinitoimik; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Asjakohase teabe saamiseks peab kasutama erinevaid asjaomaseid allikaid, sealhulgas vähemalt intervjuud doonoriga elusdoonorite puhul, ning vajaduse korral järgmisi allikaid:

a)

doonori meditsiinitoimik;

| b) | surnud doonorite puhul intervjuu isikuga, kes doonorit hästi tundis; |
| --- | --- |

b)

surnud doonorite puhul intervjuu isikuga, kes doonorit hästi tundis;

| c) | intervjuu raviarstiga; |
| --- | --- |

c)

intervjuu raviarstiga;

| d) | intervjuu üldarstiga; |
| --- | --- |

d)

intervjuu üldarstiga;

| e) | lahkamisaruanne. |
| --- | --- |

e)

lahkamisaruanne.

| 1.2.3. | Lisaks sellele tehakse surnud doonori puhul, ja kui see on põhjendatud, siis elusdoonori puhul, keha füüsiline läbivaatus, et leida mis tahes märke, mis oleksid iseenesest piisavad doonori väljaarvamiseks või mida hinnatakse doonori haigusloo ja isikliku tausta alusel. |
| --- | --- |

1.2.3.

Lisaks sellele tehakse surnud doonori puhul, ja kui see on põhjendatud, siis elusdoonori puhul, keha füüsiline läbivaatus, et leida mis tahes märke, mis oleksid iseenesest piisavad doonori väljaarvamiseks või mida hinnatakse doonori haigusloo ja isikliku tausta alusel.

| 1.2.4. | Kõik doonori andmed peab läbi vaatama ja sobivuse seisukohalt hindama ning allkirjastama kvalifitseeritud tervishoiuspetsialist. |
| --- | --- |

1.2.4.

Kõik doonori andmed peab läbi vaatama ja sobivuse seisukohalt hindama ning allkirjastama kvalifitseeritud tervishoiuspetsialist.

1.3.   Kudede ja rakkude hankimise protseduur

| 1.3.1. | Kudede ja rakkude hankimise protseduur peab vastama doonori tüübile ja annetatava koe/raku liigile. Kasutusel peavad olema protseduurid elusdoonori ohutuse kaitsmiseks. |
| --- | --- |

1.3.1.

Kudede ja rakkude hankimise protseduur peab vastama doonori tüübile ja annetatava koe/raku liigile. Kasutusel peavad olema protseduurid elusdoonori ohutuse kaitsmiseks.

| 1.3.2. | Hankimise protseduuril peavad olema kaitstud need koe/raku omadused, mis on vajalikud nende lõplikuks kliiniliseks kasutamiseks, ning samal ajal tuleb minimeerida mikrobioloogilise saastumise ohtu protsessi käigus, eriti kui kudesid ja rakke pole võimalik järgnevalt steriliseerida. |
| --- | --- |

1.3.2.

Hankimise protseduuril peavad olema kaitstud need koe/raku omadused, mis on vajalikud nende lõplikuks kliiniliseks kasutamiseks, ning samal ajal tuleb minimeerida mikrobioloogilise saastumise ohtu protsessi käigus, eriti kui kudesid ja rakke pole võimalik järgnevalt steriliseerida.

| 1.3.3. | Surnu annetuse korral peab võtmispiirkond olema piiratud. Kasutada tuleb lokaalset steriliseeritud piirkonda ja steriilset riiet. Kudesid/rakke hankiv personal peab olema olenevalt hankimise liigist nõuetekohaselt riietatud. Tavaliselt tähendab see, et kudesid/rakke hankiv personal peab olema pestud ja riietatud steriilsesse riietusse ning peab kandma steriilseid kindaid, näokatteid ja kaitsemaske. |
| --- | --- |

1.3.3.

Surnu annetuse korral peab võtmispiirkond olema piiratud. Kasutada tuleb lokaalset steriliseeritud piirkonda ja steriilset riiet. Kudesid/rakke hankiv personal peab olema olenevalt hankimise liigist nõuetekohaselt riietatud. Tavaliselt tähendab see, et kudesid/rakke hankiv personal peab olema pestud ja riietatud steriilsesse riietusse ning peab kandma steriilseid kindaid, näokatteid ja kaitsemaske.

| 1.3.4. | Surnud doonori puhul tuleb märkida üles hankimise koht ning täpselt määratleda ajavahemik surmast kudede/rakkude hankimiseni, et tagada kudede/rakkude nõutavate bioloogiliste ja/või füüsikaliste omaduste säilimine. |
| --- | --- |

1.3.4.

Surnud doonori puhul tuleb märkida üles hankimise koht ning täpselt määratleda ajavahemik surmast kudede/rakkude hankimiseni, et tagada kudede/rakkude nõutavate bioloogiliste ja/või füüsikaliste omaduste säilimine.

| 1.3.5. | Pärast kudede ja rakkude eemaldamist surnud doonori kehast tuleb see rekonstrueerida nii, et see sarnaneks võimalikult palju esialgsele anatoomilisele kujule. |
| --- | --- |

1.3.5.

Pärast kudede ja rakkude eemaldamist surnud doonori kehast tuleb see rekonstrueerida nii, et see sarnaneks võimalikult palju esialgsele anatoomilisele kujule.

| 1.3.6. | Hankimise ajal esinev mis tahes kõrvalekalle, mis on tekitanud või võis tekitada kahju elusdoonorile, ning põhjuse kindlaksmääramiseks tehtud uuringu tulemus registreeritakse ja vaadatakse läbi. |
| --- | --- |

1.3.6.

Hankimise ajal esinev mis tahes kõrvalekalle, mis on tekitanud või võis tekitada kahju elusdoonorile, ning põhjuse kindlaksmääramiseks tehtud uuringu tulemus registreeritakse ja vaadatakse läbi.

| 1.3.7. | Kasutusel peavad olema eeskirjad ja protseduurid, millega minimeeritakse koe või raku saastumise oht töötajate poolt, kes võivad olla nakatunud nakkushaigusesse. |
| --- | --- |

1.3.7.

Kasutusel peavad olema eeskirjad ja protseduurid, millega minimeeritakse koe või raku saastumise oht töötajate poolt, kes võivad olla nakatunud nakkushaigusesse.

| 1.3.8. | Kudede ja rakkude hankimisel tuleb kasutada steriilseid vahendeid ja seadmeid. Vahendid ja seadmed peavad olema hea kvaliteediga, valideeritud või sertifitseeritud ning neid tuleb regulaarselt hooldada. |
| --- | --- |

1.3.8.

Kudede ja rakkude hankimisel tuleb kasutada steriilseid vahendeid ja seadmeid. Vahendid ja seadmed peavad olema hea kvaliteediga, valideeritud või sertifitseeritud ning neid tuleb regulaarselt hooldada.

| 1.3.9. | Kui kasutatakse korduvkasutatavaid vahendeid, siis peab kasutusel olema valideeritud puhastamis- ja steriliseerimisprotseduur nakkusetekitajate eemaldamiseks. |
| --- | --- |

1.3.9.

Kui kasutatakse korduvkasutatavaid vahendeid, siis peab kasutusel olema valideeritud puhastamis- ja steriliseerimisprotseduur nakkusetekitajate eemaldamiseks.

| 1.3.10. | Võimaluse korral peab kasutama ainult CE märgistusega meditsiiniseadmeid ning kogu asjaomane personal peab olema saanud kõnealuste seadmete kasutamise alal asjakohase koolituse. |
| --- | --- |

1.3.10.

Võimaluse korral peab kasutama ainult CE märgistusega meditsiiniseadmeid ning kogu asjaomane personal peab olema saanud kõnealuste seadmete kasutamise alal asjakohase koolituse.

1.4.   Doonori dokumentatsioon

| 1.4.1. | Iga doonori kohta on toimik, mis sisaldab:






  a) | doonori identifitseerimisandmeid (eesnimi, perekonnanimi ja sünnikuupäev – kui annetusega on seotud ema ja laps, siis nii ema nimi ja sünnikuupäev kui ka lapse sünnikuupäev ning kui on teada, siis ka nimi); |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Iga doonori kohta on toimik, mis sisaldab:

a)

doonori identifitseerimisandmeid (eesnimi, perekonnanimi ja sünnikuupäev – kui annetusega on seotud ema ja laps, siis nii ema nimi ja sünnikuupäev kui ka lapse sünnikuupäev ning kui on teada, siis ka nimi);

| b) | vanust, sugu, haiguslugu ja varasemat käitumist (kogutud informatsioon peab olema piisav, et võimaldada vajaduse korral väljaarvamise kriteeriumide kohaldamist); |
| --- | --- |

b)

vanust, sugu, haiguslugu ja varasemat käitumist (kogutud informatsioon peab olema piisav, et võimaldada vajaduse korral väljaarvamise kriteeriumide kohaldamist);

| c) | vajaduse korral keha läbivaatuse tulemust; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral keha läbivaatuse tulemust;

| d) | vajaduse korral lahjendusvalemit; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral lahjendusvalemit;

| e) | vajaduse korral nõusoleku/volituse vormi, |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral nõusoleku/volituse vormi,

| f) | kliinilisi andmeid, laboratoorsete katsete tulemusi ning teiste tehtud katsete tulemusi; |
| --- | --- |

f)

kliinilisi andmeid, laboratoorsete katsete tulemusi ning teiste tehtud katsete tulemusi;

| g) | lahkamise korral tuleb tulemused toimikusse lisada (kudede ja rakkude puhul, mida ei saa pikaajaliselt säilitada, tuleb dokumenteerida lahkamise esialgne suuline aruanne); |
| --- | --- |

g)

lahkamise korral tuleb tulemused toimikusse lisada (kudede ja rakkude puhul, mida ei saa pikaajaliselt säilitada, tuleb dokumenteerida lahkamise esialgne suuline aruanne);

| h) | vereloome tüvirakkude doonorite puhul tuleb dokumenteerida doonori sobivus valitud retsipiendile. Annetused mittesugulaste puhul, kus hankimise eest vastutav organisatsioon on piiranud ligipääsu retsipiendi andmetele, antakse siirdamist teostavale organisatsioonile doonori sobivuse kinnitamiseks asjakohased andmed. |
| --- | --- |

h)

vereloome tüvirakkude doonorite puhul tuleb dokumenteerida doonori sobivus valitud retsipiendile. Annetused mittesugulaste puhul, kus hankimise eest vastutav organisatsioon on piiranud ligipääsu retsipiendi andmetele, antakse siirdamist teostavale organisatsioonile doonori sobivuse kinnitamiseks asjakohased andmed.

| 1.4.2. | Kudesid/rakke võttev asutus peab koostama hankimisaruande, mis edastatakse koepangale. See aruanne sisaldab vähemalt:






  a) | selle koepanga identifitseerimisandmeid, nime ja aadressi, kes koed/rakud saama peab; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

Kudesid/rakke võttev asutus peab koostama hankimisaruande, mis edastatakse koepangale. See aruanne sisaldab vähemalt:

a)

selle koepanga identifitseerimisandmeid, nime ja aadressi, kes koed/rakud saama peab;

| b) | doonori identifitseerimisandmeid (kaasa arvatud seda, kuidas ta on identifitseeritud ja kelle poolt); |
| --- | --- |

b)

doonori identifitseerimisandmeid (kaasa arvatud seda, kuidas ta on identifitseeritud ja kelle poolt);

| c) | hangitud kudede ja rakkude kirjeldust ja identifitseerimisandmeid (kaasa arvatud uuritavad proovid); |
| --- | --- |

c)

hangitud kudede ja rakkude kirjeldust ja identifitseerimisandmeid (kaasa arvatud uuritavad proovid);

| d) | selle isiku identifitseerimisandmeid, kes on vastutav kõnealuse hankimise eest, kaasa arvatud allkiri; |
| --- | --- |

d)

selle isiku identifitseerimisandmeid, kes on vastutav kõnealuse hankimise eest, kaasa arvatud allkiri;

| e) | kuupäeva, kellaaega (kui see on asjakohane, siis algust ja lõppu) ning hankimiskohta ja kasutatud protseduuri (standardne töökord), sealhulgas mis tahes tekkinud juhtumeid; vajaduse korral hankimisruumi keskkonnatingimusi (selle füüsilise koha kirjeldus, kus hankimine toimus); |
| --- | --- |

e)

kuupäeva, kellaaega (kui see on asjakohane, siis algust ja lõppu) ning hankimiskohta ja kasutatud protseduuri (standardne töökord), sealhulgas mis tahes tekkinud juhtumeid; vajaduse korral hankimisruumi keskkonnatingimusi (selle füüsilise koha kirjeldus, kus hankimine toimus);

| f) | surnud doonorite puhul tingimusi, milles laipa hoitakse: külmutatud (või mitte), külmutamise alguse ja lõpu kellaaega; |
| --- | --- |

f)

surnud doonorite puhul tingimusi, milles laipa hoitakse: külmutatud (või mitte), külmutamise alguse ja lõpu kellaaega;

| g) | reagentide identifitseerimise/partii numbreid ja kasutatud transpordilahendusi. |
| --- | --- |

g)

reagentide identifitseerimise/partii numbreid ja kasutatud transpordilahendusi.

Aruanne peab võimaluse korral sisaldama ka surma kuupäeva ja kellaaega.

Kui sperma võetakse kodus, tuleb seda hankimisaruandes nimetada ning hankimisaruanne peab sisaldama ainult:

| a) | selle koepanga nime ja aadressi, kes koed/rakud saama peab; |
| --- | --- |

a)

selle koepanga nime ja aadressi, kes koed/rakud saama peab;

| b) | doonori identifitseerimisandmeid; |
| --- | --- |

b)

doonori identifitseerimisandmeid;

Võimaluse korral võib lisada hankimiskuupäeva ja -kellaaja.

| 1.4.3. | Kõik andmed peavad olema selged ja loetavad ning kaitstud volitamata muutmise eest ja neid tuleb hoida ning need peavad olema hõlpsasti kättesaadavad sellisel kujul kogu nende kindlaksmääratud säilitamisaja jooksul vastavalt andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kõik andmed peavad olema selged ja loetavad ning kaitstud volitamata muutmise eest ja neid tuleb hoida ning need peavad olema hõlpsasti kättesaadavad sellisel kujul kogu nende kindlaksmääratud säilitamisaja jooksul vastavalt andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele.

| 1.4.4. | Täieliku jälgitavuse tagamiseks vajalikke doonori andmeid tuleb säilitada kliinilise kasutamise või aegumise kuupäeva järel vähemalt 30 aastat asjakohases arhiivis, mis vastab pädeva ametiasutuse nõuetele. |
| --- | --- |

1.4.4.

Täieliku jälgitavuse tagamiseks vajalikke doonori andmeid tuleb säilitada kliinilise kasutamise või aegumise kuupäeva järel vähemalt 30 aastat asjakohases arhiivis, mis vastab pädeva ametiasutuse nõuetele.

1.5.   Pakendamine

| 1.5.1. | Kudede/rakkude hankimise järel tuleb kõik võetud koed ja rakud pakendada viisil, mis minimeerib saastumisohu, ning säilitada temperatuuril, mis tagab rakkude/kudede nõutavad omadused ja bioloogilise funktsiooni. Pakendamine peab toimuma ka viisil, mis takistab nende nakatumist, kes vastutavad kudede ja rakkude pakendamise ja transportimise eest. |
| --- | --- |

1.5.1.

Kudede/rakkude hankimise järel tuleb kõik võetud koed ja rakud pakendada viisil, mis minimeerib saastumisohu, ning säilitada temperatuuril, mis tagab rakkude/kudede nõutavad omadused ja bioloogilise funktsiooni. Pakendamine peab toimuma ka viisil, mis takistab nende nakatumist, kes vastutavad kudede ja rakkude pakendamise ja transportimise eest.

| 1.5.2. | Pakendatud rakud/koed tuleb saata konteineris, mis sobib bioloogiliste materjalide transportimiseks ning milles säilib selles olevate kudede või rakkude ohutus ja kvaliteet. |
| --- | --- |

1.5.2.

Pakendatud rakud/koed tuleb saata konteineris, mis sobib bioloogiliste materjalide transportimiseks ning milles säilib selles olevate kudede või rakkude ohutus ja kvaliteet.

| 1.5.3. | Kaasasolevad uuritavad koe- või vereproovid peavad olema täpselt märgistatud, et tagada identifitseerimine doonoriga, ning sisaldama andmeid proovivõtu aja ja koha kohta. |
| --- | --- |

1.5.3.

Kaasasolevad uuritavad koe- või vereproovid peavad olema täpselt märgistatud, et tagada identifitseerimine doonoriga, ning sisaldama andmeid proovivõtu aja ja koha kohta.

1.6.   Hangitud kudede/rakkude märgistamine

Hankimise ajal tuleb iga kudesid ja rakke sisaldav pakend märgistada. Esialgsel koe/raku pakendil peab olema märgitud annetuse identifitseerimisandmed või kood ning kudede ja rakkude liik. Kui pakendi suurus seda võimaldab, tuleb esitada ka järgmine teave:

| a) | annetamise kuupäev (ja võimaluse korral kellaaeg); |
| --- | --- |

a)

annetamise kuupäev (ja võimaluse korral kellaaeg);

| b) | ohuhoiatused; |
| --- | --- |

b)

ohuhoiatused;

| c) | mis tahes lisandite olemus (kui neid kasutatakse); |
| --- | --- |

c)

mis tahes lisandite olemus (kui neid kasutatakse);

| d) | autoloogiliste annetuste puhul tuleb etiketile märkida: “ainult autoloogiliseks kasutamiseks”; |
| --- | --- |

d)

autoloogiliste annetuste puhul tuleb etiketile märkida: “ainult autoloogiliseks kasutamiseks”;

| e) | suunatud annetuste korral peab etikett võimaldama identifitseerida kavandatavat retsipienti. |
| --- | --- |

e)

suunatud annetuste korral peab etikett võimaldama identifitseerida kavandatavat retsipienti.

Kui eespool alapunktides a–e toodud teavet ei ole võimalik esialgse pakendi märgisel esitada, tuleb see märkida esialgsele pakendile lisatud eraldi lehele.

1.7.   Saatekonteineri märgistamine

Kui koed/rakud saadetakse vahendaja poolt, peab iga saatekonteiner kandma vähemalt järgmist märgistust:

| a) | KOED JA RAKUD ja KÄSITSEDA ETTEVAATLIKULT; |
| --- | --- |

a)

KOED JA RAKUD ja KÄSITSEDA ETTEVAATLIKULT;

| b) | selle asutuse identifitseerimisandmed, kust pakend transporditakse (aadress ja telefoninumber), ning kontaktisik juhuks, kui peaks esinema probleeme; |
| --- | --- |

b)

selle asutuse identifitseerimisandmed, kust pakend transporditakse (aadress ja telefoninumber), ning kontaktisik juhuks, kui peaks esinema probleeme;

| c) | adressaadiks oleva koepanga identifitseerimisandmed (aadress ja telefoninumber) ning isik, kellega võtta ühendust konteineri kättetoimetamiseks; |
| --- | --- |

c)

adressaadiks oleva koepanga identifitseerimisandmed (aadress ja telefoninumber) ning isik, kellega võtta ühendust konteineri kättetoimetamiseks;

| d) | transportimise alguse kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

d)

transportimise alguse kuupäev ja kellaaeg;

| e) | transporditingimuste täpsustamine seoses kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutusega; |
| --- | --- |

e)

transporditingimuste täpsustamine seoses kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutusega;

| f) | juhul kui on tegemist rakutoodetega, lisatakse järgmine tekst: MITTE KIIRITADA; |
| --- | --- |

f)

juhul kui on tegemist rakutoodetega, lisatakse järgmine tekst: MITTE KIIRITADA;

| g) | kui toode on teadaolevalt positiivne asjaomase nakkushaiguse markeri suhtes, siis lisatakse järgmine tekst: BIOLOOGILINE OHT; |
| --- | --- |

g)

kui toode on teadaolevalt positiivne asjaomase nakkushaiguse markeri suhtes, siis lisatakse järgmine tekst: BIOLOOGILINE OHT;

| h) | autoloogiliste doonorite puhul lisatakse järgmine tekst: AINULT AUTOLOOGILISEKS KASUTAMISEKS; |
| --- | --- |

h)

autoloogiliste doonorite puhul lisatakse järgmine tekst: AINULT AUTOLOOGILISEKS KASUTAMISEKS;

| i) | täpsustused säilitamistingimuste kohta (näiteks: MITTE KÜLMUTADA). |
| --- | --- |

i)

täpsustused säilitamistingimuste kohta (näiteks: MITTE KÜLMUTADA).

2.   Kudede/rakkude vastuvõtmine koepanka

| 2.1. | Kui kogutud koed/rakud saabuvad koepanka, tuleb seal kirjalikult kinnitada, et saadetis, sealhulgas transporditingimused, pakendamine, märgistamine ning sellega seonduv dokumentatsioon ja proovid vastavad käesoleva lisa nõuetele ning vastuvõtva asutuse spetsifikaatidele. |
| --- | --- |

2.1.

Kui kogutud koed/rakud saabuvad koepanka, tuleb seal kirjalikult kinnitada, et saadetis, sealhulgas transporditingimused, pakendamine, märgistamine ning sellega seonduv dokumentatsioon ja proovid vastavad käesoleva lisa nõuetele ning vastuvõtva asutuse spetsifikaatidele.

| 2.2. | Iga asutus peab tagama, et saadud koed ja rakud pannakse karantiini, kuni need ja nendega seonduv dokumentatsioon on üle vaadatud või muul viisil kontrollitud nõuetele vastavuse suhtes. Asjakohase doonorit/hankimist käsitleva informatsiooni peab läbi vaatama ja seega annetuse kinnitama kindlaksmääratud/volitatud isik. |
| --- | --- |

2.2.

Iga asutus peab tagama, et saadud koed ja rakud pannakse karantiini, kuni need ja nendega seonduv dokumentatsioon on üle vaadatud või muul viisil kontrollitud nõuetele vastavuse suhtes. Asjakohase doonorit/hankimist käsitleva informatsiooni peab läbi vaatama ja seega annetuse kinnitama kindlaksmääratud/volitatud isik.

| 2.3. | Igal koepangal peab olema dokumenteeritud tegevuspõhimõtted ja spetsifikaadid, mille suhtes iga kudede ja rakkude saadetist, sealhulgas proove, kontrollitakse. Need peavad hõlmama neid tehnilisi nõudeid ja muid kriteeriume, mida koepank peab oluliseks aktsepteeritava kvaliteedi säilitamise seisukohalt. Koepankadel peavad olema dokumenteeritud menetlused mittevastavate saadetiste ja ebatäielike uuringutulemustega saadetiste haldamiseks ja eraldamiseks, et tagada muude töödeldavate, konserveeritavate või säilitatavate kudede ja rakkude saastumise ohu puudumine. |
| --- | --- |

2.3.

Igal koepangal peab olema dokumenteeritud tegevuspõhimõtted ja spetsifikaadid, mille suhtes iga kudede ja rakkude saadetist, sealhulgas proove, kontrollitakse. Need peavad hõlmama neid tehnilisi nõudeid ja muid kriteeriume, mida koepank peab oluliseks aktsepteeritava kvaliteedi säilitamise seisukohalt. Koepankadel peavad olema dokumenteeritud menetlused mittevastavate saadetiste ja ebatäielike uuringutulemustega saadetiste haldamiseks ja eraldamiseks, et tagada muude töödeldavate, konserveeritavate või säilitatavate kudede ja rakkude saastumise ohu puudumine.

| 2.4. | Koepangas registreeritavad andmed (välja arvatud partneri annetuseks mõeldud paljunemisrakkude doonorite puhul) peavad sisaldama järgmist:






  a) | nõusolek/volitus; sealhulgas eesmärk (eesmärgid), milleks kudesid ja rakke tohib kasutada (s.t kasutamine ravieesmärkidel või teadustööks või kasutamine nii ravieesmärkidel kui ka teadustööks) ning konkreetsed juhised hävitamiseks, kui kudesid või rakke ei kasutata eesmärgil, milleks nõusolek on saadud; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Koepangas registreeritavad andmed (välja arvatud partneri annetuseks mõeldud paljunemisrakkude doonorite puhul) peavad sisaldama järgmist:

a)

nõusolek/volitus; sealhulgas eesmärk (eesmärgid), milleks kudesid ja rakke tohib kasutada (s.t kasutamine ravieesmärkidel või teadustööks või kasutamine nii ravieesmärkidel kui ka teadustööks) ning konkreetsed juhised hävitamiseks, kui kudesid või rakke ei kasutata eesmärgil, milleks nõusolek on saadud;

| b) | kõik hankimisega ja doonori taustteabega seonduvad nõutavad andmed, nagu on kirjeldatud doonori dokumentatsiooni osas; |
| --- | --- |

b)

kõik hankimisega ja doonori taustteabega seonduvad nõutavad andmed, nagu on kirjeldatud doonori dokumentatsiooni osas;

| c) | füüsilise läbivaatuse, laboratoorsete katsete ja muude uuringute tulemused (näiteks lahkamisaruanne, kui seda kasutatakse vastavalt alapunktile 1.2.2.); |
| --- | --- |

c)

füüsilise läbivaatuse, laboratoorsete katsete ja muude uuringute tulemused (näiteks lahkamisaruanne, kui seda kasutatakse vastavalt alapunktile 1.2.2.);

| d) | allogeensete doonorite puhul volitatud ja koolitatud isiku koostatud nõuetekohaselt dokumenteeritud ülevaade doonori täielikust hindamisest valikukriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

d)

allogeensete doonorite puhul volitatud ja koolitatud isiku koostatud nõuetekohaselt dokumenteeritud ülevaade doonori täielikust hindamisest valikukriteeriumide alusel;

| e) | autoloogiliseks kasutamiseks mõeldud rakukultuuride puhul dokumentatsioon retsipiendi meditsiiniliste allergiate võimalikkuse kohta (näiteks antibiootikumide suhtes). |
| --- | --- |

e)

autoloogiliseks kasutamiseks mõeldud rakukultuuride puhul dokumentatsioon retsipiendi meditsiiniliste allergiate võimalikkuse kohta (näiteks antibiootikumide suhtes).

| 2.5. | Partneri annetuseks mõeldud paljunemisrakkude puhul peavad koepangas registreeritavad andmed sisaldama järgmist:






  a) | nõusolek; sealhulgas eesmärk (eesmärgid), milleks kudesid ja rakke tohib kasutada (näiteks ainult reproduktsiooniks ja/või teadustööks) ning konkreetsed juhised hävitamiseks, kui kudesid või rakke ei kasutata eesmärgil, milleks nõusolek on saadud; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Partneri annetuseks mõeldud paljunemisrakkude puhul peavad koepangas registreeritavad andmed sisaldama järgmist:

a)

nõusolek; sealhulgas eesmärk (eesmärgid), milleks kudesid ja rakke tohib kasutada (näiteks ainult reproduktsiooniks ja/või teadustööks) ning konkreetsed juhised hävitamiseks, kui kudesid või rakke ei kasutata eesmärgil, milleks nõusolek on saadud;

| b) | doonori identifitseerimisandmed ja omadused: doonori tüüp, vanus, sugu, riskitegurite olemasolu ja surnud doonori puhul surma põhjus; |
| --- | --- |

b)

doonori identifitseerimisandmed ja omadused: doonori tüüp, vanus, sugu, riskitegurite olemasolu ja surnud doonori puhul surma põhjus;

| c) | partneri identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

c)

partneri identifitseerimisandmed;

| d) | kudede/rakkude hankimise koht; |
| --- | --- |

d)

kudede/rakkude hankimise koht;

| e) | saadud koed ja rakud ning asjakohased tunnusjooned. |
| --- | --- |

e)

saadud koed ja rakud ning asjakohased tunnusjooned.

---