# Eiropas Savienības L 91/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 91 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 29. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 91

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 29. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 498/2006 (2006. gada 28. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 499/2006 (2006. gada 28. marts), ar ko sāk izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna ievedumiem, kurus ieved no Indonēzijas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Indonēzijā un Malaizijā, un ar ko liek šos ievedumus reģistrēt | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 500/2006 (2006. gada 28. marts), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 501/2006 (2006. gada 28. marts), ar ko groza Regulā (EK) Nr. 446/2006 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 502/2006 (2006. gada 28. marts), ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1081/1999 paredz no jauna piešķirt importa tiesības attiecībā uz dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm, kas nav paredzētas nokaušanai | 10 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 498/2006 (2006. gada 28. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 499/2006 (2006. gada 28. marts), ar ko sāk izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna ievedumiem, kurus ieved no Indonēzijas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Indonēzijā un Malaizijā, un ar ko liek šos ievedumus reģistrēt

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 500/2006 (2006. gada 28. marts), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 501/2006 (2006. gada 28. marts), ar ko groza Regulā (EK) Nr. 446/2006 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 502/2006 (2006. gada 28. marts), ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1081/1999 paredz no jauna piešķirt importa tiesības attiecībā uz dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm, kas nav paredzētas nokaušanai

10

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 20. aprīlis) par valsts atbalstu, ko Itālija plāno īstenot liellopu gaļas tirdzniecības uzņēmumu labā Brescia provincē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1377) | 11 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 3. maijs) par atbalsta shēmu Uzņēmumu kapitāla fondi, ko paredzējusi īstenot Apvienotā Karaliste
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1144)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 28. marts), ar ko groza Lēmumu 2006/135/EK attiecībā uz A un B apgabalu noteikšanu dažās dalībvalstīs sakarā ar īpaši patogēnas putnu gripas uzliesmojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1144)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 27. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/217/EK attiecībā uz pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošu vielu reģistru
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 899)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 6. septembris) par pienācīgu aizsardzību lidmašīnu pasažieru datu reģistrā (PNR) iekļautajiem personas datiem, kas nosūtīti Kanādas robeždienestu aģentūrai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3248)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 28. marts) par dažiem pagaidu aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1321)

   (
  1
  ) | 61 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 20. aprīlis) par valsts atbalstu, ko Itālija plāno īstenot liellopu gaļas tirdzniecības uzņēmumu labā Brescia provincē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1377)

Brescia

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1377)

11

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 3. maijs) par atbalsta shēmu Uzņēmumu kapitāla fondi, ko paredzējusi īstenot Apvienotā Karaliste
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1144)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1144)

1

16

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 28. marts), ar ko groza Lēmumu 2006/135/EK attiecībā uz A un B apgabalu noteikšanu dažās dalībvalstīs sakarā ar īpaši patogēnas putnu gripas uzliesmojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1144)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1144)

1

33

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 27. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/217/EK attiecībā uz pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošu vielu reģistru
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 899)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 899)

1

48

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 6. septembris) par pienācīgu aizsardzību lidmašīnu pasažieru datu reģistrā (PNR) iekļautajiem personas datiem, kas nosūtīti Kanādas robeždienestu aģentūrai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3248)

   (
  1
  )

PNR

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3248)

1

49

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 28. marts) par dažiem pagaidu aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1321)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1321)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 498/2006

(2006. gada 28. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 28. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 98,7 |
| 204 | 50,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 83,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 119,0 |
| 204 | 54,7 |
| 999 | 86,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,3 |
| 204 | 46,0 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 41,9 |
| 624 | 67,0 |
| 999 | 55,5 |
| 0805 50 10 | 624 | 66,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 76,0 |
| 400 | 126,1 |
| 404 | 92,9 |
| 508 | 82,3 |
| 512 | 74,8 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 81,9 |
| 999 | 89,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 512 | 60,9 |
| 528 | 73,6 |
| 720 | 43,0 |
| 999 | 65,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

98,7

204

50,0

212

102,0

999

83,6

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

119,0

204

54,7

999

86,9

0805 10 20

052

72,3

204

46,0

212

50,4

220

41,9

624

67,0

999

55,5

0805 50 10

624

66,0

999

66,0

0808 10 80

388

76,0

400

126,1

404

92,9

508

82,3

512

74,8

528

90,2

720

81,9

999

89,2

0808 20 50

388

83,2

512

60,9

528

73,6

720

43,0

999

65,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 499/2006

(2006. gada 28. marts),

ar ko sāk izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna ievedumiem, kurus ieved no Indonēzijas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Indonēzijā un Malaizijā, un ar ko liek šos ievedumus reģistrēt

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu, 14. panta 3. un 5. punktu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PIEPRASĪJUMS

| (1) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu ir saņēmusi pieprasījumu izmeklēt Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna ievedumiem noteikto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu ir saņēmusi pieprasījumu izmeklēt Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna ievedumiem noteikto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu.

| (2) | Pieprasījumu vienīgā ražotāja vārdā, kas pārstāv 100 % Kopienas kumarīna produkcijas, 2006. gada 13. februārī iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (EĶRP). |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu vienīgā ražotāja vārdā, kas pārstāv 100 % Kopienas kumarīna produkcijas, 2006. gada 13. februārī iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (EĶRP).

B.   RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, uz ko attiecas iespējamā apiešana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīns, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 2932 21 00 (“attiecīgais ražojums”). Šis kods ir norādīts vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, uz ko attiecas iespējamā apiešana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīns, ko parasti deklarē ar KN kodu ex 2932 21 00 (“attiecīgais ražojums”). Šis kods ir norādīts vienīgi informācijai.

| (4) | Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir kumarīns, ko ieved no Indonēzijas un Malaizijas (ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana), ko parasti deklarē ar tiem pašiem kodiem kā attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(4)

Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir kumarīns, ko ieved no Indonēzijas un Malaizijas (ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana), ko parasti deklarē ar tiem pašiem kodiem kā attiecīgo ražojumu.

C.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (5) | Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kas, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 (2). |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik spēkā esošie pasākumi, kas, iespējams, tiek apieti, ir antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 (2).

D.   PAMATOJUMS

| (6) | Pieprasījumā ir pietiekami daudz šķietami pamatotu pierādījumu tam, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, tiek apieti, sūtot kumarīnu caur Indonēziju un Malaiziju. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījumā ir pietiekami daudz šķietami pamatotu pierādījumu tam, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, tiek apieti, sūtot kumarīnu caur Indonēziju un Malaiziju.

| (7) | Iesniegti šādi pierādījumi: | Pieprasījumā parādīts, ka ir notikušas būtiskas izmaiņas tirdzniecības modelī saistībā ar eksportu no Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas un Malaizijas uz Kopienu, kopš attiecīgajam ražojumam piemēro pasākumus, un ka bez maksājuma uzlikšanas šādām izmaiņām nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma. |
| --- | --- | --- |

(7)

Iesniegti šādi pierādījumi:

Pieprasījumā parādīts, ka ir notikušas būtiskas izmaiņas tirdzniecības modelī saistībā ar eksportu no Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas un Malaizijas uz Kopienu, kopš attiecīgajam ražojumam piemēro pasākumus, un ka bez maksājuma uzlikšanas šādām izmaiņām nav cita pietiekama cēloņa vai pamatojuma.

| | Minētās izmaiņas tirdzniecības modelī acīmredzot rada Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna sūtīšana caur Indonēziju un Malaiziju. |
| --- | --- |

Minētās izmaiņas tirdzniecības modelī acīmredzot rada Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna sūtīšana caur Indonēziju un Malaiziju.

| | Turklāt pieprasījumā sniegti pietiekami sākotnēji ticami pierādījumi, ka attiecīgajam ražojumam piemēroto pašreizējo antidempinga pasākumu koriģējošās sekas tiek mazinātas gan attiecībā uz daudzumu, gan cenu. Šķiet, ka attiecīgā ražojuma ievedumus aizstājis ievērojams kumarīna ievedumu apjoms no Indonēzijas un Malaizijas. Bez tam ir pietiekami pierādījumi tam, ka šis ievedumu pieaugums notiek par cenām, kas ir stipri zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

Turklāt pieprasījumā sniegti pietiekami sākotnēji ticami pierādījumi, ka attiecīgajam ražojumam piemēroto pašreizējo antidempinga pasākumu koriģējošās sekas tiek mazinātas gan attiecībā uz daudzumu, gan cenu. Šķiet, ka attiecīgā ražojuma ievedumus aizstājis ievērojams kumarīna ievedumu apjoms no Indonēzijas un Malaizijas. Bez tam ir pietiekami pierādījumi tam, ka šis ievedumu pieaugums notiek par cenām, kas ir stipri zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas konstatēta izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus.

| | Visbeidzot pieprasījumā ir pietiekami sākotnēji šķietami ticamu pierādījumu tam, ka kumarīna cenas ir dempinga cenas attiecībā pret normālo vērtību, kas iepriekš noteikta attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

Visbeidzot pieprasījumā ir pietiekami sākotnēji šķietami ticamu pierādījumu tam, ka kumarīna cenas ir dempinga cenas attiecībā pret normālo vērtību, kas iepriekš noteikta attiecīgajam ražojumam.

| | Ja izmeklēšanas gaitā konstatē tādas apiešanas darbības Indonēzijā un Malaizijā, kas nav pārsūtīšana, uz kurām attiecas pamatregulas 13. pants, izmeklēšanu var attiecināt arī uz šīm darbībām. |
| --- | --- |

Ja izmeklēšanas gaitā konstatē tādas apiešanas darbības Indonēzijā un Malaizijā, kas nav pārsūtīšana, uz kurām attiecas pamatregulas 13. pants, izmeklēšanu var attiecināt arī uz šīm darbībām.

E.   PROCEDŪRA

| (8) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka ir pietiekami pierādījumi izmeklēšanas sākšanai atbilstoši pamatregulas 13. pantam un tam, lai liktu reģistrēt no Indonēzijas un Malaizijas ievestos kumarīna ievedumus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Indonēzijā un Malaizijā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka ir pietiekami pierādījumi izmeklēšanas sākšanai atbilstoši pamatregulas 13. pantam un tam, lai liktu reģistrēt no Indonēzijas un Malaizijas ievestos kumarīna ievedumus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Indonēzijā un Malaizijā.

a)   Anketas

| (9) | Lai gūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, tā nosūtīs anketas eksportētajiem/ražotājiem un eksportētāju/ražotāju asociācijām Indonēzijā un Malaizijā, eksportētājiem/ražotājiem un eksportētāju/ražotāju asociācijām Ķīnas Tautas Republikā, Kopienas importētājiem un importētāju asociācijām, kas sadarbojās izmeklēšanā, pēc kuras tika noteikti spēkā esošie pasākumi, vai kas minēti pieprasījumā, un Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas un Malaizijas iestādēm. Informāciju var iegūt arī no attiecīgās Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(9)

Lai gūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, tā nosūtīs anketas eksportētajiem/ražotājiem un eksportētāju/ražotāju asociācijām Indonēzijā un Malaizijā, eksportētājiem/ražotājiem un eksportētāju/ražotāju asociācijām Ķīnas Tautas Republikā, Kopienas importētājiem un importētāju asociācijām, kas sadarbojās izmeklēšanā, pēc kuras tika noteikti spēkā esošie pasākumi, vai kas minēti pieprasījumā, un Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas un Malaizijas iestādēm. Informāciju var iegūt arī no attiecīgās Kopienas ražošanas nozares.

| (10) | Katrā ziņā visām ieinteresētajām personām nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā noteiktajā termiņā jāsazinās ar Komisiju, lai uzzinātu, vai tās ir minētas pieprasījumā, un vajadzības gadījumā pieprasītu anketu šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā, ņemot vērā to, ka šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(10)

Katrā ziņā visām ieinteresētajām personām nekavējoties un ne vēlāk kā šīs regulas 3. pantā noteiktajā termiņā jāsazinās ar Komisiju, lai uzzinātu, vai tās ir minētas pieprasījumā, un vajadzības gadījumā pieprasītu anketu šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktajā termiņā, ņemot vērā to, ka šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktais termiņš attiecas uz visām ieinteresētajām personām.

| (11) | Attiecīgās Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas un Malaizijas iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgās Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas un Malaizijas iestādes tiks informētas par izmeklēšanas sākšanu.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšana

| (12) | Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt apstiprinošus pierādījumus. Bez tam Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(12)

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt apstiprinošus pierādījumus. Bez tam Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa.

c)   Ievedumu atbrīvošana no reģistrācijas vai antidempinga pasākumiem

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu uz ražojumu, uz ko attiecas izmeklēšana, ievedumiem, var attiecināt atbrīvojumu no reģistrācijas vai pasākumiem, ja šāda importēšana nav apiešana. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu uz ražojumu, uz ko attiecas izmeklēšana, ievedumiem, var attiecināt atbrīvojumu no reģistrācijas vai pasākumiem, ja šāda importēšana nav apiešana.

| (14) | Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Kopienas, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu atbrīvojumus var piešķirt attiecīgā ražojuma ražotājiem, kas var pierādīt, ka nav saistīti ne ar vienu ražotāju, uz kuru attiecas pasākumi, un ka ir konstatēts, ka viņi nav iesaistīti apiešanas darbībās, kas definētas pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā. Ražotājiem, kas vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Iespējamā pasākumu apiešana notiek ārpus Kopienas, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu atbrīvojumus var piešķirt attiecīgā ražojuma ražotājiem, kas var pierādīt, ka nav saistīti ne ar vienu ražotāju, uz kuru attiecas pasākumi, un ka ir konstatēts, ka viņi nav iesaistīti apiešanas darbībās, kas definētas pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktā. Ražotājiem, kas vēlas saņemt atbrīvojumu, šīs regulas 3. panta 3. punktā norādītajā termiņā jāiesniedz pieprasījums, kas pienācīgi pamatots ar pierādījumiem.

F.   REĢISTRĀCIJA

| (15) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu tā ražojuma ievedumi, uz kuru attiecas izmeklēšana, jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā atklātu pasākumu apiešanu, ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad reģistrēts šāds ievedumu sūtījums no Indonēzijas un Malaizijas, varētu iekasēt attiecīga apjoma antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu tā ražojuma ievedumi, uz kuru attiecas izmeklēšana, jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā atklātu pasākumu apiešanu, ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad reģistrēts šāds ievedumu sūtījums no Indonēzijas un Malaizijas, varētu iekasēt attiecīga apjoma antidempinga maksājumu.

G.   TERMIŅI

| (16) | Pārdomātas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kuros:






  — | ieinteresētās personas var pieteikties Komisijai, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkuru citu informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā, |
| --- | --- | --- |

(16)

Pārdomātas pārvaldības labad jānosaka termiņi, kuros:

—

ieinteresētās personas var pieteikties Komisijai, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkuru citu informāciju, kas jāņem vērā izmeklēšanā,

| — | Indonēzijas un Malaizijas ražotāji var pieprasīt izņēmumu no ievedumu reģistrācijas vai pasākumiem, |
| --- | --- |

—

Indonēzijas un Malaizijas ražotāji var pieprasīt izņēmumu no ievedumu reģistrācijas vai pasākumiem,

| — | ieinteresētās personas Komisijai var iesniegt rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

—

ieinteresētās personas Komisijai var iesniegt rakstisku uzklausīšanas pieprasījumu.

| (17) | Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā minētajā termiņā. |
| --- | --- |

(17)

Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās šīs regulas 3. pantā minētajā termiņā.

H.   NESADARBOŠANĀS

| (18) | Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu drīkst sagatavot apstiprinošu vai negatīvu pagaidu vai galīgu konstatējumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(18)

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu drīkst sagatavot apstiprinošu vai negatīvu pagaidu vai galīgu konstatējumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (19) | Ja konstatē, ka kāda ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un līdz ar to konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar rīcībā esošajiem faktiem, minētajai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies, |
| --- | --- |

(19)

Ja konstatē, ka kāda ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un līdz ar to konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar rīcībā esošajiem faktiem, minētajai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek sākta izmeklēšana atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktam, lai noskaidrotu, vai no Indonēzijas un Malaizijas ievestā kumarīna ievedumi Kopienā, kuru izcelsme ir vai nav Indonēzijā vai Malaizijā, ar KN kodu ex 2932 21 00 (TARIC kods 2932210016) apiet ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 noteiktos pasākumus.

2. pants

Ar šo muitas iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu liek veikt vajadzīgos pasākumus, lai reģistrētu šīs regulas 1. pantā noteiktos ievedumus Kopienā.

Reģistrācija beidzas deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Komisija ar regulu var noteikt, ka muitas dienestiem jāizbeidz reģistrācija attiecībā uz to produktu importu Kopienā, kurus ražojuši ražotāji, kas iesnieguši reģistrācijas atbrīvojuma pieteikumu, un par kuriem konstatēts, ka tie, neapiet antidempinga maksājumus.

3. pants

1.   Anketas jāpieprasa Komisijai 15 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, 40 dienu laikā pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, visām ieinteresētajām personām jāsazinās ar Komisiju, lai informētu par sevi, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija.

3.   Indonēzijas un Malaizijas ražotājiem, kas pieprasa atbrīvojumu no ievedumu reģistrācijas vai pasākumiem, tajā pašā 40 dienu termiņā jāiesniedz pieprasījums, ko pienācīgi pamato pierādījumi.

4.   Ieinteresētajām personām, lai tās uzklausītu, tajā pašā 40 dienu termiņā jāpiesakās Komisijā.

5.   Visa informācija, kas attiecas uz konkrēto lietu, visi uzklausīšanas vai anketu pieprasījumi, kā arī visi pieprasījumi atbrīvot ievedumus reģistrācijas vai antidempinga pasākumiem jāiesniedz rakstiski (bet ne elektroniski, ja vien nav norādīts citādi) un tajos jānorāda ieinteresētās personas vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa, faksa un/vai teleksa numurs. Visiem rakstiskajiem dokumentiem, tostarp šajā regulā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (3), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Birojs: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (+32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Birojs: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fakss: (+32-2) 295 65 05

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 123, 9.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1854/2003 (OV L 272, 23.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējam izmantojumam. Tas ir aizsargāts atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantam (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments atbilstoši pamatregulas 19. pantam un 6. pantam PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

3

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 500/2006

(2006. gada 28. marts),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/2006 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 170, 1.7.2005., 35. lpp.

3

(4)  OV L 89, 28.3.2006., 20. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2006. gada 29. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 35,47 | 0,65 |
| 1701 11 90 (1) | 35,47 | 4,26 |
| 1701 12 10 (1) | 35,47 | 0,51 |
| 1701 12 90 (1) | 35,47 | 3,97 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

35,47

0,65

1701 11 90 (1)

35,47

4,26

1701 12 10 (1)

35,47

0,51

1701 12 90 (1)

35,47

3,97

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 501/2006

(2006. gada 28. marts),

ar ko groza Regulā (EK) Nr. 446/2006 noteiktās eksporta kompensācijas par balto cukuru un neapstrādātu jēlcukuru

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1) un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Kompensācijas, ko piemēro baltā cukura un neapstrādāta jēlcukura eksportam, ir noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 446/2006 (2) |
| --- | --- |

(1)

Kompensācijas, ko piemēro baltā cukura un neapstrādāta jēlcukura eksportam, ir noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 446/2006 (2)

| (2) | Minētās kompensācijas ir jāgroza, jo Komisijas rīcībā esošie pašreizējie dati atšķiras no datiem, kuri bija pieejami Regulas (EK) Nr. 446/2006 pieņemšanas dienā, |
| --- | --- |

(2)

Minētās kompensācijas ir jāgroza, jo Komisijas rīcībā esošie pašreizējie dati atšķiras no datiem, kuri bija pieejami Regulas (EK) Nr. 446/2006 pieņemšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 1260/2001 noteiktās kompensācijas, kas piešķiramas par Regulas (EK) Nr. 446/2006 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto produktu eksportu, ir grozītas un norādītas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 80, 17.3.2006., 40. lpp.

2

---

PIELIKUMS

GROZĪTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PAR BALTO CUKURU UN NEAPSTRĀDĀTU JĒLCUKURU, KAS JĀPIEMĒRO NO 2006. GADA 29. MARTA (1)

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,2717 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,2717

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 502/2006

(2006. gada 28. marts),

ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1081/1999 paredz no jauna piešķirt importa tiesības attiecībā uz dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm, kas nav paredzētas nokaušanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1081/1999, ar ko atver un pārvalda tarifa kvotu dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļu, govju un teļu importam, kas nav paredzētas nokaušanai, atceļ Regulu (EK) Nr. 1012/98 un groza Regulu (EK) Nr. 1143/98 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1096/2001, un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

Regulas (EK) Nr. 1081/1999 1. pantā paredzēts laikposmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam noteikt divas tarifa kvotas, katru 5 000 dzīvnieku apmērā, attiecībā uz dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm, kas nav paredzētas nokaušanai. Minētās regulas 9. pantā abās kvotās paredzēta jaunu daudzumu piešķiršana, par ko līdz 2006. gada 15. martam nav iesniegti importa sertifikātu pieprasījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1081/1999 9. panta 1. punktā minētie daudzumi ir šādi:

| — | 4 163 dzīvnieki kārtas numuram 09.0001, |
| --- | --- |

—

4 163 dzīvnieki kārtas numuram 09.0001,

| — | 3 458 dzīvnieki kārtas numuram 09.0003. |
| --- | --- |

—

3 458 dzīvnieki kārtas numuram 09.0003.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 131, 27.5.1999., 15. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1096/2001 (OV L 150, 6.6.2001., 33. lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 20. aprīlis)

par valsts atbalstu, ko Itālija plāno īstenot liellopu gaļas tirdzniecības uzņēmumu labā Brescia provincē

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1377)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(2006/249/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar šo pantu,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2001. gada 27. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2001. gada 1. augustā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai par atbalstu iekārtu iepirkšanai, lai nodrošinātu liellopu gaļas izcelsmes un kvalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2001. gada 27. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2001. gada 1. augustā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai par atbalstu iekārtu iepirkšanai, lai nodrošinātu liellopu gaļas izcelsmes un kvalitātes pārbaudi.

| (2) | Attiecīgi ar 2001. gada 15. oktobra vēstuli (reģistrēta 2001. gada 16. oktobrī) un ar 2002. gada 26. februāra vēstuli (reģistrēta 2002. gada 27. februārī) Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai papildu ziņas, kuras no Itālijas iestādēm tika pieprasītas ar 2001. gada 12. septembra un 2001. gada 28. novembra vēstulēm. |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgi ar 2001. gada 15. oktobra vēstuli (reģistrēta 2001. gada 16. oktobrī) un ar 2002. gada 26. februāra vēstuli (reģistrēta 2002. gada 27. februārī) Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai papildu ziņas, kuras no Itālijas iestādēm tika pieprasītas ar 2001. gada 12. septembra un 2001. gada 28. novembra vēstulēm.

| (3) | Komisija ar 2002. gada 24. aprīļa vēstuli informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2002. gada 24. aprīļa vēstuli informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu.

| (4) | Komisijas lēmumu uzsākt šo procedūru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (1)2002. gada 18. jūnijā. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmumu uzsākt šo procedūru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (1)2002. gada 18. jūnijā. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minēto atbalstu.

| (5) | Attiecībā uz šo lietu apsvērumus no ieinteresētām trešām pusēm Komisija nav saņēmusi. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz šo lietu apsvērumus no ieinteresētām trešām pusēm Komisija nav saņēmusi.

| (6) | Ar 2002. gada 25. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 27. jūnijā, Itālija iesniedza Komisijai turpmākas ziņas par plānoto pasākumu. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2002. gada 25. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 27. jūnijā, Itālija iesniedza Komisijai turpmākas ziņas par plānoto pasākumu.

II.   ATBALSTA APRAKSTS

| (7) | Atbalsts iekārtu iepirkšanai, lai nodrošinātu liellopu gaļas izcelsmes un kvalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

(7)

Atbalsts iekārtu iepirkšanai, lai nodrošinātu liellopu gaļas izcelsmes un kvalitātes pārbaudi.

| (8) | Atbalsta pasākumam paredzētais budžets ir EUR 103 291,38 (jeb 200 miljoni ITL) no Brescia Tirdzniecības kameras. |
| --- | --- |

(8)

Atbalsta pasākumam paredzētais budžets ir EUR 103 291,38 (jeb 200 miljoni ITL) no Brescia Tirdzniecības kameras.

| (9) | Līdz 2001. gada beigām. |
| --- | --- |

(9)

Līdz 2001. gada beigām.

| (10) | Mazajiem un vidējiem tirdzniecības uzņēmumiem, kuros darbinieku skaits nepārsniedz 20 un: kuru juridiskā adrese un darbības vieta ir Brescia provincē, kuriem nav neizlemtu lietu ar sociālā nodrošinājuma iestādēm, kuri regulāri izdara iemaksas Tirdzniecības kamerā, kuriem nav ar tiesas lēmumu norīkots administrators un kuriem nav pagaidu vienošanās ar kreditoriem vai kuri nav maksātnespējas stāvoklī. |
| --- | --- |

(10)

Mazajiem un vidējiem tirdzniecības uzņēmumiem, kuros darbinieku skaits nepārsniedz 20 un: kuru juridiskā adrese un darbības vieta ir Brescia provincē, kuriem nav neizlemtu lietu ar sociālā nodrošinājuma iestādēm, kuri regulāri izdara iemaksas Tirdzniecības kamerā, kuriem nav ar tiesas lēmumu norīkots administrators un kuriem nav pagaidu vienošanās ar kreditoriem vai kuri nav maksātnespējas stāvoklī.

| (11) | Atbalsta pasākuma mērķis ir piešķirt līdzekļus tādu svaru iegādei, kas pieslēgti datorsistēmai (aparatūrai un programmatūrai), kura ļauj noteikt liellopu gaļas izcelsmi un Brescia govs piena un liellopu gaļas kvalitātes uzlabošanas centram – pārbaudīt attiecīgās gaļas kvalitāti. |
| --- | --- |

(11)

Atbalsta pasākuma mērķis ir piešķirt līdzekļus tādu svaru iegādei, kas pieslēgti datorsistēmai (aparatūrai un programmatūrai), kura ļauj noteikt liellopu gaļas izcelsmi un Brescia govs piena un liellopu gaļas kvalitātes uzlabošanas centram – pārbaudīt attiecīgās gaļas kvalitāti.

| (12) | Saskaņā ar šā pasākuma sākotnējo ieceri atbalsta saņēmēji bija pakalpojumu sektora mazie un vidējie uzņēmumi, kas tirgoja gaļu, un — daudz mazākā mērā — uzņēmumi, kas gaļu pārdeva tieši patērētājiem. Tomēr saskaņā ar Itālijas iestāžu 2002. gada 25. jūnija vēstulē ietverto precizējumu iepriekšminētie pēdējie uzņēmumi tagad ir izslēgti. Galīgajā versijā noteikts, ka atbalstu var saņemt vienīgi tie mazie un vidējie tirdzniecības uzņēmumi (lopkautuves), kas tirgo sertificētu liellopu gaļu. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar šā pasākuma sākotnējo ieceri atbalsta saņēmēji bija pakalpojumu sektora mazie un vidējie uzņēmumi, kas tirgoja gaļu, un — daudz mazākā mērā — uzņēmumi, kas gaļu pārdeva tieši patērētājiem. Tomēr saskaņā ar Itālijas iestāžu 2002. gada 25. jūnija vēstulē ietverto precizējumu iepriekšminētie pēdējie uzņēmumi tagad ir izslēgti. Galīgajā versijā noteikts, ka atbalstu var saņemt vienīgi tie mazie un vidējie tirdzniecības uzņēmumi (lopkautuves), kas tirgo sertificētu liellopu gaļu.

| (13) | Pasākuma sākotnējā versijā atbalsta intensitāti noteica šādi: | gaļas tirdzniecības uzņēmumiem — 40 % no svaru iepirkuma cenas; |
| --- | --- | --- |

(13)

Pasākuma sākotnējā versijā atbalsta intensitāti noteica šādi:

gaļas tirdzniecības uzņēmumiem — 40 % no svaru iepirkuma cenas;

| | saimniecībām, kas gaļu pārdod tieši patērētājiem — 50 % šīs provinces mazāk labvēlīgajos apgabalos; |
| --- | --- |

saimniecībām, kas gaļu pārdod tieši patērētājiem — 50 % šīs provinces mazāk labvēlīgajos apgabalos;

| | saimniecībām, kas gaļu pārdod tieši patērētājiem — 40 % šīs provinces labvēlīgajos apgabalos; |
| --- | --- |

saimniecībām, kas gaļu pārdod tieši patērētājiem — 40 % šīs provinces labvēlīgajos apgabalos;

| | Tomēr pēc tam, kad izslēdza tās saimniecības, kas savu saražoto gaļu pārdod tieši, atbalsta intensitāte turpmāk ir noteikta 40 % apmērā. |
| --- | --- |

Tomēr pēc tam, kad izslēdza tās saimniecības, kas savu saražoto gaļu pārdod tieši, atbalsta intensitāte turpmāk ir noteikta 40 % apmērā.

| (14) | Katram uzņēmumam piešķirtā atbalsta maksimālais apjoms nedrīkst pārsniegt EUR 1 291,15 (jeb 2,5 miljoni Itālijas liru). |
| --- | --- |

(14)

Katram uzņēmumam piešķirtā atbalsta maksimālais apjoms nedrīkst pārsniegt EUR 1 291,15 (jeb 2,5 miljoni Itālijas liru).

| (15) | Atbalstu nevar summēt ar citu valsts vai valsts iestāžu piešķirtu atbalstu. |
| --- | --- |

(15)

Atbalstu nevar summēt ar citu valsts vai valsts iestāžu piešķirtu atbalstu.

| (16) | Atbalstu nevarēs saņemt par tādiem pieteikumiem, kas iesniegti laikā pirms tika publicēts uzaicinājums. Turklāt atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka to apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(16)

Atbalstu nevarēs saņemt par tādiem pieteikumiem, kas iesniegti laikā pirms tika publicēts uzaicinājums. Turklāt atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka to apstiprinājusi Komisija.

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

| (17) | Komisija uzsāka EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru tādēļ, ka tai bija šaubas par atbalsta shēmas saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija uzsāka EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru tādēļ, ka tai bija šaubas par atbalsta shēmas saderību ar kopējo tirgu.

| (18) | Komisijai radās šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu galvenokārt tāpēc, ka Itālijas sniegtā informācija bija nepilnīga. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai radās šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu galvenokārt tāpēc, ka Itālijas sniegtā informācija bija nepilnīga.

| (19) | Pirmkārt, Itālijas iestādes nav sniegušas nekādus norādījumus par minimālo prasību ievērošanu attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku higiēnu un labturību. Tirdzniecības kamera aprobežojās ar paziņojumu, ka iepriekšminēto noteikumu ievērošana neietilpst tās kompetencē. |
| --- | --- |

(19)

Pirmkārt, Itālijas iestādes nav sniegušas nekādus norādījumus par minimālo prasību ievērošanu attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku higiēnu un labturību. Tirdzniecības kamera aprobežojās ar paziņojumu, ka iepriekšminēto noteikumu ievērošana neietilpst tās kompetencē.

| (20) | Otrkārt, Tirdzniecības kamera nav izteikusi nekādus komentārus par minēto produktu noietu tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Otrkārt, Tirdzniecības kamera nav izteikusi nekādus komentārus par minēto produktu noietu tirgū.

| (21) | Šo nepilnību dēļ Komisijai radās šaubas par to, vai tiek ievēroti zināmi nosacījumi, kas izklāstīti Eiropas Kopienas lauku attīstības vadlīniju 4.2. un 4.3. punktā attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(21)

Šo nepilnību dēļ Komisijai radās šaubas par to, vai tiek ievēroti zināmi nosacījumi, kas izklāstīti Eiropas Kopienas lauku attīstības vadlīniju 4.2. un 4.3. punktā attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības jomā.

| (22) | Iepriekšējās izmeklēšanas laikā radās arī cita problēma, kas saistīta ar to, kā kontrolēt dažādu atbalsta veidu summēšanas aizlieguma ievērošanu. Ņemot vērā šā atbalsta shēmas organizēšanu, Komisija ierosināja sadarbībā ar Lombardijas reģiona iestādēm izveidot atbalstu summēšanas aizlieguma kontroles sistēmu. Komisijai nosūtītajā papildu informācijā Tirdzniecības kamera pauda gatavību pārbaudīt 10 % no iesniegtajiem priekšlikumiem. Komisijas izpratnē šāda kontrole nav pietiekama, jo tā nevar izslēgt iespēju, ka ir saņēmēji, kas izmanto atbalstu līdzekļus no vairākiem avotiem, tādējādi riskējot pārsniegt pieļaujamās likmes. |
| --- | --- |

(22)

Iepriekšējās izmeklēšanas laikā radās arī cita problēma, kas saistīta ar to, kā kontrolēt dažādu atbalsta veidu summēšanas aizlieguma ievērošanu. Ņemot vērā šā atbalsta shēmas organizēšanu, Komisija ierosināja sadarbībā ar Lombardijas reģiona iestādēm izveidot atbalstu summēšanas aizlieguma kontroles sistēmu. Komisijai nosūtītajā papildu informācijā Tirdzniecības kamera pauda gatavību pārbaudīt 10 % no iesniegtajiem priekšlikumiem. Komisijas izpratnē šāda kontrole nav pietiekama, jo tā nevar izslēgt iespēju, ka ir saņēmēji, kas izmanto atbalstu līdzekļus no vairākiem avotiem, tādējādi riskējot pārsniegt pieļaujamās likmes.

IV.   ITĀLIJAS APSVĒRUMI

| (23) | Ar 2002. gada 25. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 26. jūnijā, Itālija apņēmās piešķirt atbalstu lopkautuvēm, kas tirgo sertificētu liellopu gaļu saskaņā ar Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas apstiprinātu specifikāciju. Šos uzņēmumus iepriekš pārbaudīja, vai tie ievēro apkārtējās vides aizsardzības, dzīvnieku higiēnas un labturības noteikumus. |
| --- | --- |

(23)

Ar 2002. gada 25. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 26. jūnijā, Itālija apņēmās piešķirt atbalstu lopkautuvēm, kas tirgo sertificētu liellopu gaļu saskaņā ar Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas apstiprinātu specifikāciju. Šos uzņēmumus iepriekš pārbaudīja, vai tie ievēro apkārtējās vides aizsardzības, dzīvnieku higiēnas un labturības noteikumus.

| (24) | Turklāt Itālija norādīja, ka noietu tirgū nodrošina tas, ka atbalsta saņēmēji ir mazumtirdzniecības uzņēmumi. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt Itālija norādīja, ka noietu tirgū nodrošina tas, ka atbalsta saņēmēji ir mazumtirdzniecības uzņēmumi.

| (25) | Attiecībā uz atbalstu summēšanas aizlieguma ievērošanu Itālijas iestādes solīja sadarbībā ar Lombardijas reģiona iestādēm pārbaudīt, kā šos noteikumus ievēro visi atbalsta saņēmēji. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz atbalstu summēšanas aizlieguma ievērošanu Itālijas iestādes solīja sadarbībā ar Lombardijas reģiona iestādēm pārbaudīt, kā šos noteikumus ievēro visi atbalsta saņēmēji.

V.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (26) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāda veida atbalsts, ko sniedz dalībvalstis, vai atbalsts, ko sniedz, izmantojot valsts līdzekļus, ja tas traucē konkurenci vai rada konkurences traucējumu draudus, radot labvēlīgākus apstākļus atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ja tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Minētajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst šai definīcijai turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāda veida atbalsts, ko sniedz dalībvalstis, vai atbalsts, ko sniedz, izmantojot valsts līdzekļus, ja tas traucē konkurenci vai rada konkurences traucējumu draudus, radot labvēlīgākus apstākļus atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ja tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Minētajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst šai definīcijai turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ.

| (27) | Tirdzniecības kameru piešķirto finansējumu jāuzskata par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo uzņēmumu dalība šajās iestādēs, kas ir publisko tiesību subjekti, ir obligāta tāpat kā šo uzņēmumu veiktās iemaksas. Turklāt Itālijas Tirdzniecības kameru veiktos pasākumus Komisija jau agrāk uzskatīja par valsts atbalstu (2). |
| --- | --- |

(27)

Tirdzniecības kameru piešķirto finansējumu jāuzskata par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo uzņēmumu dalība šajās iestādēs, kas ir publisko tiesību subjekti, ir obligāta tāpat kā šo uzņēmumu veiktās iemaksas. Turklāt Itālijas Tirdzniecības kameru veiktos pasākumus Komisija jau agrāk uzskatīja par valsts atbalstu (2).

| (28) | Ar šiem pasākumiem atbalsta atsevišķus uzņēmumus un atsevišķus uzņēmumus (lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozares mazos un vidējos uzņēmumus). |
| --- | --- |

(28)

Ar šiem pasākumiem atbalsta atsevišķus uzņēmumus un atsevišķus uzņēmumus (lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozares mazos un vidējos uzņēmumus).

| (29) | Šie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību pārstrādes produktu tirdzniecības nozīmīguma dēļ (lauksaimniecības ražojumu tirdzniecībā šie produkti veido ievērojamu daļu, piemēram, Itālija 1998. gadā importēja lauksaimniecības produktus par ECU 15,222 miljardiem un eksportēja par ECU 9,679 miljardiem , tajā pašā gadā lauksaimniecības produktu tirdzniecības apjoms ES iekšienē sasniedza ECU 128,256 miljardus importā un ECU 132,458 miljardus eksportā). |
| --- | --- |

(29)

Šie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību pārstrādes produktu tirdzniecības nozīmīguma dēļ (lauksaimniecības ražojumu tirdzniecībā šie produkti veido ievērojamu daļu, piemēram, Itālija 1998. gadā importēja lauksaimniecības produktus par ECU 15,222 miljardiem un eksportēja par ECU 9,679 miljardiem , tajā pašā gadā lauksaimniecības produktu tirdzniecības apjoms ES iekšienē sasniedza ECU 128,256 miljardus importā un ECU 132,458 miljardus eksportā).

| (30) | Taču EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētajos gadījumos dažus pasākumus izņēmuma kārtā var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(30)

Taču EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētajos gadījumos dažus pasākumus izņēmuma kārtā var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu.

| (31) | Konkrētajā gadījumā, ņemot vērā iepriekš aprakstīto pasākumu veidu, vienīgā atkāpe, uz kuru var atsaukties, ir EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe, saskaņā ar kuru ar kopējo tirgu var būt saderīgs tāds atbalsts, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(31)

Konkrētajā gadījumā, ņemot vērā iepriekš aprakstīto pasākumu veidu, vienīgā atkāpe, uz kuru var atsaukties, ir EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe, saskaņā ar kuru ar kopējo tirgu var būt saderīgs tāds atbalsts, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (32) | Lai varētu piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, atbalstam ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozarē jābūt atbilstīgam attiecīgajiem noteikumiem Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (3). Ja šī regula nav piemērojama vai atbalsts neatbilst visām prasībām, tad šo atbalstu jāizvērtē saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Kopienas vadlīnijās attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības jomā (4) (turpmāk “Kopienas vadlīnijas”). |
| --- | --- |

(32)

Lai varētu piemērot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, atbalstam ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības nozarē jābūt atbilstīgam attiecīgajiem noteikumiem Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (3). Ja šī regula nav piemērojama vai atbalsts neatbilst visām prasībām, tad šo atbalstu jāizvērtē saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Kopienas vadlīnijās attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības jomā (4) (turpmāk “Kopienas vadlīnijas”).

| (33) | Tā kā apskatāmais atbalsts attiecas tikai uz mazajiem un vidējiem tirdzniecības uzņēmumiem, ir jāpiemēro Regula (EK) Nr. 1/2004. Konkrētajā gadījumā tāda atbalsta saderību, kas attiecas uz ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādes un/vai tirdzniecības nozarē, jāvērtē, pamatojoties uz minētās regulas 7. pantu. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā apskatāmais atbalsts attiecas tikai uz mazajiem un vidējiem tirdzniecības uzņēmumiem, ir jāpiemēro Regula (EK) Nr. 1/2004. Konkrētajā gadījumā tāda atbalsta saderību, kas attiecas uz ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādes un/vai tirdzniecības nozarē, jāvērtē, pamatojoties uz minētās regulas 7. pantu.

| (34) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2004 7. pantu atbalstu ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādes un/vai tirdzniecības nozarē var piešķirt tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | atbalstu var saņemt tikai ekonomiski rentablas lauku saimniecības; |
| --- | --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2004 7. pantu atbalstu ieguldījumiem lauksaimniecības produktu pārstrādes un/vai tirdzniecības nozarē var piešķirt tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

—

atbalstu var saņemt tikai ekonomiski rentablas lauku saimniecības;

| — | šīm saimniecībām jāievēro minimālās prasības attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku higiēnu un labturību; |
| --- | --- |

—

šīm saimniecībām jāievēro minimālās prasības attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku higiēnu un labturību;

| — | atbalsta intensitāte nevar pārsniegt 50 % no attaisnoto ieguldījumu summas 1. mērķa reģionos un 40 % — pārējos reģionos; |
| --- | --- |

—

atbalsta intensitāte nevar pārsniegt 50 % no attaisnoto ieguldījumu summas 1. mērķa reģionos un 40 % — pārējos reģionos;

| — | pie attaisnotajiem izdevumiem pieskaitāmi celtniecības izdevumi un izdevumi par nekustamā īpašuma iegādi vai uzlabošanu, jaunu mašīnu un iekārtu iegādi, kā arī pieskaitāmās izmaksas; |
| --- | --- |

—

pie attaisnotajiem izdevumiem pieskaitāmi celtniecības izdevumi un izdevumi par nekustamā īpašuma iegādi vai uzlabošanu, jaunu mašīnu un iekārtu iegādi, kā arī pieskaitāmās izmaksas;

| — | jābūt pietiekamiem pierādījumiem, ka minētajiem produktiem turpmāk būs normāls tirgus noiets. To, vai ir normāls tirgus noiets, jāizvērtē valsts iestādei vai no atbalsta saņēmēja neatkarīgai trešai pusei; |
| --- | --- |

—

jābūt pietiekamiem pierādījumiem, ka minētajiem produktiem turpmāk būs normāls tirgus noiets. To, vai ir normāls tirgus noiets, jāizvērtē valsts iestādei vai no atbalsta saņēmēja neatkarīgai trešai pusei;

| — | atbalstu nedrīkst ierobežot tikai uz īpašiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

—

atbalstu nedrīkst ierobežot tikai uz īpašiem lauksaimniecības produktiem.

| (35) | Tomēr no šā pasākuma apraksta izriet, ka pretēji tam, kas noteikts iepriekš f) punktā, minētie ieguldījumi attiecas tikai uz liellopu gaļas nozari. Tādējādi visi Regulā (EK) Nr. 1/2004 uzskaitītie kritēriji nav ievēroti, un tāpēc atbalstu jāvērtē saskaņā ar Kopienas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(35)

Tomēr no šā pasākuma apraksta izriet, ka pretēji tam, kas noteikts iepriekš f) punktā, minētie ieguldījumi attiecas tikai uz liellopu gaļas nozari. Tādējādi visi Regulā (EK) Nr. 1/2004 uzskaitītie kritēriji nav ievēroti, un tāpēc atbalstu jāvērtē saskaņā ar Kopienas vadlīnijām.

| (36) | Itālijas iestādes 2002. gada 25. jūnija vēstulē sniegtajās ziņās precizēja, ka atbalstu piešķirs tikai tiem tirdzniecības uzņēmumiem (lopkautuvēm), kas pārdod sertificētu liellopu gaļu. Ņemot vērā šo grozījumu, lai varētu piemērot EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, jāievēro Kopienas vadlīniju 4.2. punkta prasības (“Atbalsts ieguldījumam lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā”). |
| --- | --- |

(36)

Itālijas iestādes 2002. gada 25. jūnija vēstulē sniegtajās ziņās precizēja, ka atbalstu piešķirs tikai tiem tirdzniecības uzņēmumiem (lopkautuvēm), kas pārdod sertificētu liellopu gaļu. Ņemot vērā šo grozījumu, lai varētu piemērot EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, jāievēro Kopienas vadlīniju 4.2. punkta prasības (“Atbalsts ieguldījumam lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā”).

| (37) | Saskaņā ar Kopienas vadlīniju 4. panta 2. punktu atbalsts ieguldījumam lauksaimniecības produktu pārstrādē un/vai tirdzniecībā ir atļauts tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | atbalsta saņēmējām jābūt ekonomiski rentablām lauku saimniecībām; |
| --- | --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Kopienas vadlīniju 4. panta 2. punktu atbalsts ieguldījumam lauksaimniecības produktu pārstrādē un/vai tirdzniecībā ir atļauts tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

—

atbalsta saņēmējām jābūt ekonomiski rentablām lauku saimniecībām;

| — | šīm saimniecībām jāievēro minimālās prasības attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku higiēnu un labturību; |
| --- | --- |

—

šīm saimniecībām jāievēro minimālās prasības attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku higiēnu un labturību;

| — | atbalsta intensitāte nevar pārsniegt 50 % no attaisnoto ieguldījumu summas 1. mērķa reģionos un 40 % — pārējos reģionos; |
| --- | --- |

—

atbalsta intensitāte nevar pārsniegt 50 % no attaisnoto ieguldījumu summas 1. mērķa reģionos un 40 % — pārējos reģionos;

| — | pie attaisnotajiem izdevumiem pieskaitāmi celtniecības izdevumi un izdevumi par nekustamā īpašuma iegādi vai uzlabošanu, jaunu mašīnu un iekārtu iegādi, kā arī pieskaitāmās izmaksas; |
| --- | --- |

—

pie attaisnotajiem izdevumiem pieskaitāmi celtniecības izdevumi un izdevumi par nekustamā īpašuma iegādi vai uzlabošanu, jaunu mašīnu un iekārtu iegādi, kā arī pieskaitāmās izmaksas;

| — | minētajiem produktiem ir jānodrošina normāls tirgus noiets. |
| --- | --- |

—

minētajiem produktiem ir jānodrošina normāls tirgus noiets.

| (38) | Attiecībā uz rentabilitāti, atbalsta saņemšanas nosacījumi, īpaši to uzņēmumu izslēgšana, kuriem ir ar tiesas lēmumu norīkots administrators un kuriem ir pagaidu vienošanās ar kreditoriem vai kuri ir maksātnespējīgi, ir tādi, lai nodrošinātu iepriekšminētajā a) punktā noteiktās prasības ievērošanu. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz rentabilitāti, atbalsta saņemšanas nosacījumi, īpaši to uzņēmumu izslēgšana, kuriem ir ar tiesas lēmumu norīkots administrators un kuriem ir pagaidu vienošanās ar kreditoriem vai kuri ir maksātnespējīgi, ir tādi, lai nodrošinātu iepriekšminētajā a) punktā noteiktās prasības ievērošanu.

| (39) | Attiecībā uz minimālo normu ievērošanu vides aizsardzības, dzīvnieku higiēnas un labturības jomā, kas bija viens no iemesliem, kā dēļ Komisija sāka Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Itālijas iestādes savā 2002. gada 25. jūnija vēstulē pauda apņemšanos piešķirt atbalstu tikai lopkautuvēm, kas tirgo sertificētu liellopu gaļu saskaņā ar Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas apstiprinātu specifikāciju. Šos uzņēmumus iepriekš pārbaudīja, vai tie ievēro apkārtējās vides aizsardzības, dzīvnieku higiēnas un labturības noteikumus. Tādējādi var uzskatīt, ka iepriekšminētajā b) punktā izvirzītā prasība ir ievērota. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz minimālo normu ievērošanu vides aizsardzības, dzīvnieku higiēnas un labturības jomā, kas bija viens no iemesliem, kā dēļ Komisija sāka Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Itālijas iestādes savā 2002. gada 25. jūnija vēstulē pauda apņemšanos piešķirt atbalstu tikai lopkautuvēm, kas tirgo sertificētu liellopu gaļu saskaņā ar Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas apstiprinātu specifikāciju. Šos uzņēmumus iepriekš pārbaudīja, vai tie ievēro apkārtējās vides aizsardzības, dzīvnieku higiēnas un labturības noteikumus. Tādējādi var uzskatīt, ka iepriekšminētajā b) punktā izvirzītā prasība ir ievērota.

| (40) | Tā kā atbalstu saņemt var tikai tirdzniecības uzņēmumi, tad atbalsta apjoms ir noteikts 40 % apmērā no attaisnotajiem izdevumiem bez modulācijas iespējas. Šāda intensitāte atbilst iepriekšminētā c) punkta prasībai. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā atbalstu saņemt var tikai tirdzniecības uzņēmumi, tad atbalsta apjoms ir noteikts 40 % apmērā no attaisnotajiem izdevumiem bez modulācijas iespējas. Šāda intensitāte atbilst iepriekšminētā c) punkta prasībai.

| (41) | Atbalsts ir par svaru iegādi, tātad, par iekārtu, kas atbilst d) punktā dotajai attaisnoto izdevumu definīcijai. |
| --- | --- |

(41)

Atbalsts ir par svaru iegādi, tātad, par iekārtu, kas atbilst d) punktā dotajai attaisnoto izdevumu definīcijai.

| (42) | Attiecībā uz produktu noietu tirgū, Itālijas iestādes savā 2002. gada 25. jūnija vēstulē sniedza tās ziņas, kuru trūkums iepriekš lika Komisijai šaubīties par atbalsta saderību ar kopējo tirgu. Tā kā šajā gadījumā atbalstu saņem ekonomiski rentabli tirdzniecības uzņēmumi un sagaidāmais ieguldījums nenes ražošanas jaudas palielināšanos, tad var uzskatīt, ka d) punktā izvirzītā prasība ir izpildīta. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz produktu noietu tirgū, Itālijas iestādes savā 2002. gada 25. jūnija vēstulē sniedza tās ziņas, kuru trūkums iepriekš lika Komisijai šaubīties par atbalsta saderību ar kopējo tirgu. Tā kā šajā gadījumā atbalstu saņem ekonomiski rentabli tirdzniecības uzņēmumi un sagaidāmais ieguldījums nenes ražošanas jaudas palielināšanos, tad var uzskatīt, ka d) punktā izvirzītā prasība ir izpildīta.

| (43) | Vēl viens aspekts, kādēļ Komisija sāka EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, ir tas, ka atbalstu summēšanas kontroles mehānisma iespējas Komisijai šķita nepietiekamas. Tomēr Itālijas iestādes savā 2002. gada 25. jūnija vēstulē pauda apņemšanos veikt visu atbalsta pieteikumu kontroli sadarbībā ar Lombardijas reģiona iestādēm. Tādēļ Komisijas šaubas tika kliedētas. |
| --- | --- |

(43)

Vēl viens aspekts, kādēļ Komisija sāka EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, ir tas, ka atbalstu summēšanas kontroles mehānisma iespējas Komisijai šķita nepietiekamas. Tomēr Itālijas iestādes savā 2002. gada 25. jūnija vēstulē pauda apņemšanos veikt visu atbalsta pieteikumu kontroli sadarbībā ar Lombardijas reģiona iestādēm. Tādēļ Komisijas šaubas tika kliedētas.

VI.   SECINĀJUMI

| (44) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbalsts, ko Brescia Tirdzniecības kamera grasās piešķirt liellopu gaļas tirdzniecības uzņēmumiem svaru iegādei, ir saderīgs ar kopējo tirgu, jo tas ir saskaņā ar Eiropas Kopienas lauku attīstības vadlīniju 4.2. punktu. Tādēļ šim atbalsta pasākumam var piemērot EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi, |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbalsts, ko Brescia Tirdzniecības kamera grasās piešķirt liellopu gaļas tirdzniecības uzņēmumiem svaru iegādei, ir saderīgs ar kopējo tirgu, jo tas ir saskaņā ar Eiropas Kopienas lauku attīstības vadlīniju 4.2. punktu. Tādēļ šim atbalsta pasākumam var piemērot EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Itālija grasās īstenot atsevišķu liellopu gaļas tirdzniecības uzņēmumu labā Brescia provincē, ir saderīgs ar kopējo tirgu EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Tādēļ minētā atbalsta īstenošana ir atļauta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV C 145, 18.6.2002., 2. lpp.

1

(2)  Sal. valsts atbalstu N 708/2000, ko Komisija apstiprināja 24.1.2001. (vēstule SG (2001) D/285437).

2

(3)  OV L 1, 3.1.2004, 1. lpp.

3

(4)  OV C 232, 12.8.2000., 19. lpp.

4

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 3. maijs)

par atbalsta shēmu “Uzņēmumu kapitāla fondi”, ko paredzējusi īstenot Apvienotā Karaliste

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1144)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/250/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

vēršoties pie ieinteresētajām pusēm ar aicinājumu iesniegt savus komentārus saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to komentārus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| 1. | Saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu Apvienotās Karalistes varas iestādes ar 2003. gada 25. novembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2003. gada 26. novembrī, paziņoja Komisijai par iepriekšminēto pasākumu. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu Apvienotās Karalistes varas iestādes ar 2003. gada 25. novembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2003. gada 26. novembrī, paziņoja Komisijai par iepriekšminēto pasākumu.

| 2. | Ar 2003. gada 19. decembra vēstuli D/58191 Komisija pieprasīja papildu informāciju par izziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

2.

Ar 2003. gada 19. decembra vēstuli D/58191 Komisija pieprasīja papildu informāciju par izziņoto pasākumu.

| 3. | Ar 2004. gada 30. janvāra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 3. februārī, un 2004. gada 19. marta vēstuli, kura Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 25. martā, Apvienotās Karalistes varas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

3.

Ar 2004. gada 30. janvāra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 3. februārī, un 2004. gada 19. marta vēstuli, kura Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 25. martā, Apvienotās Karalistes varas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju.

| 4. | Ar 2004. gada 7. maija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar ierosināto pasākumu. |
| --- | --- |

4.

Ar 2004. gada 7. maija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar ierosināto pasākumu.

| 5. | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus komentārus. |
| --- | --- |

5.

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus komentārus.

| 6. | Ar 2004. gada 11. jūnija vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 16. jūnijā, Apvienotā Karaliste iesniedza atbildi saistībā ar Komisijas lēmumu uzsākt procedūru. |
| --- | --- |

6.

Ar 2004. gada 11. jūnija vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 16. jūnijā, Apvienotā Karaliste iesniedza atbildi saistībā ar Komisijas lēmumu uzsākt procedūru.

| 7. | Komisija saņēma apsvērumus no 20 ieinteresētajām pusēm:






  (a) | ar 2004. gada 20. septembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 23. septembrī; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisija saņēma apsvērumus no 20 ieinteresētajām pusēm:

(a)

ar 2004. gada 20. septembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 23. septembrī;

| (b) | ar 2004. gada 9. septembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 28. septembrī; |
| --- | --- |

(b)

ar 2004. gada 9. septembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 28. septembrī;

| (c) | ar 2004. gada 22. septembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 29. septembrī; |
| --- | --- |

(c)

ar 2004. gada 22. septembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 29. septembrī;

| (d) | ar 2004. gada 1. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 4. oktobrī; |
| --- | --- |

(d)

ar 2004. gada 1. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 4. oktobrī;

| (e) | ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(e)

ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (f) | ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(f)

ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (g) | ar 2004. gada 7. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(g)

ar 2004. gada 7. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (h) | ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 7. oktobrī; |
| --- | --- |

(h)

ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 7. oktobrī;

| (i) | ar 2004. gada 7. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(i)

ar 2004. gada 7. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (j) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(j)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (k) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(k)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (l) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(l)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (m) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(m)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (n) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā; |
| --- | --- |

(n)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta tajā pašā dienā;

| (o) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī; |
| --- | --- |

(o)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī;

| (p) | ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī; |
| --- | --- |

(p)

ar 2004. gada 6. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī;

| (q) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī; |
| --- | --- |

(q)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī;

| (r) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī; |
| --- | --- |

(r)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī;

| (s) | ar 2004. gada 7. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī; |
| --- | --- |

(s)

ar 2004. gada 7. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 11. oktobrī;

| (t) | ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 12. oktobrī. |
| --- | --- |

(t)

ar 2004. gada 8. oktobra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 12. oktobrī.

| 8. | Ar 2004. gada 25. oktobra vēstuli D/57629 Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Apvienotajai Karalistei, lai tā varētu atbildēt uz tiem. |
| --- | --- |

8.

Ar 2004. gada 25. oktobra vēstuli D/57629 Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Apvienotajai Karalistei, lai tā varētu atbildēt uz tiem.

| 9. | Apvienotās Karalistes atzinums ar atbildēm trešo pušu komentāriem tika saņemts ar 2004. gada 23. novembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 24. novembrī. |
| --- | --- |

9.

Apvienotās Karalistes atzinums ar atbildēm trešo pušu komentāriem tika saņemts ar 2004. gada 23. novembra vēstuli, kas Komisijā tika reģistrēta 2004. gada 24. novembrī.

II.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

II.1.   Pasākuma mērķis

| 10. | Pasākuma mērķis ir palielināt Apvienotās Karalistes mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pamatkapitāla summu, meklējot iespēju palielināt sākotnējo pamatkapitāla finansējumu no GBP 250 000 (EUR 357 000) līdz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni). |
| --- | --- |

10.

Pasākuma mērķis ir palielināt Apvienotās Karalistes mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pamatkapitāla summu, meklējot iespēju palielināt sākotnējo pamatkapitāla finansējumu no GBP 250 000 (EUR 357 000) līdz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni).

| 11. | Pasākums nodrošinās līdzekļus licencētiem Uzņēmumu kapitāla fondiem (ECF). Katrs ECF atmaksās līdzekļus, to procentus un peļņas daļu. |
| --- | --- |

11.

Pasākums nodrošinās līdzekļus licencētiem Uzņēmumu kapitāla fondiem (ECF). Katrs ECF atmaksās līdzekļus, to procentus un peļņas daļu.

| 12. | ECF būs jāveic ieguldījumi mazos un vidējos uzņēmumos, izmantojot pamatkapitāla instrumentus vai tiem pielīdzināmus instrumentus. |
| --- | --- |

12.

ECF būs jāveic ieguldījumi mazos un vidējos uzņēmumos, izmantojot pamatkapitāla instrumentus vai tiem pielīdzināmus instrumentus.

II.2.   Pasākuma apraksts

| 13. | Shēmas juridiskais pamats ir 1982. gada Rūpniecības Attīstības atbalsta akts (Industrial Development Assistance Act 1982). |
| --- | --- |

13.

Shēmas juridiskais pamats ir 1982. gada Rūpniecības Attīstības atbalsta akts (Industrial Development Assistance Act 1982).

| 14. | Tā kā Uzņēmumu kapitāla fondiem nodrošinātie līdzekļi ir jāatmaksā, pasākums vidējā termiņā ir paredzēts kā pašfinansējošs. |
| --- | --- |

14.

Tā kā Uzņēmumu kapitāla fondiem nodrošinātie līdzekļi ir jāatmaksā, pasākums vidējā termiņā ir paredzēts kā pašfinansējošs.

| 15. | Attiecībā uz shēmas uzskaiti, tās sākumposmā Apvienotā Karaliste ir piešķīrusi 44 miljonus sterliņu mārciņu (63,8 miljonus euro), lai segtu sākotnēji piešķirto līdzekļu naudas plūsmas izmaksas. |
| --- | --- |

15.

Attiecībā uz shēmas uzskaiti, tās sākumposmā Apvienotā Karaliste ir piešķīrusi 44 miljonus sterliņu mārciņu (63,8 miljonus euro), lai segtu sākotnēji piešķirto līdzekļu naudas plūsmas izmaksas.

| 16. | Apvienotā Karaliste vēlas apstiprināt shēmu uz 10 gadiem. |
| --- | --- |

16.

Apvienotā Karaliste vēlas apstiprināt shēmu uz 10 gadiem.

| 17. | Par pasākumu ir tiesiski atbildīgs Tirdzniecības un Rūpniecības ministrijas (DTI) Mazo uzņēmumu dienests (SBS). |
| --- | --- |

17.

Par pasākumu ir tiesiski atbildīgs Tirdzniecības un Rūpniecības ministrijas (DTI) Mazo uzņēmumu dienests (SBS).

| 18. | Mazo uzņēmumu dienests (SBS) pārrauga pieteikumus ECF statusa piešķiršanai. |
| --- | --- |

18.

Mazo uzņēmumu dienests (SBS) pārrauga pieteikumus ECF statusa piešķiršanai.

| 19. | SBS uzraudzīs ECF veiktās investīcijas, bet tieši nekontrolēs atsevišķus ECF lēmumus par investīcijām . |
| --- | --- |

19.

SBS uzraudzīs ECF veiktās investīcijas, bet tieši nekontrolēs atsevišķus ECF lēmumus par investīcijām .

| 20. | SBS arī nodrošina, ka visi ECF ievēro savu uzņēmējdarbības plānu un atbalstītā piedāvājuma noteikumus. |
| --- | --- |

20.

SBS arī nodrošina, ka visi ECF ievēro savu uzņēmējdarbības plānu un atbalstītā piedāvājuma noteikumus.

| 21. | Shēma ir paredzēta tikai biržā nekotētiem Apvienotās Karalistes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (3). |
| --- | --- |

21.

Shēma ir paredzēta tikai biržā nekotētiem Apvienotās Karalistes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (3).

| 22. | Saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) grūtībās nonākušos uzņēmumos netiek veiktas investīcijas. |
| --- | --- |

22.

Saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) grūtībās nonākušos uzņēmumos netiek veiktas investīcijas.

| 23. | Uzņēmumu kapitāla fondi (ECF) neinvestēs paaugstināta riska nozarēs, uz ko attiecas valsts atbalsta ierobežojumi, vai nozarēs, uz kurām neattiecas Komisijas Paziņojums par valsts atbalstu un riska kapitālu (5). Nozarēs ar zemu risku, tai skaitā nekustamā īpašuma, zemes, finanšu un investīciju uzņēmumos, vai finanšu līzinga uzņēmumos netiks veiktas investīcijas saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

23.

Uzņēmumu kapitāla fondi (ECF) neinvestēs paaugstināta riska nozarēs, uz ko attiecas valsts atbalsta ierobežojumi, vai nozarēs, uz kurām neattiecas Komisijas Paziņojums par valsts atbalstu un riska kapitālu (5). Nozarēs ar zemu risku, tai skaitā nekustamā īpašuma, zemes, finanšu un investīciju uzņēmumos, vai finanšu līzinga uzņēmumos netiks veiktas investīcijas saskaņā ar šo shēmu.

| 24. | Uzņēmumu kapitāla fondiem aizliegts investēt citos ECF. |
| --- | --- |

24.

Uzņēmumu kapitāla fondiem aizliegts investēt citos ECF.

| 25. | Uzņēmumu kapitāla fondi investēs saņēmējos MVU no GBP 250 000 (EUR 357 000) līdz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni) katrā investīciju posmā. |
| --- | --- |

25.

Uzņēmumu kapitāla fondi investēs saņēmējos MVU no GBP 250 000 (EUR 357 000) līdz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni) katrā investīciju posmā.

| 26. | Papildu investīcijas saņēmējos MVU, kas pārsniedz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni), netiks pieļautas, ja ECF investē ar mazāk izdevīgiem nosacījumiem kā citi komerciālie investori. |
| --- | --- |

26.

Papildu investīcijas saņēmējos MVU, kas pārsniedz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni), netiks pieļautas, ja ECF investē ar mazāk izdevīgiem nosacījumiem kā citi komerciālie investori.

| 27. | Turpmākās investīcijas ir pieļaujamas, ja viss kapitāla finansējums, ko saņēmējs MVU piesaistījis no ECF un citiem kapitāla investoriem, nepārsniedz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni). |
| --- | --- |

27.

Turpmākās investīcijas ir pieļaujamas, ja viss kapitāla finansējums, ko saņēmējs MVU piesaistījis no ECF un citiem kapitāla investoriem, nepārsniedz GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni).

| 28. | Izņēmuma gadījumos vismaz pēc 6 mēnešiem, kopš ECF veicis sākotnējās investīcijas saņēmējā MVU, ja nepieciešams novērst stāvokļa pasliktināšanos, ir pieļaujamas papildu investīcijas, kas pārsniedz noteikto GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni ) robežu. Tomēr ikviens ECF vienā saņēmējā MVU var investēt tikai 10 % no tam uzticētā kapitāla. |
| --- | --- |

28.

Izņēmuma gadījumos vismaz pēc 6 mēnešiem, kopš ECF veicis sākotnējās investīcijas saņēmējā MVU, ja nepieciešams novērst stāvokļa pasliktināšanos, ir pieļaujamas papildu investīcijas, kas pārsniedz noteikto GBP 2 miljoni (EUR 2,9 miljoni ) robežu. Tomēr ikviens ECF vienā saņēmējā MVU var investēt tikai 10 % no tam uzticētā kapitāla.

II.3.   Pasākuma mehānisms

| 29. | Pasākuma ietvaros izveidotie Uzņēmumu kapitāla fondi apvienos privātus un valsts līdzekļus investīcijām MVU. |
| --- | --- |

29.

Pasākuma ietvaros izveidotie Uzņēmumu kapitāla fondi apvienos privātus un valsts līdzekļus investīcijām MVU.

| 30. | Pēc licencēšanas, ar ko piešķir ECF statusu, ECF varēs saņemt valsts līdzekļus ar tādu procentu likmi, kas atbilst vai ir tuvu desmit gadu valsts obligāciju likmei. |
| --- | --- |

30.

Pēc licencēšanas, ar ko piešķir ECF statusu, ECF varēs saņemt valsts līdzekļus ar tādu procentu likmi, kas atbilst vai ir tuvu desmit gadu valsts obligāciju likmei.

| 31. | Valsts līdzekļus licencētiem Uzņēmumu kapitāla fondiem var piešķirt tikai divkāršā apmērā no fonda piesaistītā privātā kapitāla. |
| --- | --- |

31.

Valsts līdzekļus licencētiem Uzņēmumu kapitāla fondiem var piešķirt tikai divkāršā apmērā no fonda piesaistītā privātā kapitāla.

| 32. | Uzņēmumu kapitāla fondiem attiecībā uz valsts ieguldījumu ir jāatmaksā līdzekļi, procenti par līdzekļiem un peļņas daļa. Tas nodrošinās, ka programma vidējā termiņā būs pašfinansējoša. |
| --- | --- |

32.

Uzņēmumu kapitāla fondiem attiecībā uz valsts ieguldījumu ir jāatmaksā līdzekļi, procenti par līdzekļiem un peļņas daļa. Tas nodrošinās, ka programma vidējā termiņā būs pašfinansējoša.

| 33. | Faktiskā valsts līdzekļu summa, peļņas daļa un atmaksas prioritātes tiks noteiktas atklātā konkursā, lai nodrošinot to, ka valsts atbalsts ir minimāls. |
| --- | --- |

33.

Faktiskā valsts līdzekļu summa, peļņas daļa un atmaksas prioritātes tiks noteiktas atklātā konkursā, lai nodrošinot to, ka valsts atbalsts ir minimāls.

| 34. | Izsludinot konkursu shēmai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un atbilstošos profesionālajos preses izdevumos, tiks nodrošināts, ka valsts atbalsts ir minimāli nepieciešamais paredzētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

34.

Izsludinot konkursu shēmai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un atbilstošos profesionālajos preses izdevumos, tiks nodrošināts, ka valsts atbalsts ir minimāli nepieciešamais paredzētā mērķa sasniegšanai.

| 35. | Iesniedzot pieteikumu par ECF statusa saņemšanu, potenciālajiem fondiem ir jāprecizē nepieciešamā valsts līdzekļu summa (nepārsniedzot divkāršu privātā kapitāla summu), peļņas daļa starp valsts un privātajiem investoriem, kā arī atmaksājumu kārtība:






  (a) | procenti par līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

35.

Iesniedzot pieteikumu par ECF statusa saņemšanu, potenciālajiem fondiem ir jāprecizē nepieciešamā valsts līdzekļu summa (nepārsniedzot divkāršu privātā kapitāla summu), peļņas daļa starp valsts un privātajiem investoriem, kā arī atmaksājumu kārtība:

(a)

procenti par līdzekļiem;

| (b) | līdzekļi; |
| --- | --- |

(b)

līdzekļi;

| (c) | privāts kapitāls; |
| --- | --- |

(c)

privāts kapitāls;

| (d) | peļņas sadale. |
| --- | --- |

(d)

peļņas sadale.

| 36. | Potenciālie ECF organizētāji iesniedz pamatotu uzņēmējdarbības plānu, iekļaujot:






  (a) | projekta vadītājus, to attiecīgo pieredzi un apliecinājumu, ka viņiem ir atbilstošas prasmes, lai efektīvi vadītu ECF; |
| --- | --- | --- |

36.

Potenciālie ECF organizētāji iesniedz pamatotu uzņēmējdarbības plānu, iekļaujot:

(a)

projekta vadītājus, to attiecīgo pieredzi un apliecinājumu, ka viņiem ir atbilstošas prasmes, lai efektīvi vadītu ECF;

| (b) | privāta kapitāla, kas tiks piesaistīts, summu, un paredzētos kapitāla avotus; |
| --- | --- |

(b)

privāta kapitāla, kas tiks piesaistīts, summu, un paredzētos kapitāla avotus;

| (c) | apliecinājumu, ka investoriem ir interese par ierosināto ECF uzņēmējdarbības plānu; |
| --- | --- |

(c)

apliecinājumu, ka investoriem ir interese par ierosināto ECF uzņēmējdarbības plānu;

| (d) | ierosināto ECF investīciju stratēģiju, tostarp to līdzekļu daļu, kurus ir paredzēts investēt uzņēmumos, kas uzsāk vai nesen uzsākuši uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

(d)

ierosināto ECF investīciju stratēģiju, tostarp to līdzekļu daļu, kurus ir paredzēts investēt uzņēmumos, kas uzsāk vai nesen uzsākuši uzņēmējdarbību;

| (e) | atmaksas noteikumus, tostarp līdzekļu, procentu maksājumu, peļņas sadales, kā arī valsts peļņas daļas kārtību. |
| --- | --- |

(e)

atmaksas noteikumus, tostarp līdzekļu, procentu maksājumu, peļņas sadales, kā arī valsts peļņas daļas kārtību.

| 37. | ECF būs jāievēro British Venture Capital Association (BVCA) grāmatvedības standartu vadlīnijas. |
| --- | --- |

37.

ECF būs jāievēro British Venture Capital Association (BVCA) grāmatvedības standartu vadlīnijas.

| 38. | Piedāvājumi, kuros valsts līdzekļi ir pakļauti lielākam riskam nekā privāts kapitāls, netiek pieņemti. |
| --- | --- |

38.

Piedāvājumi, kuros valsts līdzekļi ir pakļauti lielākam riskam nekā privāts kapitāls, netiek pieņemti.

| 39. | Privāti investori Uzņēmumu kapitāla fondos var tikt pakļauti lielākam riskam nekā valsts investori, tādējādi neļaujot morālajam riskam ietekmēt ECF operatoru lēmumus un nodrošinot vislabāko komercpraksi ECF darbībā un lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

39.

Privāti investori Uzņēmumu kapitāla fondos var tikt pakļauti lielākam riskam nekā valsts investori, tādējādi neļaujot morālajam riskam ietekmēt ECF operatoru lēmumus un nodrošinot vislabāko komercpraksi ECF darbībā un lēmumu pieņemšanā.

| 40. | Tiklīdz ECF ir garantējis saistības attiecībā uz saskaņoto privātā kapitāla līmeni, tas var sākt pakāpeniski izmantot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

40.

Tiklīdz ECF ir garantējis saistības attiecībā uz saskaņoto privātā kapitāla līmeni, tas var sākt pakāpeniski izmantot valsts līdzekļus.

| 41. | Ikviens ECF var sākt izmantot tik daudz līdzekļu, cik tas vēlas, ievērojot vispārējus ierobežojumus, kas nosaka maksimālo līdzekļu proporciju, piešķirot ECF apstiprinājumu. |
| --- | --- |

41.

Ikviens ECF var sākt izmantot tik daudz līdzekļu, cik tas vēlas, ievērojot vispārējus ierobežojumus, kas nosaka maksimālo līdzekļu proporciju, piešķirot ECF apstiprinājumu.

| 42. | Jebkurā laikā maksimālā līdzekļu summa tiks noteikta, piemērojot šo proporciju privāta kapitāla summai, ko fonds jau ir sācis izmantot. |
| --- | --- |

42.

Jebkurā laikā maksimālā līdzekļu summa tiks noteikta, piemērojot šo proporciju privāta kapitāla summai, ko fonds jau ir sācis izmantot.

| 43. | Maksimālā līdzekļu proporcija ir 2:1 (privāts kapitāls pārsniedz valsts līdzekļus ne vairāk kā divas reizes) un tā tiks piemērota ikvienam ECF. |
| --- | --- |

43.

Maksimālā līdzekļu proporcija ir 2:1 (privāts kapitāls pārsniedz valsts līdzekļus ne vairāk kā divas reizes) un tā tiks piemērota ikvienam ECF.

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| 44. | Komisijas Paziņojums par valsts atbalstu un riska kapitālu (še turpmāk “Paziņojums”) (6) atzīst riska kapitāla pasākumu valsts finansējuma nozīmi tādā mērā, kā tas risina identificējamu tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

44.

Komisijas Paziņojums par valsts atbalstu un riska kapitālu (še turpmāk “Paziņojums”) (6) atzīst riska kapitāla pasākumu valsts finansējuma nozīmi tādā mērā, kā tas risina identificējamu tirgus nepilnību.

| 45. | Paziņojumā ir apgalvots, ka specifiski faktori, kas negatīvi ietekmē MVU piekļuvi kapitālam, piemēram, nepilnīga vai nepareiza informācija vai augstas darījumu izmaksas, var izraisīt tirgus nepilnības, kas pamatotu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

45.

Paziņojumā ir apgalvots, ka specifiski faktori, kas negatīvi ietekmē MVU piekļuvi kapitālam, piemēram, nepilnīga vai nepareiza informācija vai augstas darījumu izmaksas, var izraisīt tirgus nepilnības, kas pamatotu valsts atbalstu.

| 46. | Tālāk paziņojumā ir apgalvots, ka Kopienā nav vispārējas riska kapitāla tirgus neveiksmes, bet drīzāk tirgus pārrāvumi dažiem investīciju veidiem zināmos uzņēmumu dzīves posmos, kā arī īpašas grūtības reģionos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu (“atbalstāmie reģioni”). |
| --- | --- |

46.

Tālāk paziņojumā ir apgalvots, ka Kopienā nav vispārējas riska kapitāla tirgus neveiksmes, bet drīzāk tirgus pārrāvumi dažiem investīciju veidiem zināmos uzņēmumu dzīves posmos, kā arī īpašas grūtības reģionos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu (“atbalstāmie reģioni”).

| 47. | Paziņojumā ir tālāk paskaidrots, ka principā Komisija pirms riska kapitāla pasākumu atļaušanas prasīs iesniegt pierādījumus par tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

47.

Paziņojumā ir tālāk paskaidrots, ka principā Komisija pirms riska kapitāla pasākumu atļaušanas prasīs iesniegt pierādījumus par tirgus nepilnību.

| 48. | Komisija tomēr var pieņemt tirgus nepilnības faktu bez konkrētiem pierādījumiem gadījumos, ja katra uzņēmumam piešķirtā finansējuma maksājuma daļa no riska kapitāla pasākumiem, kurus pilnīgi vai daļēji finansē ar valsts atbalstu, ietver ne vairāk kā 500 000 euro neatbalstāmajos apgabalos, 750 000 euro apgabalos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, vai 1 miljonu euro apgabalos, kuri var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

48.

Komisija tomēr var pieņemt tirgus nepilnības faktu bez konkrētiem pierādījumiem gadījumos, ja katra uzņēmumam piešķirtā finansējuma maksājuma daļa no riska kapitāla pasākumiem, kurus pilnīgi vai daļēji finansē ar valsts atbalstu, ietver ne vairāk kā 500 000 euro neatbalstāmajos apgabalos, 750 000 euro apgabalos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, vai 1 miljonu euro apgabalos, kuri var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| 49. | Tālāk ir teikts, ka gadījumos, kad ir pārsniegti iepriekšminētie apjomi, Komisija pirms pasākuma atbilstības novērtēšanas saskaņā ar pozitīvajiem un negatīvajiem kritērijiem, kas minēti Paziņojuma VIII.3. punktā, prasīs pierādīt tirgus nepilnības, ar kurām pamato ierosināto riska kapitāla pasākumu. |
| --- | --- |

49.

Tālāk ir teikts, ka gadījumos, kad ir pārsniegti iepriekšminētie apjomi, Komisija pirms pasākuma atbilstības novērtēšanas saskaņā ar pozitīvajiem un negatīvajiem kritērijiem, kas minēti Paziņojuma VIII.3. punktā, prasīs pierādīt tirgus nepilnības, ar kurām pamato ierosināto riska kapitāla pasākumu.

| 50. | Apvienotās Karalistes ierosinātā Uzņēmumu kapitāla fondu shēma paredz riska kapitāla investīcijas no 250 000 mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem mārciņu (2,9 miljoniem euro) par investīciju maksājuma daļu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

50.

Apvienotās Karalistes ierosinātā Uzņēmumu kapitāla fondu shēma paredz riska kapitāla investīcijas no 250 000 mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem mārciņu (2,9 miljoniem euro) par investīciju maksājuma daļu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē.

| 51. | Atbilstīgi Apvienotās Karalistes “Reģionālajai atbalsta kartei 2000.–2006. gadam” Apvienotā Karaliste sastāv no reģioniem, kas šobrīd tiek klasificēti kā atbalstāmi reģioni saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā reģioni, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī kā reģioni, kas nevar pretendēt uz palīdzību (7). |
| --- | --- |

51.

Atbilstīgi Apvienotās Karalistes “Reģionālajai atbalsta kartei 2000.–2006. gadam” Apvienotā Karaliste sastāv no reģioniem, kas šobrīd tiek klasificēti kā atbalstāmi reģioni saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā reģioni, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī kā reģioni, kas nevar pretendēt uz palīdzību (7).

| 52. | Saskaņā ar paziņojuma VI.5. punktu Komisija tādējādi būtu gatava pieņemt tirgus nepilnību faktu bez papildu pierādījumiem, ja riska kapitāla finansējums mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē, ko pilnībā vai daļēji finansē ar valsts atbalstu, nepārsniegtu attiecīgi 1 miljonu euro atbalstītajiem apgabaliem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, 750 000 euro atbalstītajiem apgabaliem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 500 000 euro neatbalstītajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

52.

Saskaņā ar paziņojuma VI.5. punktu Komisija tādējādi būtu gatava pieņemt tirgus nepilnību faktu bez papildu pierādījumiem, ja riska kapitāla finansējums mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē, ko pilnībā vai daļēji finansē ar valsts atbalstu, nepārsniegtu attiecīgi 1 miljonu euro atbalstītajiem apgabaliem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, 750 000 euro atbalstītajiem apgabaliem saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 500 000 euro neatbalstītajiem apgabaliem.

| 53. | Saskaņā ar Paziņojumu riska kapitāla investīcijām, kas ir ierosinātas atbilstoši Uzņēmumu kapitāla fondu shēmai un pārsniedz iepriekšminēto apjomu, Apvienotajai Karalistei ir jāiesniedz pierādījums par tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

53.

Saskaņā ar Paziņojumu riska kapitāla investīcijām, kas ir ierosinātas atbilstoši Uzņēmumu kapitāla fondu shēmai un pārsniedz iepriekšminēto apjomu, Apvienotajai Karalistei ir jāiesniedz pierādījums par tirgus nepilnību.

| 54. | Lai pierādītu tirgus nepilnības faktu, Apvienotā Karaliste iesniedza divus pētījumus (8) kuros ir secināts, ka Apvienotajā Karalistē pastāv riska kapitāla nodrošinājuma pārrāvums darījumu apmērā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) šādu iemeslu dēļ.






  (a) | Apvienotajā Karalistē netika nodrošināts kapitāla kāpinājuma finansējums vismaz no 1999. gada, ko apliecina pēdējais 2003. gada Apvienotās Karalistes pētījums:






  i. | Lai gan vairumam uzņēmumu Apvienotajā Karalistē ir uzlabojusies piekļuve finansējumam, jo īpaši parādu finansēšanai, mazajiem uzņēmumiem ar augstu izaugsmes potenciālu joprojām ir problēmas ar pašu kapitāla piesaisti. To joma var atrasties starp privātiem investoriem, kas nodrošina pietiekamu finansiālo bāzi, un oficiālu riska kapitāla ieguldītājiem, kas sedz salīdzinoši augstās investēšanas MVU izmaksas. |
| --- | --- | --- | --- |

54.

Lai pierādītu tirgus nepilnības faktu, Apvienotā Karaliste iesniedza divus pētījumus (8) kuros ir secināts, ka Apvienotajā Karalistē pastāv riska kapitāla nodrošinājuma pārrāvums darījumu apmērā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) šādu iemeslu dēļ.

(a)

Apvienotajā Karalistē netika nodrošināts kapitāla kāpinājuma finansējums vismaz no 1999. gada, ko apliecina pēdējais 2003. gada Apvienotās Karalistes pētījums:

i.

Lai gan vairumam uzņēmumu Apvienotajā Karalistē ir uzlabojusies piekļuve finansējumam, jo īpaši parādu finansēšanai, mazajiem uzņēmumiem ar augstu izaugsmes potenciālu joprojām ir problēmas ar pašu kapitāla piesaisti. To joma var atrasties starp privātiem investoriem, kas nodrošina pietiekamu finansiālo bāzi, un oficiālu riska kapitāla ieguldītājiem, kas sedz salīdzinoši augstās investēšanas MVU izmaksas.

| ii. | Profesionāli investori patlaban nodrošina lielāko pieprasījuma daļu pēc pašu kapitāla finansējuma. Ja kapitāla finansējuma piedāvājums palielinātos, jo īpaši kapitāla pārrāvuma jomā, tas kopumā palielinātu informētību par kapitālu, un uzņēmumi izrādītu lielāku vēlmi izmantot ārējos avotus kā finansējuma pieauguma mehānismu. |
| --- | --- |

ii.

Profesionāli investori patlaban nodrošina lielāko pieprasījuma daļu pēc pašu kapitāla finansējuma. Ja kapitāla finansējuma piedāvājums palielinātos, jo īpaši kapitāla pārrāvuma jomā, tas kopumā palielinātu informētību par kapitālu, un uzņēmumi izrādītu lielāku vēlmi izmantot ārējos avotus kā finansējuma pieauguma mehānismu.

| (b) | Kvalitatīvi pierādījumi par to, ka trūkst finansējuma mazajiem uzņēmumiem un ātri augošiem uzņēmumiem. Šis kapitāla trūkums īpaši ietekmē tos uzņēmumus, kas vēlas piesaistīt sākotnējās investīcijas no apmēram 250 000 sterliņu mārciņu līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (357 000 euro un 2,9 miljoniem euro):






  (i) | Apvienotās Karalistes tautsaimniecībā pastāv kapitāla normēšana, kas jo īpaši ietekmē tos MVU, kuri vēlas piesaistīt nelielas ārējā finansējuma summas darbības sākumposmam, uzņēmuma izaugsmei un attīstībai. Ir grūti piesaistīt ārējo finansējumu un jo īpaši profesionālu investoru kapitālu, ja investīciju summa ir mazāka par 1,5 līdz 2 miljoniem mārciņu (2,17 miljoniem līdz 2,9 miljoniem euro). |
| --- | --- | --- |

(b)

Kvalitatīvi pierādījumi par to, ka trūkst finansējuma mazajiem uzņēmumiem un ātri augošiem uzņēmumiem. Šis kapitāla trūkums īpaši ietekmē tos uzņēmumus, kas vēlas piesaistīt sākotnējās investīcijas no apmēram 250 000 sterliņu mārciņu līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (357 000 euro un 2,9 miljoniem euro):

(i)

Apvienotās Karalistes tautsaimniecībā pastāv kapitāla normēšana, kas jo īpaši ietekmē tos MVU, kuri vēlas piesaistīt nelielas ārējā finansējuma summas darbības sākumposmam, uzņēmuma izaugsmei un attīstībai. Ir grūti piesaistīt ārējo finansējumu un jo īpaši profesionālu investoru kapitālu, ja investīciju summa ir mazāka par 1,5 līdz 2 miljoniem mārciņu (2,17 miljoniem līdz 2,9 miljoniem euro).

| (ii) | Vairums Apvienotās Karalistes ieguldītāju nevēlas veikt investīcijas, kas ir mazākas par 3 miljoniem sterliņu mārciņu (4,35 miljoniem euro). Kaut arī mazākas naudas summas no neoficiāliem investoriem/privātiem investoriem un valdības/privātām shēmām, piemēram, reģionālajiem riska kapitāla fondiem, palīdz rast finansējumu, kas mazāks par 500 000 mārciņu (725 000 euro), tomēr Apvienotajā Karalistē vēl nepastāv sistēma, ar kuru varētu piesaistīt “daudzpakāpju” vai “eskalatora” finansējumu pievilcīgiem uzņēmumiem ar ierobežotu kapitālu. |
| --- | --- |

(ii)

Vairums Apvienotās Karalistes ieguldītāju nevēlas veikt investīcijas, kas ir mazākas par 3 miljoniem sterliņu mārciņu (4,35 miljoniem euro). Kaut arī mazākas naudas summas no neoficiāliem investoriem/privātiem investoriem un valdības/privātām shēmām, piemēram, reģionālajiem riska kapitāla fondiem, palīdz rast finansējumu, kas mazāks par 500 000 mārciņu (725 000 euro), tomēr Apvienotajā Karalistē vēl nepastāv sistēma, ar kuru varētu piesaistīt “daudzpakāpju” vai “eskalatora” finansējumu pievilcīgiem uzņēmumiem ar ierobežotu kapitālu.

| (iii) | Pierādījumi tāpat norāda uz arvien pieaugošu pārrāvumu, kuru daļēji rosina privāta akciju kapitāla nozares panākumi virzībā uz lielākām investīcijām. Tiek prognozēts, ka, iespējams, šis pārrāvums pieaugs tādā apmērā, ka patstāvīgo izmaksu jautājumi mudinās profesionālus riska kapitāla uzņēmumus kāpināt gan savu līdzekļu apjomu, gan arī savus minimāli pieņemamos darījumu apmērus. |
| --- | --- |

(iii)

Pierādījumi tāpat norāda uz arvien pieaugošu pārrāvumu, kuru daļēji rosina privāta akciju kapitāla nozares panākumi virzībā uz lielākām investīcijām. Tiek prognozēts, ka, iespējams, šis pārrāvums pieaugs tādā apmērā, ka patstāvīgo izmaksu jautājumi mudinās profesionālus riska kapitāla uzņēmumus kāpināt gan savu līdzekļu apjomu, gan arī savus minimāli pieņemamos darījumu apmērus.

| 55. | Ar 2004. gada 7. maija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz Uzņēmumu kapitāla fondu shēmu. |
| --- | --- |

55.

Ar 2004. gada 7. maija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz Uzņēmumu kapitāla fondu shēmu.

| 56. | Savā vēstulē Komisija apgalvoja, ka tā šaubās, vai argumenti, ko Apvienotā Karaliste iesniegusi tirgus nepilnības fakta pamatojumam, var pietiekami pamatot tādu riska kapitāla investīciju maksājumu daļu piešķiršanu, kuri ievērojami pārsniedz Paziņojumā paredzētos maksimālos apjomus. |
| --- | --- |

56.

Savā vēstulē Komisija apgalvoja, ka tā šaubās, vai argumenti, ko Apvienotā Karaliste iesniegusi tirgus nepilnības fakta pamatojumam, var pietiekami pamatot tādu riska kapitāla investīciju maksājumu daļu piešķiršanu, kuri ievērojami pārsniedz Paziņojumā paredzētos maksimālos apjomus.

| 57. | Komisija tālāk paskaidroja, ka tā uzskata, ka ir nepieciešama rūpīgāka jautājuma analīze. Tādai analīzei jāiekļauj visas ieinteresēto pušu piebildes. Tikai pēc trešo pušu komentāru izskatīšanas Komisija varēs izlemt, vai Apvienotās Karalistes ierosinātais pasākums ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā pakāpē, kas ir pretēja kopējām interesēm. |
| --- | --- |

57.

Komisija tālāk paskaidroja, ka tā uzskata, ka ir nepieciešama rūpīgāka jautājuma analīze. Tādai analīzei jāiekļauj visas ieinteresēto pušu piebildes. Tikai pēc trešo pušu komentāru izskatīšanas Komisija varēs izlemt, vai Apvienotās Karalistes ierosinātais pasākums ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā pakāpē, kas ir pretēja kopējām interesēm.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

| 58. | Atbildē uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Komisija saņēma komentārus no šādām ieinteresētajām pusēm:






  — | Nelfunding |
| --- | --- | --- |

58.

Atbildē uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Komisija saņēma komentārus no šādām ieinteresētajām pusēm:

—

Nelfunding

| — | England’s Regional Development Agencies |
| --- | --- |

—

England’s Regional Development Agencies

| — | Confederation of British Industry |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry

| — | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen |
| --- | --- |

—

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen

| — | VNO-NCW |
| --- | --- |

—

VNO-NCW

| — | Cavendish Asset Management |
| --- | --- |

—

Cavendish Asset Management

| — | The University of Warwick |
| --- | --- |

—

The University of Warwick

| — | Stonesfield Capital Ltd. |
| --- | --- |

—

Stonesfield Capital Ltd.

| — | YFM Group |
| --- | --- |

—

YFM Group

| — | Close Venture Management Ltd. |
| --- | --- |

—

Close Venture Management Ltd.

| — | Bundesministerium der Finanzen Deutschland |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen Deutschland

| — | Enterprise Corporate Finance Ltd. |
| --- | --- |

—

Enterprise Corporate Finance Ltd.

| — | The Institute of Chartered Accountants in England & Wales |
| --- | --- |

—

The Institute of Chartered Accountants in England & Wales

| — | Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium

| — | Interregnum |
| --- | --- |

—

Interregnum

| — | Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden |
| --- | --- |

—

Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden

| — | 3i Group plc |
| --- | --- |

—

3i Group plc

| — | Northwest Development Agency |
| --- | --- |

—

Northwest Development Agency

| — | One NorthEast |
| --- | --- |

—

One NorthEast

| — | Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija

| 59. | Visi saņemtie komentāri bija pozitīvi un uzsvēra pasākuma nozīmīgumu, kā arī ierosināto maksimālo investīciju apjomu atbilstību. |
| --- | --- |

59.

Visi saņemtie komentāri bija pozitīvi un uzsvēra pasākuma nozīmīgumu, kā arī ierosināto maksimālo investīciju apjomu atbilstību.

| 60. | Iepriekšminēto ieinteresēto pušu izvirzītie argumenti ir klasificējami un apkopojami šādi. |
| --- | --- |

60.

Iepriekšminēto ieinteresēto pušu izvirzītie argumenti ir klasificējami un apkopojami šādi.

| 61. | Vācija, komentējot oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, uzsvēra šādus faktus.






  a. | Saskaņā ar ekspertu veiktajiem pētījumiem Vācijā pastāv riska kapitāla un privāta akciju kapitāla finansēšanas nodrošinājuma pārrāvums maziem un vidējiem uzņēmumiem diapazonā līdz pat 5 miljoniem euro. |
| --- | --- | --- |

61.

Vācija, komentējot oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, uzsvēra šādus faktus.

a.

Saskaņā ar ekspertu veiktajiem pētījumiem Vācijā pastāv riska kapitāla un privāta akciju kapitāla finansēšanas nodrošinājuma pārrāvums maziem un vidējiem uzņēmumiem diapazonā līdz pat 5 miljoniem euro.

| b. | Principā ir grūti pierādīt paziņojumā paredzēto tirgus nepilnības faktu, un Komisijai ir jāizstrādā nepārprotami kritēriji, lai atbalstītu dalībvalstis, novērtējot tirgus pārrāvumus īpašās nozarēs. |
| --- | --- |

b.

Principā ir grūti pierādīt paziņojumā paredzēto tirgus nepilnības faktu, un Komisijai ir jāizstrādā nepārprotami kritēriji, lai atbalstītu dalībvalstis, novērtējot tirgus pārrāvumus īpašās nozarēs.

| 62. | Nīderlande savos komentāros par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu uzsvēra šādus pierādījumus.






  a. | Riska kapitāla tirgū problēma rodas tieši kapitāla tirgus zemākajā līmenī. Attiecībā uz progresīvo tehnoloģiju uzņēmumu darbības uzsākšanu Nīderlandē fiksētais pārrāvums starp piedāvājumu un pieprasījumu ir no 100 000 euro līdz 2,5 miljoniem euro vienā finansējuma posmā. |
| --- | --- | --- |

62.

Nīderlande savos komentāros par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu uzsvēra šādus pierādījumus.

a.

Riska kapitāla tirgū problēma rodas tieši kapitāla tirgus zemākajā līmenī. Attiecībā uz progresīvo tehnoloģiju uzņēmumu darbības uzsākšanu Nīderlandē fiksētais pārrāvums starp piedāvājumu un pieprasījumu ir no 100 000 euro līdz 2,5 miljoniem euro vienā finansējuma posmā.

| b. | Paziņojumā noteiktās robežas ir balstītas uz tirgus informāciju pirms 2001. gada, kad informācijas un sakaru tehnoloģiju uzplaukuma laikā privāts akciju kapitāls šķita pietiekams pat uzsākšanas un sākumposma investīcijām. Kopš tā laika riska kapitāla tirgus ir strauji attīstījies un akciju kapitāla pārrāvums arvien vairāk pārsniedz paziņojumā noteiktās robežas. Riska kapitāla līdzekļi virzās uz aizvien lielākiem darījumiem un labi funkcionējošiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

b.

Paziņojumā noteiktās robežas ir balstītas uz tirgus informāciju pirms 2001. gada, kad informācijas un sakaru tehnoloģiju uzplaukuma laikā privāts akciju kapitāls šķita pietiekams pat uzsākšanas un sākumposma investīcijām. Kopš tā laika riska kapitāla tirgus ir strauji attīstījies un akciju kapitāla pārrāvums arvien vairāk pārsniedz paziņojumā noteiktās robežas. Riska kapitāla līdzekļi virzās uz aizvien lielākiem darījumiem un labi funkcionējošiem uzņēmumiem.

| 63. | Ungārija, komentējot oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, uzsvēra šādus faktus.






  a. | Apvienotās Karalistes ierosinātais ECF modelis ir guvis Ungārijas atzinību, tā apsver modeļa piemērošanu Ungārijā. |
| --- | --- | --- |

63.

Ungārija, komentējot oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, uzsvēra šādus faktus.

a.

Apvienotās Karalistes ierosinātais ECF modelis ir guvis Ungārijas atzinību, tā apsver modeļa piemērošanu Ungārijā.

| b. | 2003. gadā Ungārijā varēja novērot pievēršanos lielākiem darījumu apmēriem. Darījumi, kas nepārsniedz 2,5 miljonus euro, veidoja 14% no visām privātām investīcijām Ungārijā, bet darījumi, kas pārsniedz 5 miljonus euro — pārējos 86% no privātajām investīcijām. Ungārijā faktiski nenotika darījumi apmērā no 2,5 līdz 5 miljoniem euro. |
| --- | --- |

b.

2003. gadā Ungārijā varēja novērot pievēršanos lielākiem darījumu apmēriem. Darījumi, kas nepārsniedz 2,5 miljonus euro, veidoja 14% no visām privātām investīcijām Ungārijā, bet darījumi, kas pārsniedz 5 miljonus euro — pārējos 86% no privātajām investīcijām. Ungārijā faktiski nenotika darījumi apmērā no 2,5 līdz 5 miljoniem euro.

| c. | Paziņojumā ietvertās jau tā stingri noteiktās robežas pārmērīgi strikta interpretācija var apturēt valsts darbību, lai aizpildītu iepriekšminēto nozīmīgo kapitāla pārrāvumu, un tādējādi apturēt MVU izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

c.

Paziņojumā ietvertās jau tā stingri noteiktās robežas pārmērīgi strikta interpretācija var apturēt valsts darbību, lai aizpildītu iepriekšminēto nozīmīgo kapitāla pārrāvumu, un tādējādi apturēt MVU izaugsmes potenciālu.

| d. | Komisijai būtu nevis jānosaka maksimālās robežas, bet gan jāizstrādā kontroles sistēma, ar kuru tā varētu pētīt tirgu attīstību atkarībā no dalībvalstu un to kapitāla tirgu salīdzinošā attīstības līmeņa. |
| --- | --- |

d.

Komisijai būtu nevis jānosaka maksimālās robežas, bet gan jāizstrādā kontroles sistēma, ar kuru tā varētu pētīt tirgu attīstību atkarībā no dalībvalstu un to kapitāla tirgu salīdzinošā attīstības līmeņa.

| 64. | Lietuva savos komentāros par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu uzsvēra šādu pieredzi.






  a. | Privāta akciju kapitāla investīcijas ir vairāk vērstas uz lieliem līdzekļiem un investīcijām jau salīdzinoši stabilos lielākos uzņēmumos, turpretim investīciju līmenis mazākos, jaunākos uzņēmumos ir proporcionāli zemāks. |
| --- | --- | --- |

64.

Lietuva savos komentāros par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu uzsvēra šādu pieredzi.

a.

Privāta akciju kapitāla investīcijas ir vairāk vērstas uz lieliem līdzekļiem un investīcijām jau salīdzinoši stabilos lielākos uzņēmumos, turpretim investīciju līmenis mazākos, jaunākos uzņēmumos ir proporcionāli zemāks.

| b. | ECF shēma varētu būt nozīmīga stratēģijas daļa, lai mazinātu šķēršļus veiksmīgai uzņēmējdarbībai un tādējādi arī ievērotu Kopienas uzņēmējdarbības un inovācijas mērķus. |
| --- | --- |

b.

ECF shēma varētu būt nozīmīga stratēģijas daļa, lai mazinātu šķēršļus veiksmīgai uzņēmējdarbībai un tādējādi arī ievērotu Kopienas uzņēmējdarbības un inovācijas mērķus.

| 65. | Britu Rūpniecības konfederācija (CBI) pilnībā atbalsta Apvienotās Karalistes priekšlikumu par ECF izveidi. CBI ir konstatējusi tirgus pārrāvumu no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 3 miljoniem sterliņu mārciņu (4,3 miljoniem euro) un tādējādi uzskata, ka ECF darbība atbilst nepārprotami definētam uzņēmumu izaugsmes finansējuma tirgus pārrāvumam. |
| --- | --- |

65.

Britu Rūpniecības konfederācija (CBI) pilnībā atbalsta Apvienotās Karalistes priekšlikumu par ECF izveidi. CBI ir konstatējusi tirgus pārrāvumu no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 3 miljoniem sterliņu mārciņu (4,3 miljoniem euro) un tādējādi uzskata, ka ECF darbība atbilst nepārprotami definētam uzņēmumu izaugsmes finansējuma tirgus pārrāvumam.

| 66. | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) paziņoja, ka pastāv acīmredzams kapitāla pārrāvums tirgus zemākajā līmenī līdz pat 2,5 miljoniem euro. Lai gan minētais pārrāvums dažādās dalībvalstīs var atšķirties, šī starpība nebūs ievērojama. |
| --- | --- |

66.

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) paziņoja, ka pastāv acīmredzams kapitāla pārrāvums tirgus zemākajā līmenī līdz pat 2,5 miljoniem euro. Lai gan minētais pārrāvums dažādās dalībvalstīs var atšķirties, šī starpība nebūs ievērojama.

| 67. | Nīderlandes Rūpniecības un darba ņēmēju konfederācija VNO-NCW atbalsta CBI un NVP izteiktos apsvērumus, jo īpaši attiecībā uz kapitāla pārrāvuma apmēru. |
| --- | --- |

67.

Nīderlandes Rūpniecības un darba ņēmēju konfederācija VNO-NCW atbalsta CBI un NVP izteiktos apsvērumus, jo īpaši attiecībā uz kapitāla pārrāvuma apmēru.

| 68. | Anglijas un Velsas Bilancspējīgu grāmatvežu institūts (Institute of Chartered Accountants) uzskata, ka pastāv kapitāla pārrāvums, kas varētu būt apmēram 5 miljoni sterliņu mārciņu (7 miljoni euro) šādu iemeslu dēļ.






  a) | Vairums profesionālu privātā kapitāla nodrošinātāju nav ieinteresēti iesaistīties darījumos, kas ir mazāki par 3 miljoniem sterliņu mārciņu (4,3 miljoniem euro). |
| --- | --- | --- |

68.

Anglijas un Velsas Bilancspējīgu grāmatvežu institūts (Institute of Chartered Accountants) uzskata, ka pastāv kapitāla pārrāvums, kas varētu būt apmēram 5 miljoni sterliņu mārciņu (7 miljoni euro) šādu iemeslu dēļ.

a)

Vairums profesionālu privātā kapitāla nodrošinātāju nav ieinteresēti iesaistīties darījumos, kas ir mazāki par 3 miljoniem sterliņu mārciņu (4,3 miljoniem euro).

| b) | Pieredze liecina, ka daži riska kapitāla uzņēmumi Apvienotajā Karalistē aktīvi investē uzņēmumos 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro) vai mazāk. Tādējādi to mazo uzņēmumu skaits, kas no šiem avotiem saņem investīcijas aptuveni 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā vai tuvu tam, jebkurā divpadsmit mēnešu periodā ir ļoti ierobežots. Citus var interesēt tieši šis apjoms, taču visdrīzāk vai nu kā daļa no daudz lielāka apjoma, kas pārsniedz 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro), vai kā līdzdalība vadības veiktas uzņēmuma iegādes (MBO) finansēšanā, vai uzņēmuma īpašumtiesību maiņā, nevis tā organiska attīstībā. |
| --- | --- |

b)

Pieredze liecina, ka daži riska kapitāla uzņēmumi Apvienotajā Karalistē aktīvi investē uzņēmumos 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro) vai mazāk. Tādējādi to mazo uzņēmumu skaits, kas no šiem avotiem saņem investīcijas aptuveni 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā vai tuvu tam, jebkurā divpadsmit mēnešu periodā ir ļoti ierobežots. Citus var interesēt tieši šis apjoms, taču visdrīzāk vai nu kā daļa no daudz lielāka apjoma, kas pārsniedz 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro), vai kā līdzdalība vadības veiktas uzņēmuma iegādes (MBO) finansēšanā, vai uzņēmuma īpašumtiesību maiņā, nevis tā organiska attīstībā.

| c) | Apvienotās Karalistes riska kapitāla profesionāļu kopiena ir izveidojusi aktīvu vidēja un liela privāta kapitāla nozari, kuras galvenais mērķis ir iegūt lielas daļas rentablos un lielos uzņēmumos vai kontroli pār šiem uzņēmumiem. Šķiet, ka pēdējo 5 līdz 6 gadu laikā riska kapitāla uzņēmumu skaits ar tiemm uzticētiem līdzekļiem, kurus var investēt saprātīgā mazāku uzņēmumu skaitā ar specifisku diapazonu līdz pat 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ir samazinājies. |
| --- | --- |

c)

Apvienotās Karalistes riska kapitāla profesionāļu kopiena ir izveidojusi aktīvu vidēja un liela privāta kapitāla nozari, kuras galvenais mērķis ir iegūt lielas daļas rentablos un lielos uzņēmumos vai kontroli pār šiem uzņēmumiem. Šķiet, ka pēdējo 5 līdz 6 gadu laikā riska kapitāla uzņēmumu skaits ar tiemm uzticētiem līdzekļiem, kurus var investēt saprātīgā mazāku uzņēmumu skaitā ar specifisku diapazonu līdz pat 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ir samazinājies.

Institūts uzskata, ka ierosinātā ECF shēma nodrošinās vērtīgu finanšu avotu tiem uzņēmumiem, kas meklē relatīvi nelielu pašu kapitāla summu, un mudinās citus investorus pievienoties ar mazām investīciju summām, ja tie var sekot tāda fonda piemēram, kas pievērsies šai nozarei, nevis laiku pa laikam veikt atsevišķas investīcijas.

| 69. | Anglijas Reģionālās Attīstības aģentūras paziņo, ka pēdējais Advantage West Midlands RDA pētījums liecina, ka šķēršļi finanšu piekļuvei ir aktuālāki tiem uzņēmumiem, kas meklē finansējumu no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ko arī apliecina šādi fakti.






  a) | Pētījums liecina, ka kapitāla pārrāvums kopš 1999/2000. gada ir pieaudzis, jo oficiālais riska kapitāls ir aizplūdis lielākiem darījumiem, kuru apjoms ir 2 -3 miljoni sterliņu mārciņu (2,9 - 4,2 miljoni euro). |
| --- | --- | --- |

69.

Anglijas Reģionālās Attīstības aģentūras paziņo, ka pēdējais Advantage West Midlands RDA pētījums liecina, ka šķēršļi finanšu piekļuvei ir aktuālāki tiem uzņēmumiem, kas meklē finansējumu no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ko arī apliecina šādi fakti.

a)

Pētījums liecina, ka kapitāla pārrāvums kopš 1999/2000. gada ir pieaudzis, jo oficiālais riska kapitāls ir aizplūdis lielākiem darījumiem, kuru apjoms ir 2 -3 miljoni sterliņu mārciņu (2,9 - 4,2 miljoni euro).

| b) | Apvienotā Karaliste ir vairākkārt veikusi intervenci riska kapitāla tirgus zemākajā līmenī, tādējādi veiksmīgi nodrošinot nelielas summas MVU kapitāla palielināšanai. Tomēr nesenie ziņojumi norāda, ka joprojām ir daudzi uzņēmumi, kuriem ir nepieciešamas summas, kas ievērojami pārsniedz 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro). |
| --- | --- |

b)

Apvienotā Karaliste ir vairākkārt veikusi intervenci riska kapitāla tirgus zemākajā līmenī, tādējādi veiksmīgi nodrošinot nelielas summas MVU kapitāla palielināšanai. Tomēr nesenie ziņojumi norāda, ka joprojām ir daudzi uzņēmumi, kuriem ir nepieciešamas summas, kas ievērojami pārsniedz 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro).

| 70. | Ziemeļrietumu Reģionālās attīstības aģentūra izteica šādus apsvērumus:






  a) | Investoru uzņēmumiem, kas mēģina piesaistīt turpmāko finansējumu 750 000 līdz 2,9 miljonu euro apmērā, nepieciešamais finansējums ir zemāks par investīciju līmeni, kāds parasti interesē riska kapitāla ieguldītājus. |
| --- | --- | --- |

70.

Ziemeļrietumu Reģionālās attīstības aģentūra izteica šādus apsvērumus:

a)

Investoru uzņēmumiem, kas mēģina piesaistīt turpmāko finansējumu 750 000 līdz 2,9 miljonu euro apmērā, nepieciešamais finansējums ir zemāks par investīciju līmeni, kāds parasti interesē riska kapitāla ieguldītājus.

| b) | Apvienotās Karalistes riska kapitāla nozarē minimālā robeža vienai investīcijai jau pieaugusi līdz gandrīz 5 miljoniem sterliņu mārciņu (7 miljoniem euro). |
| --- | --- |

b)

Apvienotās Karalistes riska kapitāla nozarē minimālā robeža vienai investīcijai jau pieaugusi līdz gandrīz 5 miljoniem sterliņu mārciņu (7 miljoniem euro).

| c) | Iespējams, reālā kapitāla nepietiekamība Apvienotajā Karalistē ir no 3 miljoniem sterliņu mārciņu (5,2 miljoniem euro) līdz 5 miljoniem sterliņu mārciņu (7 miljoniem euro). |
| --- | --- |

c)

Iespējams, reālā kapitāla nepietiekamība Apvienotajā Karalistē ir no 3 miljoniem sterliņu mārciņu (5,2 miljoniem euro) līdz 5 miljoniem sterliņu mārciņu (7 miljoniem euro).

| d) | Komisijas atzinums par tirgus nepilnību zem 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) būs nozīmīgs un izšķirīgs solis, lai stimulētu uzņēmumus ar augstu pieauguma potenciālu Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

d)

Komisijas atzinums par tirgus nepilnību zem 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) būs nozīmīgs un izšķirīgs solis, lai stimulētu uzņēmumus ar augstu pieauguma potenciālu Apvienotajā Karalistē.

| 71. | Varvikas universitāte pēc apspriedēm klātienē ar tehnoloģiju pārņemšanas speciālistiem no vairāk nekā 50 Apvienotās Karalistes universitātēm izteica komentārus par sākumposma riska kapitāla tirgu un jo par īpaši jautājumiem, ar kuriem saskaras ar universitāti saistītie uzņēmumi, uzsverot šādus aspektus.






  a) | Kaut arī izskatās, ka universitāti saistītiem uzņēmumiem piesaistīt nelielu mērķfinansējumu un kapitāla summu līdz pat 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) nav sarežģīti, tomēr tādu kapitāla avotu, kas pārsniedz 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) ir daudz mazāk. Nozīmīgākais un parasti arī vienīgais riska kapitāla avots šajā posmā ir tehnoloģiju speciālistu riska kapitāls. |
| --- | --- | --- |

71.

Varvikas universitāte pēc apspriedēm klātienē ar tehnoloģiju pārņemšanas speciālistiem no vairāk nekā 50 Apvienotās Karalistes universitātēm izteica komentārus par sākumposma riska kapitāla tirgu un jo par īpaši jautājumiem, ar kuriem saskaras ar universitāti saistītie uzņēmumi, uzsverot šādus aspektus.

a)

Kaut arī izskatās, ka universitāti saistītiem uzņēmumiem piesaistīt nelielu mērķfinansējumu un kapitāla summu līdz pat 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) nav sarežģīti, tomēr tādu kapitāla avotu, kas pārsniedz 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) ir daudz mazāk. Nozīmīgākais un parasti arī vienīgais riska kapitāla avots šajā posmā ir tehnoloģiju speciālistu riska kapitāls.

| b) | Šajā jomā specializējas ļoti maz riska kapitāla uzņēmumu, un visu šo uzņēmumu resursi ir ierobežoti. Kapitāla trūkums šajā līmenī gan ierobežo, gan kavē atsevišķu uzņēmumu izaugsmi. |
| --- | --- |

b)

Šajā jomā specializējas ļoti maz riska kapitāla uzņēmumu, un visu šo uzņēmumu resursi ir ierobežoti. Kapitāla trūkums šajā līmenī gan ierobežo, gan kavē atsevišķu uzņēmumu izaugsmi.

| c) | No analizētās grupas mazāk nekā 1 uzņēmums no 15 ir piesaistījis kapitālu apjomā no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 1 miljonam sterliņu mārciņu (1,4 miljonam euro). |
| --- | --- |

c)

No analizētās grupas mazāk nekā 1 uzņēmums no 15 ir piesaistījis kapitālu apjomā no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 1 miljonam sterliņu mārciņu (1,4 miljonam euro).

| d) | Problēmas, ar kurām saskaras universitāti saistītie uzņēmumi, kas vēlas piesaistīt kapitālu no 1 miljona sterliņu mārciņu (1,4 miljoni euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā, ir ārkārtīgi līdzīgas. Tā kā tie ir vienā attīstības līmenī, uzņēmumi, kas meklē mazāk nekā 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro), saskaras ar tām pašām problēmām avotu trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

d)

Problēmas, ar kurām saskaras universitāti saistītie uzņēmumi, kas vēlas piesaistīt kapitālu no 1 miljona sterliņu mārciņu (1,4 miljoni euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā, ir ārkārtīgi līdzīgas. Tā kā tie ir vienā attīstības līmenī, uzņēmumi, kas meklē mazāk nekā 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro), saskaras ar tām pašām problēmām avotu trūkuma dēļ.

| e) | No visām minētajām universitātēm nevienai nebija investīciju kapitāla saistītajiem uzņēmumiem 1 miljona sterliņu mārciņu (1,4 miljonu euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā. Universitāšu meitasuzņēmumiem ir pieejami plašāki kapitāla avoti, ja ir nepieciešams vairāk par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). |
| --- | --- |

e)

No visām minētajām universitātēm nevienai nebija investīciju kapitāla saistītajiem uzņēmumiem 1 miljona sterliņu mārciņu (1,4 miljonu euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā. Universitāšu meitasuzņēmumiem ir pieejami plašāki kapitāla avoti, ja ir nepieciešams vairāk par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro).

| 72. | Northern Enterprise Limited (Nelfunding) uzskata, ka Apvienotajā Karalistē attiecībā uz riska kapitāla investīcijām, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) pastāv tirgus nepilnības un ka tas rezultātā negatīvi ietekmē MVU attīstību. |
| --- | --- |

72.

Northern Enterprise Limited (Nelfunding) uzskata, ka Apvienotajā Karalistē attiecībā uz riska kapitāla investīcijām, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) pastāv tirgus nepilnības un ka tas rezultātā negatīvi ietekmē MVU attīstību.

| 73. | Stonesfield Capital Limited aktīvi investē jomās, kur kapitāla nepietiekamība ir no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), kas ir arī Uzņēmumu kapitāla fondu mērķa joma, un iesniedza šādus komentārus.






  a) | Visā Apvienotajā Karalistē pieejamais kapitāla nodrošinājums investīcijām no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) ir ļoti ierobežots. Mazajiem uzņēmumiem, kas vēlas piesaistīt šīs naudas summas, ir nopietnas problēmas ar kapitāla nepietiekamību, kas kļūst aizvien smagākas. |
| --- | --- | --- |

73.

Stonesfield Capital Limited aktīvi investē jomās, kur kapitāla nepietiekamība ir no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), kas ir arī Uzņēmumu kapitāla fondu mērķa joma, un iesniedza šādus komentārus.

a)

Visā Apvienotajā Karalistē pieejamais kapitāla nodrošinājums investīcijām no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) ir ļoti ierobežots. Mazajiem uzņēmumiem, kas vēlas piesaistīt šīs naudas summas, ir nopietnas problēmas ar kapitāla nepietiekamību, kas kļūst aizvien smagākas.

| b) | Saskaņā ar pēdējo “Ziņojumu par investīcijām 2003. gadā”, ko publicēja Britu Riska kapitāla asociācija, naudas summa, ko investēja uzņēmumu sākumposmā no 2001. līdz 2003. gadam, samazinājās par 32%. |
| --- | --- |

b)

Saskaņā ar pēdējo “Ziņojumu par investīcijām 2003. gadā”, ko publicēja Britu Riska kapitāla asociācija, naudas summa, ko investēja uzņēmumu sākumposmā no 2001. līdz 2003. gadam, samazinājās par 32%.

| c) | Sākumposma līdzekļu veiktspēja arī ir ievērojami samazinājusies tajā pašā laika posmā. Vispārēja ilgtermiņa atdeve investoriem gada laikā no sākumposma līdzekļiem bija 14,1% 2001. gadā, bet 2003. gadā samazinājās līdz 4,7%. |
| --- | --- |

c)

Sākumposma līdzekļu veiktspēja arī ir ievērojami samazinājusies tajā pašā laika posmā. Vispārēja ilgtermiņa atdeve investoriem gada laikā no sākumposma līdzekļiem bija 14,1% 2001. gadā, bet 2003. gadā samazinājās līdz 4,7%.

| d) | Investīciju un veiktspējas kritums šajā periodā ir sekmējis to, ka daudzi sākumposma riska kapitāla investori ir atstājuši tirgu. |
| --- | --- |

d)

Investīciju un veiktspējas kritums šajā periodā ir sekmējis to, ka daudzi sākumposma riska kapitāla investori ir atstājuši tirgu.

| e) | Šo tirgus dinamiku atspoguļoto arī vidējais investīciju apmērs sākumposma iespējās. 2001. gadā vidējais darījuma apmērs bija apmēram 1 miljons sterliņu mārciņu (1,4 miljoni euro). Līdz 2003. gadam tas ir pieaudzis līdz 1,6 miljoniem sterliņu mārciņu (2,3 miljoniem euro). |
| --- | --- |

e)

Šo tirgus dinamiku atspoguļoto arī vidējais investīciju apmērs sākumposma iespējās. 2001. gadā vidējais darījuma apmērs bija apmēram 1 miljons sterliņu mārciņu (1,4 miljoni euro). Līdz 2003. gadam tas ir pieaudzis līdz 1,6 miljoniem sterliņu mārciņu (2,3 miljoniem euro).

| f) | Iepriekšminētais uzrāda, ka riska tirgus investori parasti investē lielākas naudas summas, lai samazinātu risku un tādējādi sekmē kapitāla pārrāvumu līdz pat 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). |
| --- | --- |

f)

Iepriekšminētais uzrāda, ka riska tirgus investori parasti investē lielākas naudas summas, lai samazinātu risku un tādējādi sekmē kapitāla pārrāvumu līdz pat 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro).

| g) | Uzņēmumiem, kas pieprasa no 1 miljona sterliņu mārciņu (1,4 miljoni euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ir lielas grūtības piesaistīt vajadzīgos līdzekļus. Tas notiek tādēļ, ka vairums uzņēmēji kapitālisti vairs nav ieinteresēti nodarboties ar šāda apmēra summām – 2 miljoni sterliņu mārciņu (2,9 miljoni euro). |
| --- | --- |

g)

Uzņēmumiem, kas pieprasa no 1 miljona sterliņu mārciņu (1,4 miljoni euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ir lielas grūtības piesaistīt vajadzīgos līdzekļus. Tas notiek tādēļ, ka vairums uzņēmēji kapitālisti vairs nav ieinteresēti nodarboties ar šāda apmēra summām – 2 miljoni sterliņu mārciņu (2,9 miljoni euro).

| h) | Piesaistīto līdzekļu summa investīcijām sākumposma riska iespējās no 2001. gada līdz 2003. gadam ir samazinājusies par 73%. 2001. gadā investīcijām sākumposma riska kapitāla iespējās tika piesaistīts 1,4 miljards sterliņu mārciņu (2 miljardi euro), salīdzinājumā ar 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro) 2003. gadā. Tikai 1% no 2003. gadā piesaistītajiem 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro) bija paredzēti darījumiem, kas ir mazāki par 10 miljoniem sterliņu mārciņu (14 miljoniem euro). |
| --- | --- |

h)

Piesaistīto līdzekļu summa investīcijām sākumposma riska iespējās no 2001. gada līdz 2003. gadam ir samazinājusies par 73%. 2001. gadā investīcijām sākumposma riska kapitāla iespējās tika piesaistīts 1,4 miljards sterliņu mārciņu (2 miljardi euro), salīdzinājumā ar 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro) 2003. gadā. Tikai 1% no 2003. gadā piesaistītajiem 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro) bija paredzēti darījumiem, kas ir mazāki par 10 miljoniem sterliņu mārciņu (14 miljoniem euro).

| i) | MVU nevar pamatot, kāpēc tiem ir nepieciešams kapitāls, kas pārsniedz 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro), jo to lielums un attīstības pakāpe vēl nav pietiekama, un uzņēmēja kapitāla daļu samazinājums būtu pārāk liels. Tādējādi rodas ievērojama finansējuma plaisa, kas ir jāaizpilda, ja šie MVU vēlas kļūt par veiksmīgiem lielākiem uzņēmumiem. Finansējuma nodrošināšana 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā ir nozīmīga daudziem mazajiem uzņēmumiem, lai tie izdzīvotu un uzplauktu. |
| --- | --- |

i)

MVU nevar pamatot, kāpēc tiem ir nepieciešams kapitāls, kas pārsniedz 2 miljonus sterliņu mārciņu (2,9 miljonus euro), jo to lielums un attīstības pakāpe vēl nav pietiekama, un uzņēmēja kapitāla daļu samazinājums būtu pārāk liels. Tādējādi rodas ievērojama finansējuma plaisa, kas ir jāaizpilda, ja šie MVU vēlas kļūt par veiksmīgiem lielākiem uzņēmumiem. Finansējuma nodrošināšana 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā ir nozīmīga daudziem mazajiem uzņēmumiem, lai tie izdzīvotu un uzplauktu.

| 74. | YFM Group iesniedza šādus apsvērumus:






  a) | Jaunākā Britu Riska kapitāla asociācijas (BVCA) statistika liecina, ka 2003. gadā BVCA locekļi investēja 724 miljonus sterliņu mārciņu (1 miljardu euro) 1 015 Apvienotās Karalistes uzņēmumos, ieguldot summas, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). |
| --- | --- | --- |

74.

YFM Group iesniedza šādus apsvērumus:

a)

Jaunākā Britu Riska kapitāla asociācijas (BVCA) statistika liecina, ka 2003. gadā BVCA locekļi investēja 724 miljonus sterliņu mārciņu (1 miljardu euro) 1 015 Apvienotās Karalistes uzņēmumos, ieguldot summas, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro).

| b) | Ja neņem vērā darījumus, kas nepārsniedz 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro), aina ievērojami mainās. 2000. gadā 482 miljonus sterliņu mārciņu (675 miljonus euro) investēja 348 uzņēmumos, ieguldot summas no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). Līdz 2003. gadam investīciju summa samazinājās līdz 286 miljoniem sterliņu mārciņu (400 miljoniem euro), kas salīdzinājumā ar 2000. gadu ir par 41% mazāk, tāpat arī tikai 277 uzņēmumi saņēma šīs investīcijas. |
| --- | --- |

b)

Ja neņem vērā darījumus, kas nepārsniedz 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro), aina ievērojami mainās. 2000. gadā 482 miljonus sterliņu mārciņu (675 miljonus euro) investēja 348 uzņēmumos, ieguldot summas no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). Līdz 2003. gadam investīciju summa samazinājās līdz 286 miljoniem sterliņu mārciņu (400 miljoniem euro), kas salīdzinājumā ar 2000. gadu ir par 41% mazāk, tāpat arī tikai 277 uzņēmumi saņēma šīs investīcijas.

| c) | Šie skaitļi ietver vadības veiktu uzņēmumu iegādi (MBO), vadības veiktu uzņēmumu iepirkšanu (MBI), vēlāka posma paplašināšanos, sekundārus pirkumus un darījumus, kuros bankas parāds ticis refinansēts. Ja šos darījumus neaplūko, lai pievērstos darbības uzsākšanas un sākumposma darījumiem, investētās naudas summas un uzņēmumu skaits, kuros investēti līdzekļi, samazinātos vēl vairāk. |
| --- | --- |

c)

Šie skaitļi ietver vadības veiktu uzņēmumu iegādi (MBO), vadības veiktu uzņēmumu iepirkšanu (MBI), vēlāka posma paplašināšanos, sekundārus pirkumus un darījumus, kuros bankas parāds ticis refinansēts. Ja šos darījumus neaplūko, lai pievērstos darbības uzsākšanas un sākumposma darījumiem, investētās naudas summas un uzņēmumu skaits, kuros investēti līdzekļi, samazinātos vēl vairāk.

| d) | Finansējums sākšanas un sākumposma priekšlikumiem neatkarīgi no noslēgtā darījuma apmēra kopumā samazinājās no 703 miljoniem sterliņu mārciņu (984 miljoniem euro) 2000. gadā līdz 263 miljoniem sterliņu mārciņu (368 miljoniem sterliņu mārciņu) 2003. gadā, kas ir kritums par 63%. |
| --- | --- |

d)

Finansējums sākšanas un sākumposma priekšlikumiem neatkarīgi no noslēgtā darījuma apmēra kopumā samazinājās no 703 miljoniem sterliņu mārciņu (984 miljoniem euro) 2000. gadā līdz 263 miljoniem sterliņu mārciņu (368 miljoniem sterliņu mārciņu) 2003. gadā, kas ir kritums par 63%.

| e) | Pateicoties Eiropas Komisijas un Apvienotās Karalistes pūliņiem, pieaug darījumu skaits un vērtība tādu darījumu tirgū, kas mazāki par 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro). |
| --- | --- |

e)

Pateicoties Eiropas Komisijas un Apvienotās Karalistes pūliņiem, pieaug darījumu skaits un vērtība tādu darījumu tirgū, kas mazāki par 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro).

| f) | Tomēr tā kā nākamajā līmenī Apvienotās Karalistes finanšu uzņēmumi pārorientējas uz arvien lielākiem un lielākiem darījumiem, tas rada finansējuma nepietiekamību. Ierobežots nodrošinājums kļūst par galveno problēmu. Uzņēmumi, kas ir saņēmuši investīcijas, kas mazākas par 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) un kuriem, domājams, ir nepieciešamas ievērojamas turpmāka finansējuma naudas summas, nespēj piesaistīt vajadzīgos līdzekļus, jo nav pieejams finansējums no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). |
| --- | --- |

f)

Tomēr tā kā nākamajā līmenī Apvienotās Karalistes finanšu uzņēmumi pārorientējas uz arvien lielākiem un lielākiem darījumiem, tas rada finansējuma nepietiekamību. Ierobežots nodrošinājums kļūst par galveno problēmu. Uzņēmumi, kas ir saņēmuši investīcijas, kas mazākas par 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) un kuriem, domājams, ir nepieciešamas ievērojamas turpmāka finansējuma naudas summas, nespēj piesaistīt vajadzīgos līdzekļus, jo nav pieejams finansējums no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro).

| 75. | Close Venture Management Limited uzsvēra šādus faktus.






  a) | Ir pārliecinoši pierādījumi, ka arvien pieaugošais kapitāla trūkums tagad aptver 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) segmentu. Laika gaitā un pieaugot finansējuma summām, tādu ieguldījumu segmentu, kas mazāki par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), riska kapitāla investori ir atstājuši novārtā. |
| --- | --- | --- |

75.

Close Venture Management Limited uzsvēra šādus faktus.

a)

Ir pārliecinoši pierādījumi, ka arvien pieaugošais kapitāla trūkums tagad aptver 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) segmentu. Laika gaitā un pieaugot finansējuma summām, tādu ieguldījumu segmentu, kas mazāki par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), riska kapitāla investori ir atstājuši novārtā.

| b) | Tā ir kopēja un neizbēgama raksturīga tendence. Investīciju pārvaldītāji veiksmīgi darbojas, piesaistot lielākus līdzekļus, kas savukārt ļauj noslēgt lielākus darījumus. Tā kā riska/privāta kapitāla nozarei raksturīga mēroga ekonomika, tad investīciju pārvaldītāji parasti pievēršas lielākiem darījumiem, tiklīdz tas iespējams. |
| --- | --- |

b)

Tā ir kopēja un neizbēgama raksturīga tendence. Investīciju pārvaldītāji veiksmīgi darbojas, piesaistot lielākus līdzekļus, kas savukārt ļauj noslēgt lielākus darījumus. Tā kā riska/privāta kapitāla nozarei raksturīga mēroga ekonomika, tad investīciju pārvaldītāji parasti pievēršas lielākiem darījumiem, tiklīdz tas iespējams.

| c) | Tādējādi Apvienotajā Karalistē investīciju segmentā, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) ir ļoti maz profesionālu vai institucionālu investoru. Šobrīd 60% no visiem darījumiem, kuru apmērs ir no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) ir neapmierināts pieprasījums, kuram nav riska kapitāla nodrošinātāju. |
| --- | --- |

c)

Tādējādi Apvienotajā Karalistē investīciju segmentā, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) ir ļoti maz profesionālu vai institucionālu investoru. Šobrīd 60% no visiem darījumiem, kuru apmērs ir no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) ir neapmierināts pieprasījums, kuram nav riska kapitāla nodrošinātāju.

| 76. | Enterprise Corporate Finance Limited aizvien grūtāk ir piesaistīt kapitālu diapazonā no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) un 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) klientu uzņēmumiem.






  a) | Galvenais iemesls nebūt nav kvalitatīvu investīciju iespēju trūkums kā tāds, bet gan aizvien pieaugošā riska finansējuma iestāžu nevēlēšanās veikt nelielas investīcijas šādos riskantos pasākumos. |
| --- | --- | --- |

76.

Enterprise Corporate Finance Limited aizvien grūtāk ir piesaistīt kapitālu diapazonā no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) un 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) klientu uzņēmumiem.

a)

Galvenais iemesls nebūt nav kvalitatīvu investīciju iespēju trūkums kā tāds, bet gan aizvien pieaugošā riska finansējuma iestāžu nevēlēšanās veikt nelielas investīcijas šādos riskantos pasākumos.

| b) | Situācija tirgū pēdējo dažu gadu laikā arvien pasliktinājusies tādā mērā, ka darījumiem, kas ir mazāki par 5 miljoniem sterliņu mārciņu (7 miljoniem euro), ir ļoti maz iespēju saņemt finansējumu, neskatoties uz investīciju saņēmēja nopelniem. |
| --- | --- |

b)

Situācija tirgū pēdējo dažu gadu laikā arvien pasliktinājusies tādā mērā, ka darījumiem, kas ir mazāki par 5 miljoniem sterliņu mārciņu (7 miljoniem euro), ir ļoti maz iespēju saņemt finansējumu, neskatoties uz investīciju saņēmēja nopelniem.

| c) | Problēma ir krietni lielāka tiem uzņēmumiem, kas meklē finansējumu 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā, galvenokārt pārmērīgi augsto izmaksu un atbilstošu komerciālu prasmju trūkuma dēļ. Riska finansējuma lielākā daļa tiek novirzīta uz nozīmīgākiem un stabiliem uzņēmumiem ar aktīviem, kas iepriekš guvuši peļņu. |
| --- | --- |

c)

Problēma ir krietni lielāka tiem uzņēmumiem, kas meklē finansējumu 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) apmērā, galvenokārt pārmērīgi augsto izmaksu un atbilstošu komerciālu prasmju trūkuma dēļ. Riska finansējuma lielākā daļa tiek novirzīta uz nozīmīgākiem un stabiliem uzņēmumiem ar aktīviem, kas iepriekš guvuši peļņu.

| 77. | Savā komentārā 3i uzsvēra šādus problēmas.






  a) | Pēdējos divos trijos gados riska kapitāla tirgus ir nozīmīgi mainījies, jo peļņa no investīcijām uzņēmumos, kas nesen uzsākuši darbību un kuru izaugsmes potenciāls ir neliels, ir samazinājusies. |
| --- | --- | --- |

77.

Savā komentārā 3i uzsvēra šādus problēmas.

a)

Pēdējos divos trijos gados riska kapitāla tirgus ir nozīmīgi mainījies, jo peļņa no investīcijām uzņēmumos, kas nesen uzsākuši darbību un kuru izaugsmes potenciāls ir neliels, ir samazinājusies.

| b) | Tas apvienojumā ar vispārēju nozares tendenci veikt lielākas investīcijas un izstrādāt piesardzīgākās investīciju stratēģijas, ir samazinājis investīciju plūsmu uz mazāku ieguldījumu tirgu. |
| --- | --- |

b)

Tas apvienojumā ar vispārēju nozares tendenci veikt lielākas investīcijas un izstrādāt piesardzīgākās investīciju stratēģijas, ir samazinājis investīciju plūsmu uz mazāku ieguldījumu tirgu.

3i šobrīd lēš, ka kapitāla trūkums ir palielinājies ne tikai diapazonā no 500 000 sterliņu mārciņu (700 000 euro) līdz 1 miljonam sterliņu mārciņu (1,4 miljoniem euro), bet arī faktiski diapazonā līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro).

3i ir ievērojami samazinājis pašu investīcijas šajā tirgus segmentā. Lai gan 2001. gadā uzņēmums investēja apmēram 1,1 miljardu euro sākumposma riska kapitāla investīcijās visā Eiropā, 3i investīcijas līdzīgos uzņēmumos ir ievērojami mazinājušās, 2004. gadā investējot apmēram 150 miljonus euro šajā tirgus segmentā.

| 78. | Cavendish Asset Management Limited atbalsta Anglijas un Velsas Bilancspējīgu grāmatvežu institūta apsvērumus, kas ir minēti 68. apsvērumā. |
| --- | --- |

78.

Cavendish Asset Management Limited atbalsta Anglijas un Velsas Bilancspējīgu grāmatvežu institūta apsvērumus, kas ir minēti 68. apsvērumā.

V.   APVIENOTĀS KARALISTES KOMENTĀRI

| 79. | Apvienotās Karalistes komentāri par Komisijas lēmumu sākt oficiālu procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu, kā arī par trešo pušu apsvērumiem, ir apkopoti 80. līdz 96. apsvērumā. |
| --- | --- |

79.

Apvienotās Karalistes komentāri par Komisijas lēmumu sākt oficiālu procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu, kā arī par trešo pušu apsvērumiem, ir apkopoti 80. līdz 96. apsvērumā.

| 80. | Kaut arī piekļuve parāda finansēšanai vairumam uzņēmumu Apvienotajā Karalistē no 90. gadu vidus ir uzlabojusies, tomēr nozīmīgai MVU daļai ar lielu izaugsmes potenciālu joprojām ir problēmas ar kapitāla finansējuma piesaisti. |
| --- | --- |

80.

Kaut arī piekļuve parāda finansēšanai vairumam uzņēmumu Apvienotajā Karalistē no 90. gadu vidus ir uzlabojusies, tomēr nozīmīgai MVU daļai ar lielu izaugsmes potenciālu joprojām ir problēmas ar kapitāla finansējuma piesaisti.

| 81. | Kapitāla finansējums ir piemērots uzņēmumiem attīstības sākumposmā, kas vēl nav izveidojuši pietiekamu ieņēmumu plūsmu parāda procentu maksājumiem. Tas ir arī piemērots uzņēmumiem, kas izstrādā jaunas tehnoloģijas, produktus vai tirgus, kur ir ievērojamas izaugsmes potenciāls, bet kas tajā pašā laikā rada arī ievērojamu risku kļūmes gadījumā. |
| --- | --- |

81.

Kapitāla finansējums ir piemērots uzņēmumiem attīstības sākumposmā, kas vēl nav izveidojuši pietiekamu ieņēmumu plūsmu parāda procentu maksājumiem. Tas ir arī piemērots uzņēmumiem, kas izstrādā jaunas tehnoloģijas, produktus vai tirgus, kur ir ievērojamas izaugsmes potenciāls, bet kas tajā pašā laikā rada arī ievērojamu risku kļūmes gadījumā.

| 82. | Sabiedriskā apspriešana par izaugsmes kapitāla pieejamību maziem uzņēmumiem, apkopotie BVCA dati un akadēmiskā izpēte — viss norāda uz kapitāla trūkumu Apvienotajā Karalistē, kas ietekmē uzņēmumus, kuri vēlas piesaistīt kapitāla finansējumu 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) apmērā. |
| --- | --- |

82.

Sabiedriskā apspriešana par izaugsmes kapitāla pieejamību maziem uzņēmumiem, apkopotie BVCA dati un akadēmiskā izpēte — viss norāda uz kapitāla trūkumu Apvienotajā Karalistē, kas ietekmē uzņēmumus, kuri vēlas piesaistīt kapitāla finansējumu 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) apmērā.

| 83. | Kapitāla trūkums pēdējos gados ir palielinājies, jo īpaši no 1999. gada, ko daļēji veicina privātā kapitāla nozares panākumi virzībā uz lielākām investīcijām. Vidējie darījumu apmēri ir ievērojami pieauguši, jo riska kapitāla uzņēmumi meklē peļņas iespējas no lielākiem darījumiem. |
| --- | --- |

83.

Kapitāla trūkums pēdējos gados ir palielinājies, jo īpaši no 1999. gada, ko daļēji veicina privātā kapitāla nozares panākumi virzībā uz lielākām investīcijām. Vidējie darījumu apmēri ir ievērojami pieauguši, jo riska kapitāla uzņēmumi meklē peļņas iespējas no lielākiem darījumiem.

| 84. | Pēdējos gados kapitāla trūkums jo sevišķi nozīmīgs bijis MVU, kas nesen uzsākuši darbību; tas noticis tāpēc, ka tirgus pārorientējies uz cita veida uzņēmēju kapitālistu veiktajām investīcijām. Pierādījumi liecina, ka riska kapitāla investīcijas ir pārorientējušās uz investīcijām uzņēmumos, kas atrodas vēlākā attīstības posmā, vadības veiktu uzņēmumu izpirkšanu (MBO) un vadības veiktu iepirkšanu (MBI). |
| --- | --- |

84.

Pēdējos gados kapitāla trūkums jo sevišķi nozīmīgs bijis MVU, kas nesen uzsākuši darbību; tas noticis tāpēc, ka tirgus pārorientējies uz cita veida uzņēmēju kapitālistu veiktajām investīcijām. Pierādījumi liecina, ka riska kapitāla investīcijas ir pārorientējušās uz investīcijām uzņēmumos, kas atrodas vēlākā attīstības posmā, vadības veiktu uzņēmumu izpirkšanu (MBO) un vadības veiktu iepirkšanu (MBI).

| 85. | Jaunākie BVCA dati par 2003. gadu liecina, ka joprojām ir uzsvars uz vēlāka posma darījumiem, jo īpaši lieliem pārpirkšanas darījumiem. Sākumposma investīcijas veido tikai 6,5% no Apvienotās Karalistes riska kapitāla investīcijām 2003. gadā jeb mazāk par 0,02% no IKP. Tas ir pretstatā sākumposmā vidēji investētajiem 0,05% no IKP laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam. |
| --- | --- |

85.

Jaunākie BVCA dati par 2003. gadu liecina, ka joprojām ir uzsvars uz vēlāka posma darījumiem, jo īpaši lieliem pārpirkšanas darījumiem. Sākumposma investīcijas veido tikai 6,5% no Apvienotās Karalistes riska kapitāla investīcijām 2003. gadā jeb mazāk par 0,02% no IKP. Tas ir pretstatā sākumposmā vidēji investētajiem 0,05% no IKP laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam.

| 86. | Nesen piesaistītā riska kapitāla līdzekļu paredzētais izmantojums arvien vairāk tiek vērsts uz lielākiem darījumiem jau stabilos uzņēmumos. Jaunākie BVCA dati liecina, ka paredzams, ka no mazāk nekā 10 miljoniem sterliņu mārciņu tikai 4% no piesaistītā finansējuma tiks asignēti sākumposma investīcijās, 3% — uzņēmumu paplašināšanai un 1% — MBO. Tiek lēsts, ka tikai 3% no piesaistītajiem līdzekļiem tiks asignēti sākumposma un paplašināšanās tehnoloģiju investīcijām, salīdzinot ar 5% 2002. gadā. |
| --- | --- |

86.

Nesen piesaistītā riska kapitāla līdzekļu paredzētais izmantojums arvien vairāk tiek vērsts uz lielākiem darījumiem jau stabilos uzņēmumos. Jaunākie BVCA dati liecina, ka paredzams, ka no mazāk nekā 10 miljoniem sterliņu mārciņu tikai 4% no piesaistītā finansējuma tiks asignēti sākumposma investīcijās, 3% — uzņēmumu paplašināšanai un 1% — MBO. Tiek lēsts, ka tikai 3% no piesaistītajiem līdzekļiem tiks asignēti sākumposma un paplašināšanās tehnoloģiju investīcijām, salīdzinot ar 5% 2002. gadā.

| 87. | Turklāt dati liecina, ka no šīm investīcijām, kas tiks investētas 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) kapitāla pārrāvuma segmentā, tikai vienā no četriem gadījumiem ir sākotnējas, vairāku dalībnieku veiktas investīcijas. No apmēram 1 000 investīcijām, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), kuras tika veiktas no 2000. līdz 2002. gadam, vairāk nekā 70% bija atkārtotas investīcijas. |
| --- | --- |

87.

Turklāt dati liecina, ka no šīm investīcijām, kas tiks investētas 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) kapitāla pārrāvuma segmentā, tikai vienā no četriem gadījumiem ir sākotnējas, vairāku dalībnieku veiktas investīcijas. No apmēram 1 000 investīcijām, kas mazākas par 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), kuras tika veiktas no 2000. līdz 2002. gadam, vairāk nekā 70% bija atkārtotas investīcijas.

| 88. | Tā kā uzņēmēji kapitālisti pievēršas lielākām finansējuma summām, ir maz pierādījumu par to, ka neliela apjoma ieguldījumu tirgus segmentam pievērtos jaunas riska kapitāla investīciju komandas. Tā kā riska kapitāla nozarē ir liela nozīme ir reputācijai, tas rada šķēršļus iespējamām jaunām fondu vadības komandām, kas vēlas konkurēt riska tirgū. Šīs tendences dēļ samazinās talantīgu un pieredzējušu cilvēku skaits kapitāla pārrāvuma tirgus segmentā, un ar laiku kļūst aizvien grūtāk tos aizvietot ar kvalitatīviem fondu pārvaldītājiem, kas piesaista lielākus līdzekļus un tādējādi noslēdz lielākus darījumus. Jāņem vērā, ka prasmes, kas ir nepieciešamas veiksmīgai mazāka apmēra un sākumposma investīciju veikšanai, lai nodrošinātu labu kvalitatīvu jaunpienācēju plūsmu, ir dinamiska sākumposma tirgus priekšnoteikums. |
| --- | --- |

88.

Tā kā uzņēmēji kapitālisti pievēršas lielākām finansējuma summām, ir maz pierādījumu par to, ka neliela apjoma ieguldījumu tirgus segmentam pievērtos jaunas riska kapitāla investīciju komandas. Tā kā riska kapitāla nozarē ir liela nozīme ir reputācijai, tas rada šķēršļus iespējamām jaunām fondu vadības komandām, kas vēlas konkurēt riska tirgū. Šīs tendences dēļ samazinās talantīgu un pieredzējušu cilvēku skaits kapitāla pārrāvuma tirgus segmentā, un ar laiku kļūst aizvien grūtāk tos aizvietot ar kvalitatīviem fondu pārvaldītājiem, kas piesaista lielākus līdzekļus un tādējādi noslēdz lielākus darījumus. Jāņem vērā, ka prasmes, kas ir nepieciešamas veiksmīgai mazāka apmēra un sākumposma investīciju veikšanai, lai nodrošinātu labu kvalitatīvu jaunpienācēju plūsmu, ir dinamiska sākumposma tirgus priekšnoteikums.

| 89. | Apvienotā Karaliste secina, ka visi respondenti, šķiet, piekrīt tam, ka pastāv riska kapitāla tirgus nepilnība, kā rezultātā MVU ar augstu izaugsmes potenciālu nav viegli piesaistīt līdzekļus. Visos trešo pušu komentāros pausts atbalsts Apvienotās Karalistes viedoklim, ka tirgus ir mainījies un kapitāla pārrāvums pastāv krietni plašākā apmērā nekā noteikts paziņojumā. |
| --- | --- |

89.

Apvienotā Karaliste secina, ka visi respondenti, šķiet, piekrīt tam, ka pastāv riska kapitāla tirgus nepilnība, kā rezultātā MVU ar augstu izaugsmes potenciālu nav viegli piesaistīt līdzekļus. Visos trešo pušu komentāros pausts atbalsts Apvienotās Karalistes viedoklim, ka tirgus ir mainījies un kapitāla pārrāvums pastāv krietni plašākā apmērā nekā noteikts paziņojumā.

| 90. | Apvienotā Karaliste vēlējās parādīt, ka finansējuma trūkst tieši investīcijām līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). Vairāki respondenti apgalvo, ka tas ir pieticīgs vērtējums un ka šī plaisa šobrīd var sasniegt pat 5 miljonus sterliņu mārciņu (7 miljonus euro). Tomēr Apvienotā Karaliste uzskata, ka pierādījumi liecina, ka 2 miljoni sterliņu mārciņu (2,9 miljoni euro) ir visatbilstošākais skaitlis. |
| --- | --- |

90.

Apvienotā Karaliste vēlējās parādīt, ka finansējuma trūkst tieši investīcijām līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro). Vairāki respondenti apgalvo, ka tas ir pieticīgs vērtējums un ka šī plaisa šobrīd var sasniegt pat 5 miljonus sterliņu mārciņu (7 miljonus euro). Tomēr Apvienotā Karaliste uzskata, ka pierādījumi liecina, ka 2 miljoni sterliņu mārciņu (2,9 miljoni euro) ir visatbilstošākais skaitlis.

| 91. | Apvienotā Karaliste uzsver, ka to uzņēmumu atbildes, kas darbojas Apvienotās Karalistes riska kapitāla nozarē, ir saskanīgas ar atbildēm, kas saņemtas pašas organizētajās detalizētajās apspriedēs. Respondenti kopumā atzīst, ka pastāv riska kapitāla finansējuma trūkums 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) līmenī vai virs tā. Šiem respondentiem ir praktiska pieredze šajā tirgū, un tie veikuši tirgus izpēti no komerciālā viedokļa. To pieredze apstiprina Apvienotās Karalistes pētījumus, kas liecina, ka fondi, kuri darbojas šajā jomā, nespēj piesaistīt privātus investorus tieši riska dēļ, kā arī mazāku investīciju veikšanas ekonomikas dēļ. Tāpēc Apvienotā Karaliste ir pārliecināta, ka Uzņēmumu kapitāla fondu shēma neaizstās pastāvošo privāto nodrošinājumu šajā tirgū. |
| --- | --- |

91.

Apvienotā Karaliste uzsver, ka to uzņēmumu atbildes, kas darbojas Apvienotās Karalistes riska kapitāla nozarē, ir saskanīgas ar atbildēm, kas saņemtas pašas organizētajās detalizētajās apspriedēs. Respondenti kopumā atzīst, ka pastāv riska kapitāla finansējuma trūkums 2 miljonu sterliņu mārciņu (2,9 miljonu euro) līmenī vai virs tā. Šiem respondentiem ir praktiska pieredze šajā tirgū, un tie veikuši tirgus izpēti no komerciālā viedokļa. To pieredze apstiprina Apvienotās Karalistes pētījumus, kas liecina, ka fondi, kuri darbojas šajā jomā, nespēj piesaistīt privātus investorus tieši riska dēļ, kā arī mazāku investīciju veikšanas ekonomikas dēļ. Tāpēc Apvienotā Karaliste ir pārliecināta, ka Uzņēmumu kapitāla fondu shēma neaizstās pastāvošo privāto nodrošinājumu šajā tirgū.

| 92. | Tāpat arī Apvienotā Karaliste uzskata, ka sekmīgs ir ECF modeļa praktiskais veidols. Apvienotā Karaliste atzinīgi novērtē respondentu izpratni par to, ka ierosinātā fonda struktūra nozīmē, ka konkurence netiks izkropļota un ka tiks sekmēti pamatoti lēmumi par komerciālām investīcijām. Tā galvenais dzinējspēks ir tāds, ka ierosinātie ECF privātiem investoriem nenodrošina aizsardzību pret negatīviem pavērsieniem. Tas mudina izvēlēties labus finanšu pārvaldniekus, kas investēs līdzekļus pēc iespējas efektīvāk. Ja ECF nesniedz peļņu, privāts investors zaudēs savu naudu. Apvienotā Karaliste uzskata, ka tas ir spēcīgāks komerciāls stimuls par alternatīvu modeli, kurā ir mazāka valsts investīciju daļa, bet kurā valsts līdzekļi, nevis privātas investīcijas tiek pakļauti riskam pirmām kārtām, un privāti investori var atgūt savu naudu no fondiem, kas rada zaudējumus. |
| --- | --- |

92.

Tāpat arī Apvienotā Karaliste uzskata, ka sekmīgs ir ECF modeļa praktiskais veidols. Apvienotā Karaliste atzinīgi novērtē respondentu izpratni par to, ka ierosinātā fonda struktūra nozīmē, ka konkurence netiks izkropļota un ka tiks sekmēti pamatoti lēmumi par komerciālām investīcijām. Tā galvenais dzinējspēks ir tāds, ka ierosinātie ECF privātiem investoriem nenodrošina aizsardzību pret negatīviem pavērsieniem. Tas mudina izvēlēties labus finanšu pārvaldniekus, kas investēs līdzekļus pēc iespējas efektīvāk. Ja ECF nesniedz peļņu, privāts investors zaudēs savu naudu. Apvienotā Karaliste uzskata, ka tas ir spēcīgāks komerciāls stimuls par alternatīvu modeli, kurā ir mazāka valsts investīciju daļa, bet kurā valsts līdzekļi, nevis privātas investīcijas tiek pakļauti riskam pirmām kārtām, un privāti investori var atgūt savu naudu no fondiem, kas rada zaudējumus.

| 93. | Iekļaujot visu fondu struktūras galvenos aspektus atklātā konkursā, Apvienotā Karaliste maksās minimāli nepieciešamos līdzekļus saistībā ar fondu pārvaldības izmaksām un subordināciju. Konkursā noteiks dažas minimālās prasības, piemēram, līdzvērtīgu zaudējumu pozīcijas un prioritizētu atdevi valstij, bet te pieteikuma iesniedzēji var izvēlēties un konkretizēt alternatīvus nosacījumus, kas ir valstij labvēlīgāki. Tas pieļauj iespējamību, ka privāti investori var tikt pakļauti lielākam riskam nekā valsts, vai ka tiek pieprasīts mazāks finansējums par nepieciešamo, ja konkursa dalībnieks var pierādīt, ka investoriem tā fondā tas liktos saistoši. |
| --- | --- |

93.

Iekļaujot visu fondu struktūras galvenos aspektus atklātā konkursā, Apvienotā Karaliste maksās minimāli nepieciešamos līdzekļus saistībā ar fondu pārvaldības izmaksām un subordināciju. Konkursā noteiks dažas minimālās prasības, piemēram, līdzvērtīgu zaudējumu pozīcijas un prioritizētu atdevi valstij, bet te pieteikuma iesniedzēji var izvēlēties un konkretizēt alternatīvus nosacījumus, kas ir valstij labvēlīgāki. Tas pieļauj iespējamību, ka privāti investori var tikt pakļauti lielākam riskam nekā valsts, vai ka tiek pieprasīts mazāks finansējums par nepieciešamo, ja konkursa dalībnieks var pierādīt, ka investoriem tā fondā tas liktos saistoši.

| 94. | Apvienotā Karaliste turpmāk atzīmē, ka citu dalībvalstu atbildēs ir pausta vēlme atjaunināt esošo Paziņojumu. Riska kapitāla tirgus visā Eiropas Savienībā kopš paziņojuma publicēšanas 2001. gadā ir ievērojami mainījies. Ņemot to vērā, Apvienotā Karaliste piekrīt, ka 2006. gada Paziņojumā ir jāveic nozīmīgi grozījumi. Tajā noteikti ir jāaplūko ne tikai maksājumu apmērs, bet arī citi jautājumi, piemēram, privātās nozares riska pārpalikums kā lielāka valsts finansējuma kompensācija un plašāka instrumentu izmantošana, piemēram, grupveida atbrīvojumi. |
| --- | --- |

94.

Apvienotā Karaliste turpmāk atzīmē, ka citu dalībvalstu atbildēs ir pausta vēlme atjaunināt esošo Paziņojumu. Riska kapitāla tirgus visā Eiropas Savienībā kopš paziņojuma publicēšanas 2001. gadā ir ievērojami mainījies. Ņemot to vērā, Apvienotā Karaliste piekrīt, ka 2006. gada Paziņojumā ir jāveic nozīmīgi grozījumi. Tajā noteikti ir jāaplūko ne tikai maksājumu apmērs, bet arī citi jautājumi, piemēram, privātās nozares riska pārpalikums kā lielāka valsts finansējuma kompensācija un plašāka instrumentu izmantošana, piemēram, grupveida atbrīvojumi.

| 95. | Apvienotā Karaliste uzskata, ka ECF shēma sniegs nozīmīgu ieguldījumu, lai novērstu joprojām nozīmīgus šķēršļus jauninājumiem un uzņēmējdarbībai un sasniegtu Lisabonā un Uzņēmējdarbības Rīcības plānā noteiktos mērķus. ECF shēma arī palīdzēs izpildīt Kok kunga ziņojuma ieteikumus, kurā tika uzsvērts, ka MVU finansējums Eiropā šobrīd ir pārmērīgi balstīts uz kreditēšanu, un tika izteikts aicinājums uz plašāku riska kapitāla izmantošanu. |
| --- | --- |

95.

Apvienotā Karaliste uzskata, ka ECF shēma sniegs nozīmīgu ieguldījumu, lai novērstu joprojām nozīmīgus šķēršļus jauninājumiem un uzņēmējdarbībai un sasniegtu Lisabonā un Uzņēmējdarbības Rīcības plānā noteiktos mērķus. ECF shēma arī palīdzēs izpildīt Kok kunga ziņojuma ieteikumus, kurā tika uzsvērts, ka MVU finansējums Eiropā šobrīd ir pārmērīgi balstīts uz kreditēšanu, un tika izteikts aicinājums uz plašāku riska kapitāla izmantošanu.

| 96. | Apvienotā Karaliste secina, ka gan valsts, gan privāta sektora, gan citu dalībvalstu, gan riska kapitāla tirgū strādājošo atbalsts atspoguļo ECF veida investīciju instrumenta nepieciešamību. |
| --- | --- |

96.

Apvienotā Karaliste secina, ka gan valsts, gan privāta sektora, gan citu dalībvalstu, gan riska kapitāla tirgū strādājošo atbalsts atspoguļo ECF veida investīciju instrumenta nepieciešamību.

VI.   PASĀKUMA NOVĒRTĒŠANA

| 97. | Komisija ir pārbaudījusi shēmu, ņemot vērā EK Līguma 87. pantu un jo īpaši, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par valsts atbalstu un riska kapitālu (9). Šā novērtējuma rezultāti ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

97.

Komisija ir pārbaudījusi shēmu, ņemot vērā EK Līguma 87. pantu un jo īpaši, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par valsts atbalstu un riska kapitālu (9). Šā novērtējuma rezultāti ir apkopoti turpmāk.

VI.1.   Likumība

| 98. | Paziņojot par shēmu, Apvienotās Karalistes iestādes ir izpildījušas savas saistības saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

98.

Paziņojot par shēmu, Apvienotās Karalistes iestādes ir izpildījušas savas saistības saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu.

VI.2.   Valsts atbalsta pastāvēšana

| 99. | Saskaņā ar paziņojuma noteikumiem valsts atbalsta esamības novērtējumam ir jāņem vērā iespēja, ka pasākums var sniegt atbalstu vismaz trīs dažādos līmeņos:






  (a) | atbalsts investoriem; |
| --- | --- | --- |

99.

Saskaņā ar paziņojuma noteikumiem valsts atbalsta esamības novērtējumam ir jāņem vērā iespēja, ka pasākums var sniegt atbalstu vismaz trīs dažādos līmeņos:

(a)

atbalsts investoriem;

| (b) | atbalsts jebkādam fondam vai citam instrumentam, ar kura starpniecību tiek īstenots pasākums; |
| --- | --- |

(b)

atbalsts jebkādam fondam vai citam instrumentam, ar kura starpniecību tiek īstenots pasākums;

| (c) | atbalsts uzņēmumiem, kuros tiek investēti līdzekļus. |
| --- | --- |

(c)

atbalsts uzņēmumiem, kuros tiek investēti līdzekļus.

| 100. | Komisija uzskata, ka investoru līmenī ir novērojams valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Valsts resursu iesaistīšanu apstiprina fakts, ka Apvienotās Karalistes varas iestādes nodrošinās valsts finansējumu Uzņēmumu kapitāla fondiem. Privātajiem investoriem Uzņēmumu kapitāla fondos, kas var būt uzņēmumi EK Līguma izpratnē, var būt tiesības uz lielākiem ieņēmumiem nekā valstij, un tādējādi tie var saņemt priekšrocības. Pa ja ikviena persona vai organizācija var investēt fondos, ierobežots fondu lielums negarantē, ka visas iespējamās investīcijas tiks pieņemtas, un tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv selektivitāte. Visbeidzot, shēma ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo investīcijas kapitālā ir darbība, kas ir vērā ņemamas tirdzniecības starp dalībvalstīm elements. |
| --- | --- |

100.

Komisija uzskata, ka investoru līmenī ir novērojams valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Valsts resursu iesaistīšanu apstiprina fakts, ka Apvienotās Karalistes varas iestādes nodrošinās valsts finansējumu Uzņēmumu kapitāla fondiem. Privātajiem investoriem Uzņēmumu kapitāla fondos, kas var būt uzņēmumi EK Līguma izpratnē, var būt tiesības uz lielākiem ieņēmumiem nekā valstij, un tādējādi tie var saņemt priekšrocības. Pa ja ikviena persona vai organizācija var investēt fondos, ierobežots fondu lielums negarantē, ka visas iespējamās investīcijas tiks pieņemtas, un tāpēc Komisija uzskata, ka pastāv selektivitāte. Visbeidzot, shēma ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo investīcijas kapitālā ir darbība, kas ir vērā ņemamas tirdzniecības starp dalībvalstīm elements.

| 101. | Komisija kopumā uzskata, ka fondu līmenī fonds drīzāk ir instruments atbalsta sniegšanai investoriem un/vai uzņēmumiem, kuros investē, nekā pats atbalsta saņēmējs. Tomēr dažos gadījumos, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar darījumiem pastāvošu fondu labā ar daudziem un dažādiem investoriem, fonds var būt neatkarīgs uzņēmums. Saskaņā ar pastāvošo shēmu Uzņēmumu kapitāla fondi tiks izveidoti no jauna, un tie varēs investēt tikai shēmas paredzētos pasākumos. Tāpēc Komisija neuzskata, ka Uzņēmumu kapitāla fondi ir atsevišķi atbalsta saņēmēji. Šis princips ir saskaņā ar Komisijas lēmumiem par “Viridian Growth Fund” (10), “Coalfields Enterprise Fund” (11) un “Community Development Venture Fund” (12). |
| --- | --- |

101.

Komisija kopumā uzskata, ka fondu līmenī fonds drīzāk ir instruments atbalsta sniegšanai investoriem un/vai uzņēmumiem, kuros investē, nekā pats atbalsta saņēmējs. Tomēr dažos gadījumos, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar darījumiem pastāvošu fondu labā ar daudziem un dažādiem investoriem, fonds var būt neatkarīgs uzņēmums. Saskaņā ar pastāvošo shēmu Uzņēmumu kapitāla fondi tiks izveidoti no jauna, un tie varēs investēt tikai shēmas paredzētos pasākumos. Tāpēc Komisija neuzskata, ka Uzņēmumu kapitāla fondi ir atsevišķi atbalsta saņēmēji. Šis princips ir saskaņā ar Komisijas lēmumiem par “Viridian Growth Fund” (10), “Coalfields Enterprise Fund” (11) un “Community Development Venture Fund” (12).

| 102. | Komisija uzskata, ka to uzņēmumu līmenī, kuros investē līdzekļus, ir novērojams valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Valsts resursi ir iesaistīti, jo fonda investīcijas saņēmējam MVU ietver valsts finansējumu. Pasākums izkropļo konkurenci, sniedzot priekšrocības saņēmējam MVU, jo citādi tas nespētu saņemt riska kapitāla finansējumu tādos pašos nosacījumos un/vai apmērā. Pasākums ir selektīvs, jo tas ir vērsts uz konkrētiem MVU Apvienotajā Karalistē. Pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo pastāv iespēja, ka mērķa MVU ir iesaistīti vai var iesaistīties darbībās, kas saistīti ar Kopienas tirdzniecību. |
| --- | --- |

102.

Komisija uzskata, ka to uzņēmumu līmenī, kuros investē līdzekļus, ir novērojams valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Valsts resursi ir iesaistīti, jo fonda investīcijas saņēmējam MVU ietver valsts finansējumu. Pasākums izkropļo konkurenci, sniedzot priekšrocības saņēmējam MVU, jo citādi tas nespētu saņemt riska kapitāla finansējumu tādos pašos nosacījumos un/vai apmērā. Pasākums ir selektīvs, jo tas ir vērsts uz konkrētiem MVU Apvienotajā Karalistē. Pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo pastāv iespēja, ka mērķa MVU ir iesaistīti vai var iesaistīties darbībās, kas saistīti ar Kopienas tirdzniecību.

| 103. | Tādējādi Komisija secina, ka investoru un saņēmēju MVU līmenī pastāv valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

103.

Tādējādi Komisija secina, ka investoru un saņēmēju MVU līmenī pastāv valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

VI.3.   Tirgus nepilnības pierādījums

| 104. | Saskaņā ar paziņojuma noteikumiem Komisija var pieņemt tirgus nepilnības faktu bez turpmākiem pierādījumiem gadījumos, kad katra finansējuma maksājuma daļa uzņēmumam no riska kapitāla pasākumiem, ko pilnībā vai daļēji finansē ar valsts atbalsta starpniecību, ietver ne vairāk kā 500 000 euro neatbalstītajos reģionos, 750 000 euro reģionos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, vai 1 miljonu euro reģionos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

104.

Saskaņā ar paziņojuma noteikumiem Komisija var pieņemt tirgus nepilnības faktu bez turpmākiem pierādījumiem gadījumos, kad katra finansējuma maksājuma daļa uzņēmumam no riska kapitāla pasākumiem, ko pilnībā vai daļēji finansē ar valsts atbalsta starpniecību, ietver ne vairāk kā 500 000 euro neatbalstītajos reģionos, 750 000 euro reģionos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, vai 1 miljonu euro reģionos, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| 105. | Apvienotās Karalistes ierosinātais pasākums paredz riska kapitāla investīcijas diapazonā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) par investīciju maksājuma daļu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

105.

Apvienotās Karalistes ierosinātais pasākums paredz riska kapitāla investīcijas diapazonā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) par investīciju maksājuma daļu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē.

| 106. | Atbilstīgi Apvienotās Karalistes “Reģionālajai atbalsta kartei 2000.–2006. gadam” Apvienotā Karaliste sastāv no reģioniem, kas šobrīd tiek klasificēti kā reģioni, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā reģioni, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī reģioni, kas nevar pretendēt uz palīdzību (13). |
| --- | --- |

106.

Atbilstīgi Apvienotās Karalistes “Reģionālajai atbalsta kartei 2000.–2006. gadam” Apvienotā Karaliste sastāv no reģioniem, kas šobrīd tiek klasificēti kā reģioni, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā reģioni, kas var pretendēt uz palīdzību saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī reģioni, kas nevar pretendēt uz palīdzību (13).

| 107. | Saskaņā ar paziņojuma noteikumiem Komisija ir paziņojusi Apvienotajai Karalistei, ka, ņemot vērā to, ka ierosinātās riska kapitāla investīcijas saskaņā ar izziņoto shēmu pārsniedz iepriekšminēto paziņojumā paredzēto robežu, Apvienotajai Karalistei būtu jāiesniedz pierādījumi par tirgus nepilnību. |
| --- | --- |

107.

Saskaņā ar paziņojuma noteikumiem Komisija ir paziņojusi Apvienotajai Karalistei, ka, ņemot vērā to, ka ierosinātās riska kapitāla investīcijas saskaņā ar izziņoto shēmu pārsniedz iepriekšminēto paziņojumā paredzēto robežu, Apvienotajai Karalistei būtu jāiesniedz pierādījumi par tirgus nepilnību.

| 108. | Apvienotās Karalistes izvirzītie argumenti, kā arī trešo pušu izteiktie apsvērumi, kas liecina par tirgus pārrāvumu investīciju diapazonā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ir apkopoti tālāk. |
| --- | --- |

108.

Apvienotās Karalistes izvirzītie argumenti, kā arī trešo pušu izteiktie apsvērumi, kas liecina par tirgus pārrāvumu investīciju diapazonā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro), ir apkopoti tālāk.

| 109. | Visnozīmīgākais ārējā finansējuma avots MVU ir bankas parāds, kas parasti ir pārtēriņa un aizņēmuma uz noteiktu laiku veidā un kas kopā veido apmēra pusi no visa ārējā finansējuma (14). Bankas parāds ir vispiemērotākais, ja uzņēmums veido pietiekamu naudas plūsmu, lai segtu procentu maksājumus. Parāda finansējuma pieejamība pēdējos desmit gados ir ievērojami uzlabojusies. Nav faktisku pierādījumu, ka uzņēmumiem būtu problēmas, izvērtējot bankas finansējumu. Tomēr, novērtējot individuālu uzņēmumu izredzes, aizdevēji var joprojām saskarties ar ievērojamām grūtībām. Lai atbalstītu MVU aizdevumu, tie bieži vien paļaujas uz garantiju, jo īpaši, ja aizņēmējam nav stabilas uzņēmējdarbības vēstures. Ne visi uzņēmumu īpašnieki var piedāvāt atbilstošu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

109.

Visnozīmīgākais ārējā finansējuma avots MVU ir bankas parāds, kas parasti ir pārtēriņa un aizņēmuma uz noteiktu laiku veidā un kas kopā veido apmēra pusi no visa ārējā finansējuma (14). Bankas parāds ir vispiemērotākais, ja uzņēmums veido pietiekamu naudas plūsmu, lai segtu procentu maksājumus. Parāda finansējuma pieejamība pēdējos desmit gados ir ievērojami uzlabojusies. Nav faktisku pierādījumu, ka uzņēmumiem būtu problēmas, izvērtējot bankas finansējumu. Tomēr, novērtējot individuālu uzņēmumu izredzes, aizdevēji var joprojām saskarties ar ievērojamām grūtībām. Lai atbalstītu MVU aizdevumu, tie bieži vien paļaujas uz garantiju, jo īpaši, ja aizņēmējam nav stabilas uzņēmējdarbības vēstures. Ne visi uzņēmumu īpašnieki var piedāvāt atbilstošu nodrošinājumu.

| 110. | Tirgus nepilnības parādu tirgū izriet no nepareizas informācijas, tādēļ aizdevējs ir tikai daļēji informēts par uzņēmējdarbības izredzēm. Nepareiza informācija nozīmē, ka aizdevējs nespēj noteikt ar konkrēto MVU saistītā riska pakāpi. Tāpēc ir grūti novērtēt investīciju pieteikumus un vēl grūtāk noteikt procentu likmi, kas precīzi atspoguļo riska pakāpi. Bankas parasti pieņem lēmumu par aizdevumu, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, piemēram, kredītvēsturi, iepriekšēju bankas norēķinu konta pārvaldību, pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma pieredzi un vēlmi investēt savu naudu uzņēmējdarbībā, kā arī maksātspējas apliecinājumu, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu. Tomēr privātpersonai var arī nebūt pieredzes un arī personiskā kapitāla, ko investēt uzņēmējdarbībā. Rezultātā aizdevēji arī uzsver uzņēmēja gatavību iesniegt nodrošinājumu, lai saņemtu aizņēmumu. Kamēr aizdevēju paļaušanās uz nodrošinājuma ļauj daudziem uzņēmumiem iegūt finansējumu, šī pieeja attiecībā uz MVU kreditēšanu var radīt problēmas uzņēmējiem, kuriem nav atbilstošu aktīvu, ko piedāvāt kā nodrošinājumu. |
| --- | --- |

110.

Tirgus nepilnības parādu tirgū izriet no nepareizas informācijas, tādēļ aizdevējs ir tikai daļēji informēts par uzņēmējdarbības izredzēm. Nepareiza informācija nozīmē, ka aizdevējs nespēj noteikt ar konkrēto MVU saistītā riska pakāpi. Tāpēc ir grūti novērtēt investīciju pieteikumus un vēl grūtāk noteikt procentu likmi, kas precīzi atspoguļo riska pakāpi. Bankas parasti pieņem lēmumu par aizdevumu, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, piemēram, kredītvēsturi, iepriekšēju bankas norēķinu konta pārvaldību, pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma pieredzi un vēlmi investēt savu naudu uzņēmējdarbībā, kā arī maksātspējas apliecinājumu, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu. Tomēr privātpersonai var arī nebūt pieredzes un arī personiskā kapitāla, ko investēt uzņēmējdarbībā. Rezultātā aizdevēji arī uzsver uzņēmēja gatavību iesniegt nodrošinājumu, lai saņemtu aizņēmumu. Kamēr aizdevēju paļaušanās uz nodrošinājuma ļauj daudziem uzņēmumiem iegūt finansējumu, šī pieeja attiecībā uz MVU kreditēšanu var radīt problēmas uzņēmējiem, kuriem nav atbilstošu aktīvu, ko piedāvāt kā nodrošinājumu.

| 111. | Kaut arī parāda un aktīvu finansējums ir pietiekams, lai nodrošinātu vairuma uzņēmumu vajadzības, vērā ņemamam mazākumam ir nepieciešams kapitāla finansējums. Kapitāla investori iepludina kapitālu pret uzņēmuma akcijām, kas ļauj tiem saņemt uzņēmuma nākotnes peļņas daļu. Šis finansējuma veids ir visatbilstošākais, ja uzņēmums ir attīstības sākumposmā un pagaidām tam nav pietiekamu ieņēmumu, lai maksātu kredīta procentus, un/vai uzņēmums izstrādā jaunas tehnoloģijas, produktus vai tirgus ar potenciālu gūt ievērojamu izaugsmi, bet tāpat arī ar ievērojamu neizdošanās risku. |
| --- | --- |

111.

Kaut arī parāda un aktīvu finansējums ir pietiekams, lai nodrošinātu vairuma uzņēmumu vajadzības, vērā ņemamam mazākumam ir nepieciešams kapitāla finansējums. Kapitāla investori iepludina kapitālu pret uzņēmuma akcijām, kas ļauj tiem saņemt uzņēmuma nākotnes peļņas daļu. Šis finansējuma veids ir visatbilstošākais, ja uzņēmums ir attīstības sākumposmā un pagaidām tam nav pietiekamu ieņēmumu, lai maksātu kredīta procentus, un/vai uzņēmums izstrādā jaunas tehnoloģijas, produktus vai tirgus ar potenciālu gūt ievērojamu izaugsmi, bet tāpat arī ar ievērojamu neizdošanās risku.

| 112. | Kapitāla finansējums veido tikai 8% no visa MVU ārējā finansējuma, bet šī statistika nenovērtē tās nozīmi mūsdienīgā, uzņēmīgā ekonomikā. Uzņēmumi, kuriem, iespējams, ir nepieciešams kapitāla finansējums, bieži vien ir sevišķi novatoriski un tie var ievērojami kāpināt ražīgumu. Turklāt riska kapitāla nodrošināto finansējumu reizēm papildina vadības atbalsts, konsultācijas un cita lietpratība. |
| --- | --- |

112.

Kapitāla finansējums veido tikai 8% no visa MVU ārējā finansējuma, bet šī statistika nenovērtē tās nozīmi mūsdienīgā, uzņēmīgā ekonomikā. Uzņēmumi, kuriem, iespējams, ir nepieciešams kapitāla finansējums, bieži vien ir sevišķi novatoriski un tie var ievērojami kāpināt ražīgumu. Turklāt riska kapitāla nodrošināto finansējumu reizēm papildina vadības atbalsts, konsultācijas un cita lietpratība.

| 113. | Lai gan kapitāla finansējums ir nozīmīgs individuālu uzņēmumu izaugsmes un visas tautsaimniecības dzinējspēks, pastāv neapgāžami pierādījumi, ka privāta kapitāla tirgus strukturālās iezīmes rada nozīmīgu un aizvien pieaugošu “kapitāla trūkumu”, ar ko saskaras uzņēmumi, meklējot nelielas izaugsmes kapitāla summas. Šie strukturālie cēloņi attiecas gan uz tirgus pieprasījumu, gan piedāvājumu. |
| --- | --- |

113.

Lai gan kapitāla finansējums ir nozīmīgs individuālu uzņēmumu izaugsmes un visas tautsaimniecības dzinējspēks, pastāv neapgāžami pierādījumi, ka privāta kapitāla tirgus strukturālās iezīmes rada nozīmīgu un aizvien pieaugošu “kapitāla trūkumu”, ar ko saskaras uzņēmumi, meklējot nelielas izaugsmes kapitāla summas. Šie strukturālie cēloņi attiecas gan uz tirgus pieprasījumu, gan piedāvājumu.

| 114. | Minētās informācijas problēmas saistībā ar parādu tirgu arī ir attiecināmas uz kapitāla tirgu. Kas attiecas uz piedāvājumu, ar to parasti saistās trīs problēmas, proti, nepareiza informācija, darījumu izmaksas un riska un ieguvumu uztvere. |
| --- | --- |

114.

Minētās informācijas problēmas saistībā ar parādu tirgu arī ir attiecināmas uz kapitāla tirgu. Kas attiecas uz piedāvājumu, ar to parasti saistās trīs problēmas, proti, nepareiza informācija, darījumu izmaksas un riska un ieguvumu uztvere.

| 115. | “Nepareiza informācija” nozīmē to, ka kapitāla investori var saskarties ar nozīmīgām izmaksām, lai noteiktu piemērotas investīciju iespējas. Ar šāda veida problēmām parasti saskaras mazāki, jaunāki uzņēmumi un jo īpaši inovatīvi uzņēmumi, kas vēlas attīstīt nepierādītas tehnoloģijas, produktus un tirgus. Informācijas grūtības rada nozīmīgus šķēršļus mazākām kapitāla investīcijām, jo investīciju izmaksas proporcionāli neatšķiras atkarībā no investīciju apjoma. Salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas tiek kotēti valsts vērtspapīru tirgū, informācijas apjoms par mazākiem, biržā nekotētiem uzņēmumiem, kas meklē investīcijas, ir krietni mazāks. Tādējādi investoriem var rasties nozīmīgas izmaksas, meklējot atbilstošas iespējas. Turklāt bieži vien nav viegli novērtēt uzņēmējdarbības izredzes, jo īpaši, ja vadības komanda, produkti vai tehnoloģijas nav pierādītas. Pirms kapitāla investori ko uzzina par investīciju iespējām, tiem ir jāveic uzticamības pārbaude. Izmaksas, kas ir saistītas ar informācijas apkopošanu, proporcionāli neatšķiras atkarībā no investīciju apjoma, un mazākām investīcijām tās var būt pārmērīgi augstas salīdzinājumā ar iespējamiem finansiāliem ieguvumiem no investīcijām. Visbeidzot investējot līdzekļus uzņēmumā, kapitāla investoriem ir pastāvīgi jāuzrauga investīciju efektivitāte. Parasti investori to veic, iegūstot vietu uzņēmuma valdē, un var ziedot noteiktu laiku un pūles, lai vadībai sniegtu atbalstu, jo īpaši, ja uzņēmējdarbības vadības komanda ir bez īpašas pieredzes. Tas var ievērojami sekmēt investīcijas saņemošā uzņēmuma darbību, tomēr arī šīs izmaksas nav proporcionāli atkarīgas no investīciju apmēra. |
| --- | --- |

115.

“Nepareiza informācija” nozīmē to, ka kapitāla investori var saskarties ar nozīmīgām izmaksām, lai noteiktu piemērotas investīciju iespējas. Ar šāda veida problēmām parasti saskaras mazāki, jaunāki uzņēmumi un jo īpaši inovatīvi uzņēmumi, kas vēlas attīstīt nepierādītas tehnoloģijas, produktus un tirgus. Informācijas grūtības rada nozīmīgus šķēršļus mazākām kapitāla investīcijām, jo investīciju izmaksas proporcionāli neatšķiras atkarībā no investīciju apjoma. Salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas tiek kotēti valsts vērtspapīru tirgū, informācijas apjoms par mazākiem, biržā nekotētiem uzņēmumiem, kas meklē investīcijas, ir krietni mazāks. Tādējādi investoriem var rasties nozīmīgas izmaksas, meklējot atbilstošas iespējas. Turklāt bieži vien nav viegli novērtēt uzņēmējdarbības izredzes, jo īpaši, ja vadības komanda, produkti vai tehnoloģijas nav pierādītas. Pirms kapitāla investori ko uzzina par investīciju iespējām, tiem ir jāveic uzticamības pārbaude. Izmaksas, kas ir saistītas ar informācijas apkopošanu, proporcionāli neatšķiras atkarībā no investīciju apjoma, un mazākām investīcijām tās var būt pārmērīgi augstas salīdzinājumā ar iespējamiem finansiāliem ieguvumiem no investīcijām. Visbeidzot investējot līdzekļus uzņēmumā, kapitāla investoriem ir pastāvīgi jāuzrauga investīciju efektivitāte. Parasti investori to veic, iegūstot vietu uzņēmuma valdē, un var ziedot noteiktu laiku un pūles, lai vadībai sniegtu atbalstu, jo īpaši, ja uzņēmējdarbības vadības komanda ir bez īpašas pieredzes. Tas var ievērojami sekmēt investīcijas saņemošā uzņēmuma darbību, tomēr arī šīs izmaksas nav proporcionāli atkarīgas no investīciju apmēra.

| 116. | Veicot kapitāla investīcijas, ir jāņem vērā būtiskas fiksētās izmaksas, piemēram, investīcijas nosacījumu apspriešana un nepieciešamo juridisko līgumu sastādīšana (“darījuma izmaksas”). Tāpat kā citas fiksētas izmaksas, arī šīs darījuma izmaksas kavē veikt mazākas investīcijas. |
| --- | --- |

116.

Veicot kapitāla investīcijas, ir jāņem vērā būtiskas fiksētās izmaksas, piemēram, investīcijas nosacījumu apspriešana un nepieciešamo juridisko līgumu sastādīšana (“darījuma izmaksas”). Tāpat kā citas fiksētas izmaksas, arī šīs darījuma izmaksas kavē veikt mazākas investīcijas.

| 117. | Lēmumu par investīcijām vadīs pieņēmumi par risku un iespējamo peļņu. Ja investoru priekšstats par izredzēm ir nepareizas, kapitāla sadalījums nebūs optimāls. |
| --- | --- |

117.

Lēmumu par investīcijām vadīs pieņēmumi par risku un iespējamo peļņu. Ja investoru priekšstats par izredzēm ir nepareizas, kapitāla sadalījums nebūs optimāls.

| 118. | Samazinoties kapitāla finansējuma plūsmai no investoriem uz MVU, tikpat nozīmīgi ir pieprasījumam raksturīgie ierobežojumi. Pētījumā uzsvērtas vairākas problēmas, kas attur mazo uzņēmumu no pamatkapitāla meklēšanas. Kontroles zudums un ierobežotā vadības brīvība ir visbiežāk minētie MVU apsvērumi, tāpat arī kā vispārēji šķēršļi tiek minētas kapitāla finanšu nodrošinājuma izmaksas un zināšanu trūkums par ārējiem finanšu avotiem. Daudzi no šiem uzņēmumiem, kas aktīvi meklē kapitāla investīcijas, arī nav īsti gatavi investīcijām. MVU var kavēt informācijas un izpratnes trūkums par dažādu riska finansējuma veidu pieejamību un par to, kā tiem piekļūt, kā arī nepietiekami izstrādātie vai vāji pasniegtie uzņēmējdarbības plāni. Neatbilstoša uzņēmējdarbības sagatavošana un plānošana attur iespējamos investorus, kā arī palielina ar informāciju un uzticamības pārbaudi saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

118.

Samazinoties kapitāla finansējuma plūsmai no investoriem uz MVU, tikpat nozīmīgi ir pieprasījumam raksturīgie ierobežojumi. Pētījumā uzsvērtas vairākas problēmas, kas attur mazo uzņēmumu no pamatkapitāla meklēšanas. Kontroles zudums un ierobežotā vadības brīvība ir visbiežāk minētie MVU apsvērumi, tāpat arī kā vispārēji šķēršļi tiek minētas kapitāla finanšu nodrošinājuma izmaksas un zināšanu trūkums par ārējiem finanšu avotiem. Daudzi no šiem uzņēmumiem, kas aktīvi meklē kapitāla investīcijas, arī nav īsti gatavi investīcijām. MVU var kavēt informācijas un izpratnes trūkums par dažādu riska finansējuma veidu pieejamību un par to, kā tiem piekļūt, kā arī nepietiekami izstrādātie vai vāji pasniegtie uzņēmējdarbības plāni. Neatbilstoša uzņēmējdarbības sagatavošana un plānošana attur iespējamos investorus, kā arī palielina ar informāciju un uzticamības pārbaudi saistītās izmaksas.

| 119. | Kapitāla trūkums rodas, ja dzīvotspējīgi uzņēmumi nespēj piesaistīt investīcijas no neoficiāliem investoriem vai uzņēmējiem kapitālistiem, kas ir galvenie kapitāla finansējuma avoti MVU. Neoficiālajiem investoriem (privātajiem investoriem un citiem neoficiāliem investoriem) ir piekļuve ierobežotiem finanšu resursiem un tādējādi tie parasti investē nelielas kapitāla summas. Turpretī oficiāliem riska kapitāla investoriem parasti rodas daudz lielākas izmaksas, novērtējot iespējamās investīcijas. Iepriekšminēto strukturālo iemeslu dēļ šīs izmaksas parasti ir pārāk augstas, ja uzņēmums meklē tikai nelielu kapitāla finansējuma summu. |
| --- | --- |

119.

Kapitāla trūkums rodas, ja dzīvotspējīgi uzņēmumi nespēj piesaistīt investīcijas no neoficiāliem investoriem vai uzņēmējiem kapitālistiem, kas ir galvenie kapitāla finansējuma avoti MVU. Neoficiālajiem investoriem (privātajiem investoriem un citiem neoficiāliem investoriem) ir piekļuve ierobežotiem finanšu resursiem un tādējādi tie parasti investē nelielas kapitāla summas. Turpretī oficiāliem riska kapitāla investoriem parasti rodas daudz lielākas izmaksas, novērtējot iespējamās investīcijas. Iepriekšminēto strukturālo iemeslu dēļ šīs izmaksas parasti ir pārāk augstas, ja uzņēmums meklē tikai nelielu kapitāla finansējuma summu.

| 120. | Tādējādi kapitāla trūkums ietekmē uzņēmumus, kas meklē naudas summu, kas pārsniedz vairuma neoficiālo investoru finanšu līdzekļus, bet nav tik liela, lai uzņēmējiem kapitālistiem būtu lietderīgi to ieguldīt. |
| --- | --- |

120.

Tādējādi kapitāla trūkums ietekmē uzņēmumus, kas meklē naudas summu, kas pārsniedz vairuma neoficiālo investoru finanšu līdzekļus, bet nav tik liela, lai uzņēmējiem kapitālistiem būtu lietderīgi to ieguldīt.

| 121. | Saskaņā ar jaunākajiem BVCA datiem (15) lieli MBO fondi guva labu peļņu 2003. gadā un arī ilgākā laika posmā, turpretim vidējā peļņa no sākumposma un tehnoloģiju fondiem 2003. gadā turpināja samazināties. |
| --- | --- |

121.

Saskaņā ar jaunākajiem BVCA datiem (15) lieli MBO fondi guva labu peļņu 2003. gadā un arī ilgākā laika posmā, turpretim vidējā peļņa no sākumposma un tehnoloģiju fondiem 2003. gadā turpināja samazināties.

| 122. | Kas attiecas uz vispārējiem investīciju rezultātiem, fondiem, kas ir vērsti uz sākumposma investīcijām, vidējā peļņa 2003. gadā bija -18,1% salīdzinājumā ar vidējo 3 gadu peļņu -25,1% apmērā un vidējo 5 gadu peļņu - 12,5% apmērā. |
| --- | --- |

122.

Kas attiecas uz vispārējiem investīciju rezultātiem, fondiem, kas ir vērsti uz sākumposma investīcijām, vidējā peļņa 2003. gadā bija -18,1% salīdzinājumā ar vidējo 3 gadu peļņu -25,1% apmērā un vidējo 5 gadu peļņu - 12,5% apmērā.

| 123. | Fondi, kas specializējas uzņēmumu attīstības posmu investīcijās, 2003. gadā fiksēja vidējo peļņu -3,4% apmērā salīdzinājumā ar vidējo 3 gadu peļņu -8,2% apmērā un vidējo 5 gadu peļņu 2,7% apmērā. |
| --- | --- |

123.

Fondi, kas specializējas uzņēmumu attīstības posmu investīcijās, 2003. gadā fiksēja vidējo peļņu -3,4% apmērā salīdzinājumā ar vidējo 3 gadu peļņu -8,2% apmērā un vidējo 5 gadu peļņu 2,7% apmērā.

| 124. | Tajā pašā laikā to fondu darba rezultāti, kas pievērsušies MBO (vadības veiktai uzņēmumu izpirkšanai), bija krietni labāki. Vidēja apmēra MBO vidējā peļņa 2003. gadā bija 12,2% salīdzinājumā ar vidējo 3 gadu peļņu 2,9% apmērā un vidējo 5 gadu peļņu 6,7% apmērā. Starpība ir vēl acīmredzamāka, ja aplūko lielo MBO ar vidējo peļņu 15,3% apmērā 2003. gadā, vidējo 3 gadu peļņu 9,1% apmērā un atbilstošus peļņas rādītājus 13,6% apmērā 5 gadu periodā. |
| --- | --- |

124.

Tajā pašā laikā to fondu darba rezultāti, kas pievērsušies MBO (vadības veiktai uzņēmumu izpirkšanai), bija krietni labāki. Vidēja apmēra MBO vidējā peļņa 2003. gadā bija 12,2% salīdzinājumā ar vidējo 3 gadu peļņu 2,9% apmērā un vidējo 5 gadu peļņu 6,7% apmērā. Starpība ir vēl acīmredzamāka, ja aplūko lielo MBO ar vidējo peļņu 15,3% apmērā 2003. gadā, vidējo 3 gadu peļņu 9,1% apmērā un atbilstošus peļņas rādītājus 13,6% apmērā 5 gadu periodā.

| 125. | Iepriekšminētie dati raksturo pašreizējās tendences Apvienotās Karalistes riska kapitāla tirgū. Riska kapitāla nodrošinātāji pievēršas lielāka apmēra darījumiem, jo peļņa no tiem ir lielāka, tādējādi paplašinās kapitāla pārrāvums starp mazākām sākumposma un paplašināšanas investīcijām un lielākām investīcijām stabilos uzņēmumos. |
| --- | --- |

125.

Iepriekšminētie dati raksturo pašreizējās tendences Apvienotās Karalistes riska kapitāla tirgū. Riska kapitāla nodrošinātāji pievēršas lielāka apmēra darījumiem, jo peļņa no tiem ir lielāka, tādējādi paplašinās kapitāla pārrāvums starp mazākām sākumposma un paplašināšanas investīcijām un lielākām investīcijām stabilos uzņēmumos.

| 126. | Šo tendenci virzībā uz lielākiem investīciju apjomiem arī raksturo jaunākie dati par investīciju veikšanu Apvienotajā Karalistē (16). Vidējais finansējums visos investīciju posmos 2003. gadā palielinājās līdz 4,3 miljoniem sterliņu mārciņu (6 miljoniem euro) no 3,8 miljoniem sterliņu mārciņu (5,3 miljoniem euro) 2002. gadā. Tas izskaidrojams ar to, ka mazāka apmēra uzņēmuma paplašināšanas posma investīcijas samazinājušās par 57% līdz 477 miljoniem sterliņu mārciņu (670 miljoniem euro) 2003. gadā no 1,2 miljardiem sterliņu mārciņu (1,7 miljardiem euro) 2002. gadā. Vidējā summa, ko saņēma uzņēmums, kas vēlas paplašināties, samazinājās no 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) 2002. gadā līdz 800 000 sterliņu mārciņu (1,1 miljonam euro) 2003. gadā. |
| --- | --- |

126.

Šo tendenci virzībā uz lielākiem investīciju apjomiem arī raksturo jaunākie dati par investīciju veikšanu Apvienotajā Karalistē (16). Vidējais finansējums visos investīciju posmos 2003. gadā palielinājās līdz 4,3 miljoniem sterliņu mārciņu (6 miljoniem euro) no 3,8 miljoniem sterliņu mārciņu (5,3 miljoniem euro) 2002. gadā. Tas izskaidrojams ar to, ka mazāka apmēra uzņēmuma paplašināšanas posma investīcijas samazinājušās par 57% līdz 477 miljoniem sterliņu mārciņu (670 miljoniem euro) 2003. gadā no 1,2 miljardiem sterliņu mārciņu (1,7 miljardiem euro) 2002. gadā. Vidējā summa, ko saņēma uzņēmums, kas vēlas paplašināties, samazinājās no 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) 2002. gadā līdz 800 000 sterliņu mārciņu (1,1 miljonam euro) 2003. gadā.

| 127. | No visiem līdzekļiem, kas tika piesaistīti 2003. gadā, 92% (8,2 miljardi sterliņu mārciņu jeb 11,5 miljardi euro) tika investēti MBO un MBI, kas veido no 87% asignējumiem 2002. gadā. Ziņojumā tiek paredzēts, ka tikai 3% (290 miljoni sterliņu mārciņu jeb 406 miljoni euro) tiks investēti uzņēmumos, kas vēlas paplašināties, salīdzinājumā ar 6% 2002. gadā. Sākumposma investīcijām piešķirti 4% no visiem piesaistītajiem līdzekļiem 2003. gadā (368 miljoni sterliņu mārciņu jeb 515 miljoni euro) salīdzinājumā ar 3% 2002. gadā. |
| --- | --- |

127.

No visiem līdzekļiem, kas tika piesaistīti 2003. gadā, 92% (8,2 miljardi sterliņu mārciņu jeb 11,5 miljardi euro) tika investēti MBO un MBI, kas veido no 87% asignējumiem 2002. gadā. Ziņojumā tiek paredzēts, ka tikai 3% (290 miljoni sterliņu mārciņu jeb 406 miljoni euro) tiks investēti uzņēmumos, kas vēlas paplašināties, salīdzinājumā ar 6% 2002. gadā. Sākumposma investīcijām piešķirti 4% no visiem piesaistītajiem līdzekļiem 2003. gadā (368 miljoni sterliņu mārciņu jeb 515 miljoni euro) salīdzinājumā ar 3% 2002. gadā.

| 128. | Tiek paredzēts, ka MBO/MBI kategorijā 58% tiks asignēti lielākiem MBO/MBI (kopējā darījuma vērtība pārsniedz 100 miljonus sterliņu mārciņu jeb 140 miljonus euro) salīdzinājumā ar 45% 2002. gadā. Segmentā no 50 miljoniem sterliņu mārciņu (70 miljoniem euro) līdz 100 miljoniem sterliņu mārciņu (140 miljoniem euro) 20% tiks asignēti MBO/MBI, salīdzinot ar 17% 2002. gadā, bet segmentā no 10 miljoniem (14 miljoniem euro) līdz 50 miljoniem sterliņu mārciņu (70 miljoniem euro) 13% tiks asignēti MBO/MBI salīdzinājumā ar 24% 2002. gadā. Tāpat kā 2002. gadā segmentā līdz 10 miljoniem sterliņu mārciņu (14 miljoniem euro) tikai 1% tiks asignēts MBO/MBI |
| --- | --- |

128.

Tiek paredzēts, ka MBO/MBI kategorijā 58% tiks asignēti lielākiem MBO/MBI (kopējā darījuma vērtība pārsniedz 100 miljonus sterliņu mārciņu jeb 140 miljonus euro) salīdzinājumā ar 45% 2002. gadā. Segmentā no 50 miljoniem sterliņu mārciņu (70 miljoniem euro) līdz 100 miljoniem sterliņu mārciņu (140 miljoniem euro) 20% tiks asignēti MBO/MBI, salīdzinot ar 17% 2002. gadā, bet segmentā no 10 miljoniem (14 miljoniem euro) līdz 50 miljoniem sterliņu mārciņu (70 miljoniem euro) 13% tiks asignēti MBO/MBI salīdzinājumā ar 24% 2002. gadā. Tāpat kā 2002. gadā segmentā līdz 10 miljoniem sterliņu mārciņu (14 miljoniem euro) tikai 1% tiks asignēts MBO/MBI

| 129. | Iepriekš minētā investīciju un darbības rezultātu krituma dēļ sākumposma riska kapitāla investori ir atstājuši tirgu. To apliecina fakts, ka vidējais finansējums (visos investīciju posmos) ir nepārtraukti audzis un sasniedzis 4,3 miljonus sterliņu mārciņu (6 miljonus euro) 2003. gadā. Parasti investori Apvienotās Karalistes riska tirgū investē lielākas naudas summas, lai samazinātu risku, tādējādi sekmējot kapitāla trūkuma pieaugumu. |
| --- | --- |

129.

Iepriekš minētā investīciju un darbības rezultātu krituma dēļ sākumposma riska kapitāla investori ir atstājuši tirgu. To apliecina fakts, ka vidējais finansējums (visos investīciju posmos) ir nepārtraukti audzis un sasniedzis 4,3 miljonus sterliņu mārciņu (6 miljonus euro) 2003. gadā. Parasti investori Apvienotās Karalistes riska tirgū investē lielākas naudas summas, lai samazinātu risku, tādējādi sekmējot kapitāla trūkuma pieaugumu.

| 130. | Piesaistīto līdzekļu apjoms investīcijām sākumposma riska iespējās no 2001. līdz 2003. gadam ir samazinājies par 73 %. 2001. gadā investīcijām sākumposma riska kapitāla iespējās tika piesaistīti 1,4 miljardi sterliņu mārciņu (2 miljardi euro) salīdzinājumā ar 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro) 2003. gadā. Tikai 1 % no šiem 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro), kas tika piesaistīti 2003. gadā, tika vērsts uz darījumiem, kas ir mazāki par 10 miljoniem sterliņu mārciņu (14 miljoniem euro). |
| --- | --- |

130.

Piesaistīto līdzekļu apjoms investīcijām sākumposma riska iespējās no 2001. līdz 2003. gadam ir samazinājies par 73 %. 2001. gadā investīcijām sākumposma riska kapitāla iespējās tika piesaistīti 1,4 miljardi sterliņu mārciņu (2 miljardi euro) salīdzinājumā ar 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro) 2003. gadā. Tikai 1 % no šiem 369 miljoniem sterliņu mārciņu (517 miljoniem euro), kas tika piesaistīti 2003. gadā, tika vērsts uz darījumiem, kas ir mazāki par 10 miljoniem sterliņu mārciņu (14 miljoniem euro).

| 131. | Savā lēmumā par EK Līguma 88. panta 2. punktā noteiktās procedūras sākšanu attiecībā uz ierosināto atbalsta pasākumu Komisija paziņoja, ka, ņemot vērā saskaņā ar shēmu ierosināto maksimālo investīciju apjomu, kas ievērojami pārsniedz paziņojumā paredzēto maksimālo investīciju apjomu, bija jālūdz ieinteresēto pušu komentāri, lai nolemtu, vai pasākums ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm. |
| --- | --- |

131.

Savā lēmumā par EK Līguma 88. panta 2. punktā noteiktās procedūras sākšanu attiecībā uz ierosināto atbalsta pasākumu Komisija paziņoja, ka, ņemot vērā saskaņā ar shēmu ierosināto maksimālo investīciju apjomu, kas ievērojami pārsniedz paziņojumā paredzēto maksimālo investīciju apjomu, bija jālūdz ieinteresēto pušu komentāri, lai nolemtu, vai pasākums ietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm.

| 132. | Visi no ieinteresētām trešām pusēm saņemtie komentāri bija pozitīvi un uzsvēra pasākuma nozīmīgumu, kā arī ierosināto maksimālo investīciju apjomu atbilstību. |
| --- | --- |

132.

Visi no ieinteresētām trešām pusēm saņemtie komentāri bija pozitīvi un uzsvēra pasākuma nozīmīgumu, kā arī ierosināto maksimālo investīciju apjomu atbilstību.

| 133. | Ņemot vērā sākotnējā paziņojumā iekļauto informāciju, ieinteresēto trešo pušu iesniegtos komentārus, kā arī papildu informāciju, ko Apvienotā Karaliste iesniedza pēc Komisijas lēmuma sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, Komisija secināja, ka Apvienotā Karaliste ir iesniegusi pietiekamus pierādījumus pamatkapitāla trūkumam darījumu diapazonā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) Apvienotās Karalistes riska kapitāla tirgū. |
| --- | --- |

133.

Ņemot vērā sākotnējā paziņojumā iekļauto informāciju, ieinteresēto trešo pušu iesniegtos komentārus, kā arī papildu informāciju, ko Apvienotā Karaliste iesniedza pēc Komisijas lēmuma sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, Komisija secināja, ka Apvienotā Karaliste ir iesniegusi pietiekamus pierādījumus pamatkapitāla trūkumam darījumu diapazonā no 250 000 sterliņu mārciņu (357 000 euro) līdz 2 miljoniem sterliņu mārciņu (2,9 miljoniem euro) Apvienotās Karalistes riska kapitāla tirgū.

VI.4.   Pasākuma atbilstība — Atbilstība paziņojuma pozitīvajiem elementiem

| 134. | ECF varēs investēt tikai mazos un vidējos uzņēmumos saskaņā ar Komisijas definīciju. Tas nenoliedzami ir pozitīvi. |
| --- | --- |

134.

ECF varēs investēt tikai mazos un vidējos uzņēmumos saskaņā ar Komisijas definīciju. Tas nenoliedzami ir pozitīvi.

| 135. | ECF būs jāveic ieguldījumi mazos un vidējos uzņēmumos, izmantojot pamatkapitāla vai kvazipamatkapitāla instrumentus. Investīcijas, kas ir veidotas tikai no parāda instrumentiem bez kapitāla iezīmēm, netiks pieļautas. Komisija šo uzskata par pozitīvu elementu. |
| --- | --- |

135.

ECF būs jāveic ieguldījumi mazos un vidējos uzņēmumos, izmantojot pamatkapitāla vai kvazipamatkapitāla instrumentus. Investīcijas, kas ir veidotas tikai no parāda instrumentiem bez kapitāla iezīmēm, netiks pieļautas. Komisija šo uzskata par pozitīvu elementu.

| 136. | Ir noteikta saikne starp investīciju atdevi un komerciālu pārvaldnieku atalgojumu, kas ir atbildīgi par investīciju lēmumiem. Valsts varas iestādes neizvēlēsies investīcijas un netiks iesaistītas ECF lēmumu pieņemšanā, izņemot ierobežojumu noteikšanu, lai nodrošinātu, ka investīcijas tiktu piešķirtas tikai MVU. Lēmumus par investīcijām pieņems ECF komerciālie pārvaldnieki, pamatojoties tikai uz maksimālu peļņas ieguvi no līdzekļiem. Administratīvā iestāde SBS apstiprina ECF tikai tādā gadījumā, ja operatoriem ir nepārprotama vēlme palielināt peļņu. Nosacījumi, ar kādiem valsts iestādes investē ECF, sniedz privātiem investoriem spēcīgu stimulu nodrošināt, ka to fondi ir orientēti uz peļņu un darbojas veiksmīgi. Tas ir tāpēc, ka privātiem investoriem ir jāmaksā valsts kapitāla procenti un pilnīgi jāatmaksā līdzekļi valsts un privātiem investoriem pirms jebkādas peļņas iespējamas sadales. Rezultātā privātiem investoriem būs jāuzņemas vismaz proporcionāla jebkādu ECF radītu zaudējumu daļa. ECF vai to operatoriem būs jādarbojas saskaņā ar nozares standartiem (Britu Riska kapitāla asociācijas BVCA vadlīnijas). Visi šie elementi ir vērtējami pozitīvi. |
| --- | --- |

136.

Ir noteikta saikne starp investīciju atdevi un komerciālu pārvaldnieku atalgojumu, kas ir atbildīgi par investīciju lēmumiem. Valsts varas iestādes neizvēlēsies investīcijas un netiks iesaistītas ECF lēmumu pieņemšanā, izņemot ierobežojumu noteikšanu, lai nodrošinātu, ka investīcijas tiktu piešķirtas tikai MVU. Lēmumus par investīcijām pieņems ECF komerciālie pārvaldnieki, pamatojoties tikai uz maksimālu peļņas ieguvi no līdzekļiem. Administratīvā iestāde SBS apstiprina ECF tikai tādā gadījumā, ja operatoriem ir nepārprotama vēlme palielināt peļņu. Nosacījumi, ar kādiem valsts iestādes investē ECF, sniedz privātiem investoriem spēcīgu stimulu nodrošināt, ka to fondi ir orientēti uz peļņu un darbojas veiksmīgi. Tas ir tāpēc, ka privātiem investoriem ir jāmaksā valsts kapitāla procenti un pilnīgi jāatmaksā līdzekļi valsts un privātiem investoriem pirms jebkādas peļņas iespējamas sadales. Rezultātā privātiem investoriem būs jāuzņemas vismaz proporcionāla jebkādu ECF radītu zaudējumu daļa. ECF vai to operatoriem būs jādarbojas saskaņā ar nozares standartiem (Britu Riska kapitāla asociācijas BVCA vadlīnijas). Visi šie elementi ir vērtējami pozitīvi.

| 137. | Apvienotās Karalistes varas iestādes nodrošinās, ka ECF shēma tiek izsludināta un pieteikumi tiek gaidīti no visas EEZ, par to paziņojot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un atbilstošos profesionālajos izdevumos. Nebūs ierobežojumu attiecībā uz ikviena investora vai operatora atrašanās vietu. Komisija arī šo uzskata par pozitīvu elementu. |
| --- | --- |

137.

Apvienotās Karalistes varas iestādes nodrošinās, ka ECF shēma tiek izsludināta un pieteikumi tiek gaidīti no visas EEZ, par to paziņojot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un atbilstošos profesionālajos izdevumos. Nebūs ierobežojumu attiecībā uz ikviena investora vai operatora atrašanās vietu. Komisija arī šo uzskata par pozitīvu elementu.

| 138. | Uzņēmumu kapitāla fondi neinvestēs paaugstināta riska nozarēs, uz ko attiecas valsts atbalsta ierobežojumi, vai nozarēs, uz kurām paziņojums neattiecas. Nozarēs ar zemu risku, tai skaitā nekustamā īpašuma, zemes, finanšu un investīciju uzņēmumos, vai finanšu veida līzinga uzņēmumos netiks veiktas investīcijas saskaņā ar shēmu. Tas ir jāuzskata par pozitīvu elementu. |
| --- | --- |

138.

Uzņēmumu kapitāla fondi neinvestēs paaugstināta riska nozarēs, uz ko attiecas valsts atbalsta ierobežojumi, vai nozarēs, uz kurām paziņojums neattiecas. Nozarēs ar zemu risku, tai skaitā nekustamā īpašuma, zemes, finanšu un investīciju uzņēmumos, vai finanšu veida līzinga uzņēmumos netiks veiktas investīcijas saskaņā ar shēmu. Tas ir jāuzskata par pozitīvu elementu.

| 139. | Visas ECF izdarītās investīcijas tiks veiktas, pamatojoties uz precīziem uzņēmējdarbības plāniem. Tas arī ir pozitīvs elements. |
| --- | --- |

139.

Visas ECF izdarītās investīcijas tiks veiktas, pamatojoties uz precīziem uzņēmējdarbības plāniem. Tas arī ir pozitīvs elements.

| 140. | Apvienotās Karalistes varas iestādes ir apņēmušās, ka saņēmēju MVU tiesības saņemt citu valsts finansējumu, aizņēmumus vai citus investīciju atbalsta veidus, kas nav iekļauti šajā paziņojumā, tiks samazinātas par 30 % no citkārt pieļaujamās atbalsta intensitātes. Komisija to uzskata par pozitīvu elementu. |
| --- | --- |

140.

Apvienotās Karalistes varas iestādes ir apņēmušās, ka saņēmēju MVU tiesības saņemt citu valsts finansējumu, aizņēmumus vai citus investīciju atbalsta veidus, kas nav iekļauti šajā paziņojumā, tiks samazinātas par 30 % no citkārt pieļaujamās atbalsta intensitātes. Komisija to uzskata par pozitīvu elementu.

VII.   SECINĀJUMS

| 141. | Tādējādi Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts atbilstoši Uzņēmumu kapitāla fondu shēmai, atbilst Komisijas paziņojumā par valsts atbalstu un riska kapitālu izklāstītajiem nosacījumiem. Tāpēc paziņotais pasākums jāpasludina par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

141.

Tādējādi Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts atbilstoši Uzņēmumu kapitāla fondu shēmai, atbilst Komisijas paziņojumā par valsts atbalstu un riska kapitālu izklāstītajiem nosacījumiem. Tāpēc paziņotais pasākums jāpasludina par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Apvienotā Karaliste grasās īstenot, ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Tādējādi atbalsta īstenošana tiek atļauta.

2. pants

Apvienotai Karalistei katru gadu iesniedz ziņojumu par atbalsta īstenošanu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2005. gada 3. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 225, 9.09.2004., 2. lpp.

1

(2)  Sk. 1. atsauci.

2

(3)  Mazo un vidējo uzņēmumu definīcija, ko Apvienotās Karalistes varas iestādes izmanto saistībā ar shēmu, pilnīgi atbilst Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, I pielikumā minētā jēdziena definīcijai (OV L 10, 13.01.2001., 33. lpp.).

3

(4)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

4

(5)  OV C 235, 21.08.2001., 3. lpp.

5

(6)  OV C 235, 21.08.2001., 3. lpp. ff.

6

(7)  Valsts atbalsts N 265/2000 – Apvienotā Karaliste: “Reģionālā Atbalsta karte 2000. – 2006. gadam”. OV C 272, 23.09.2000., 43. lpp.

7

(8)  “Kapitāla pārrāvuma” apmēra novērtēšana “Apvienotās Karalistes ekonomikā”, 2003; “Finanšu pārrāvuma novērtēšana”, 2003.

8

(9)  Sk. 6. atsauci.

9

(10)  2001. gada 13. februāra Komisijas Lēmums 2001/406/EK par atbalsta shēmu “Viridian Growth Fund”, par ko paziņojusi Apvienotā Karaliste (Valsts atbalsts C 46/2000): OV L 144, 30.05.2001., 23. lpp.

10

(11)  Valsts atbalsts Nr. N 722/2000: OV C 133, 5.06.2002., 11. lpp.

11

(12)  Valsts atbalsts Nr. N 606/2001: OV C 133, 5.06.2002., 10. lpp.

12

(13)  Valsts atbalsts N 265/2000 – Apvienotā Karaliste: “Reģionālā atbalsta karte 2000. – 2006.”: sk. 8. atsauci.

13

(14)  Anglijas banka: “Finanses mazajiem uzņēmumiem – Desmitais ziņojums”., 2003.

14

(15)  BVCA: “Rezultātu novērtējuma pētījums 2003.”, 2004. gads

15

(16)  BVCA: “Ziņojums par veiktajām investīcijām 2003. gadā”, 2004. gads.

16

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 28. marts),

ar ko groza Lēmumu 2006/135/EK attiecībā uz A un B apgabalu noteikšanu dažās dalībvalstīs sakarā ar īpaši patogēnas putnu gripas uzliesmojumiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1144)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/251/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (3), un jo īpaši tās 18. pantu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (4), un jo īpaši tās 66. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Zviedrija ir paziņojusi Komisijai un citām dalībvalstīm par A tipa H5 apakštipa vīrusa ierosinātas īpaši patogēnas putnu gripas uzliesmojumu mājputnu vidū dažos tās teritorijas apgabalos, kā arī līdz neiraminidāzes (N) tipa noteikšanai veikusi atbilstošus pasākumus, kas paredzēti Komisijas 2006. gada 22. februāra Lēmumā 2006/135/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu mājputniem Kopienā (5). |
| --- | --- |

(1)

Zviedrija ir paziņojusi Komisijai un citām dalībvalstīm par A tipa H5 apakštipa vīrusa ierosinātas īpaši patogēnas putnu gripas uzliesmojumu mājputnu vidū dažos tās teritorijas apgabalos, kā arī līdz neiraminidāzes (N) tipa noteikšanai veikusi atbilstošus pasākumus, kas paredzēti Komisijas 2006. gada 22. februāra Lēmumā 2006/135/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēnu putnu gripu mājputniem Kopienā (5).

| (2) | Pēc uzliesmojuma Zviedrija veica nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2006/135/EK. Komisija, saņēmusi paziņojumu par minētajiem pasākumiem, sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti pārbaudīja tos, un konstatēja, ka minētās dalībvalsts noteiktie A un B apgabali nodrošina pietiekamu attālumu no mājputnu vidū konstatētā gripas uzliesmojuma vietas un epidemioloģiski saistītiem gadījumiem savvaļas putnu vidū. Tādēļ jānosaka A un B apgabali Zviedrijā, kā arī minētās reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(2)

Pēc uzliesmojuma Zviedrija veica nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2006/135/EK. Komisija, saņēmusi paziņojumu par minētajiem pasākumiem, sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti pārbaudīja tos, un konstatēja, ka minētās dalībvalsts noteiktie A un B apgabali nodrošina pietiekamu attālumu no mājputnu vidū konstatētā gripas uzliesmojuma vietas un epidemioloģiski saistītiem gadījumiem savvaļas putnu vidū. Tādēļ jānosaka A un B apgabali Zviedrijā, kā arī minētās reģionalizācijas ilgums.

| (3) | Vienlaikus jāgroza dažas sīkākas norādes Francijas reģionalizācijā. |
| --- | --- |

(3)

Vienlaikus jāgroza dažas sīkākas norādes Francijas reģionalizācijā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmuma 2006/135/EK I pielikuma A un B daļa. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmuma 2006/135/EK I pielikuma A un B daļa.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/135/EK I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 18/2006 (OV L 4, 7.1.2006., 3. lpp.).

3

(4)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

4

(5)  OV L 52, 23.2.2006., 41. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/175/EK (OV L 62, 3.3.2006., 27. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2006/135/EK I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

A DAĻA

A apgabals, kā minēts 2. panta 1. punktā.

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | A apgabals | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- | --- | --- |
| Kods | Nosaukums |
| FR | FRANCIJA | Pasta indekss | Pašvaldības | 27.3.2006. |
| Uzraudzības zona | 01005 | AMBERIEUX-EN-DOMBES |
| 01045 | BIRIEUX |
| 01052 | BOULIGNEUX |
| 01053 | BOURG-EN-BRESSE |
| 01069 | CERTINES |
| 01072 | CEYZERIAT |
| 01074 | CHALAMONT |
| 01083 | CHANEINS |
| 01084 | CHANOZ-CHATENAY |
| 01085 | LA CHAPELLE-DU-CHATELARD |
| 01090 | CHATENAY |
| 01092 | CHATILLON-LA-PALUD |
| 01093 | CHATILLON-SUR-CHALARONNE |
| 01096 | CHAVEYRIAT |
| 01105 | CIVRIEUX |
| 01113 | CONDEISSIAT |
| 01129 | CRANS |
| 01145 | DOMPIERRE-SUR-VEYLE |
| 01151 | DRUILLAT |
| 01156 | FARAMANS |
| 01195 | JASSERON |
| 01198 | JOYEUX |
| 01207 | LAPEYROUSE |
| 01211 | LENT |
| 01235 | MARLIEUX |
| 01244 | MEXIMIEUX |
| 01248 | MIONNAY |
| 01249 | MIRIBEL |
| 01254 | MONTAGNAT |
| 01260 | LE MONTELLIER |
| 01261 | MONTHIEUX |
| 01262 | MONTLUEL |
| 01264 | MONTRACOL |
| 01272 | NEUVILLE-LES-DAMES |
| 01289 | PERONNAS |
| 01297 | PIZAY |
| 01299 | LE PLANTAY |
| 01314 | PRIAY |
| 01318 | RANCE |
| 01319 | RELEVANT |
| 01322 | REYRIEUX |
| 01325 | RIGNIEUX-LE-FRANC |
| 01328 | ROMANS |
| 01333 | SAINT-ANDRE-DE-CORCY |
| 01335 | SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX |
| 01336 | SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC |
| 01342 | SAINTE-CROIX |
| 01349 | SAINT-ELOI |
| 01356 | SAINT-GEORGES-SUR-RENON |
| 01359 | SAINT-GERMAIN-SUR-RENON |
| 01362 | SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX |
| 01369 | SAINT-JUST |
| 01371 | SAINT-MARCEL |
| 01381 | SAINT-NIZIER-LE-DESERT |
| 01382 | SAINTE-OLIVE |
| 01383 | SAINT-PAUL-DE-VARAX |
| 01385 | SAINT-REMY |
| 01389 | SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS |
| 01393 | SANDRANS |
| 01398 | SAVIGNEUX |
| 01405 | SERVAS |
| 01412 | SULIGNAT |
| 01424 | TRAMOYES |
| 01425 | LA TRANCLIERE |
| 01430 | VARAMBON |
| 01434 | VERSAILLEUX |
| 01443 | VILLARS-LES-DOMBES |
| 01446 | VILLENEUVE |
| 01449 | VILLETTE-SUR-AIN |
| 01450 | VILLIEU-LOYES-MOLLON |
| 01001 | L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT |
| 01004 | AMBERIEU-EN-BUGEY |
| 01007 | AMBRONAY |
| 01008 | AMBUTRIX |
| 01021 | ARS-SUR-FORMANS |
| 01024 | ATTIGNAT |
| 01025 | BAGE-LA-VILLE |
| 01027 | BALAN |
| 01028 | BANEINS |
| 01030 | BEAUREGARD |
| 01032 | BELIGNEUX |
| 01038 | BENY |
| 01041 | BETTANT |
| 01042 | BEY |
| 01043 | BEYNOST |
| 01046 | BIZIAT |
| 01047 | BLYES |
| 01049 | LA BOISSE |
| 01054 | BOURG-SAINT-CHRISTOPHE |
| 01062 | BRESSOLLES |
| 01065 | BUELLAS |
| 01075 | CHALEINS |
| 01088 | CHARNOZ-SUR-AIN |
| 01089 | CHATEAU-GAILLARD |
| 01095 | CHAVANNES-SUR-SURAN |
| 01099 | CHAZEY-SUR-AIN |
| 01115 | CONFRANCON |
| 01136 | CRUZILLES-LES-MEPILLAT |
| 01140 | CURTAFOND |
| 01142 | DAGNEUX |
| 01144 | DOMMARTIN |
| 01146 | DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE |
| 01149 | DOUVRES |
| 01150 | DROM |
| 01157 | FAREINS |
| 01165 | FRANCHELEINS |
| 01166 | FRANS |
| 01167 | GARNERANS |
| 01169 | GENOUILLEUX |
| 01177 | GRAND-CORENT |
| 01183 | GUEREINS |
| 01184 | HAUTECOURT-ROMANECHE |
| 01188 | ILLIAT |
| 01194 | JASSANS-RIOTTIER |
| 01197 | JOURNANS |
| 01199 | JUJURIEUX |
| 01202 | LAGNIEU |
| 01203 | LAIZ |
| 01213 | LEYMENT |
| 01225 | LURCY |
| 01238 | MASSIEUX |
| 01241 | MEILLONNAS |
| 01243 | MESSIMY-SUR-SAONE |
| 01245 | BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT |
| 01246 | MEZERIAT |
| 01250 | MISERIEUX |
| 01252 | MOGNENEINS |
| 01258 | MONTCEAUX |
| 01259 | MONTCET |
| 01263 | MONTMERLE-SUR-SAONE |
| 01266 | MONTREVEL-EN-BRESSE |
| 01273 | NEUVILLE-SUR-AIN |
| 01275 | NEYRON |
| 01276 | NIEVROZ |
| 01285 | PARCIEUX |
| 01290 | PEROUGES |
| 01291 | PERREX |
| 01295 | PEYZIEUX-SUR-SAONE |
| 01301 | POLLIAT |
| 01303 | PONCIN |
| 01304 | PONT-D'AIN |
| 01317 | RAMASSE |
| 01321 | REVONNAS |
| 01334 | SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT |
| 01339 | SAINT-BERNARD |
| 01343 | SAINT-CYR-SUR-MENTHON |
| 01344 | SAINT-DENIS-LES-BOURG |
| 01345 | SAINT-DENIS-EN-BUGEY |
| 01346 | SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT |
| 01347 | SAINT-DIDIER-DE-FORMANS |
| 01348 | SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE |
| 01350 | SAINT-ETIENNE-DU-BOIS |
| 01351 | SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE |
| 01353 | SAINTE-EUPHEMIE |
| 01355 | SAINT-GENIS-SUR-MENTHON |
| 01361 | SAINT-JEAN-DE-NIOST |
| 01363 | SAINT-JEAN-LE-VIEUX |
| 01365 | SAINT-JEAN-SUR-VEYLE |
| 01366 | SAINTE-JULIE |
| 01368 | SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE |
| 01374 | SAINT-MARTIN-DU-MONT |
| 01375 | SAINT-MARTIN-LE-CHATEL |
| 01376 | SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST |
| 01378 | SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS |
| 01379 | SAINT-MAURICE-DE-REMENS |
| 01387 | SAINT-SULPICE |
| 01390 | SAINT-VULBAS |
| 01408 | SIMANDRE-SUR-SURAN |
| 01418 | THIL |
| 01420 | THOISSEY |
| 01422 | TOSSIAT |
| 01423 | TOUSSIEUX |
| 01426 | TREFFORT-CUISIAT |
| 01427 | TREVOUX |
| 01428 | VALEINS |
| 01429 | VANDEINS |
| 01431 | VAUX-EN-BUGEY |
| 01447 | VILLEREVERSURE |
| 01451 | VIRIAT |
| 01457 | VONNAS |
| 38557 | VILLETTE-D'ANTHON |
| 69003 | ALBIGNY-SUR-SAONE |
| 69005 | AMBERIEUX |
| 69009 | ANSE |
| 69013 | ARNAS |
| 69019 | BELLEVILLE |
| 69033 | CAILLOUX-SUR-FONTAINES |
| 69034 | CALUIRE-ET-CUIRE |
| 69049 | CHASSELAY |
| 69052 | CHAZAY-D'AZERGUES |
| 69055 | LES CHERES |
| 69063 | COLLONGES-AU-MONT-D'OR |
| 69068 | COUZON-AU-MONT-D'OR |
| 69071 | CURIS-AU-MONT-D'OR |
| 69077 | DRACE |
| 69085 | FLEURIEU-SUR-SAONE |
| 69087 | FONTAINES-SAINT-MARTIN |
| 69088 | FONTAINES-SUR-SAONE |
| 69115 | LIMAS |
| 69117 | LISSIEU |
| 69122 | LUCENAY |
| 69125 | MARCILLY-D'AZERGUES |
| 69140 | MORANCE |
| 69143 | NEUVILLE-SUR-SAONE |
| 69153 | POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR |
| 69156 | POMMIERS |
| 69163 | QUINCIEUX |
| 69168 | ROCHETAILLEE-SUR-SAONE |
| 69191 | SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR |
| 69206 | SAINT-GEORGES-DE-RENEINS |
| 69207 | SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69211 | SAINT-JEAN-D'ARDIERES |
| 69233 | SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69242 | TAPONAS |
| 69256 | VAULX-EN-VELIN |
| 69264 | VILLEFRANCHE-SUR-SAONE |
| 69266 | VILLEURBANNE |
| 69271 | CHASSIEU |
| 69275 | DECINES-CHARPIEU |
| 69277 | GENAS |
| 69278 | GENAY |
| 69279 | JONAGE |
| 69280 | JONS |
| 69282 | MEYZIEU |
| 69284 | MONTANAY |
| 69285 | PUSIGNAN |
| 69286 | RILLIEUX-LA-PAPE |
| 69292 | SATHONAY-CAMP |
| 69293 | SATHONAY-VILLAGE |
| SE | ZVIEDRIJA | | | |
| Šādas apdzīvotas vietas Kalmāras lēnī | Pasta indekss | Apdzīvota vieta | 24.4.2006. |
| Aizsardzības zona | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| Uzraudzības zona | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| Paplašinātā uzraudzības zona (20 km) | 380 75 | BYXELKROK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 63 | OSKARSHAMN |
| 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 93 | GUNNEBO |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

A apgabals

Datums, līdz kuram piemēro

Kods

Nosaukums

FR

FRANCIJA

Pasta indekss

Pašvaldības

27.3.2006.

Uzraudzības zona

01005

AMBERIEUX-EN-DOMBES

01045

BIRIEUX

01052

BOULIGNEUX

01053

BOURG-EN-BRESSE

01069

CERTINES

01072

CEYZERIAT

01074

CHALAMONT

01083

CHANEINS

01084

CHANOZ-CHATENAY

01085

LA CHAPELLE-DU-CHATELARD

01090

CHATENAY

01092

CHATILLON-LA-PALUD

01093

CHATILLON-SUR-CHALARONNE

01096

CHAVEYRIAT

01105

CIVRIEUX

01113

CONDEISSIAT

01129

CRANS

01145

DOMPIERRE-SUR-VEYLE

01151

DRUILLAT

01156

FARAMANS

01195

JASSERON

01198

JOYEUX

01207

LAPEYROUSE

01211

LENT

01235

MARLIEUX

01244

MEXIMIEUX

01248

MIONNAY

01249

MIRIBEL

01254

MONTAGNAT

01260

LE MONTELLIER

01261

MONTHIEUX

01262

MONTLUEL

01264

MONTRACOL

01272

NEUVILLE-LES-DAMES

01289

PERONNAS

01297

PIZAY

01299

LE PLANTAY

01314

PRIAY

01318

RANCE

01319

RELEVANT

01322

REYRIEUX

01325

RIGNIEUX-LE-FRANC

01328

ROMANS

01333

SAINT-ANDRE-DE-CORCY

01335

SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX

01336

SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC

01342

SAINTE-CROIX

01349

SAINT-ELOI

01356

SAINT-GEORGES-SUR-RENON

01359

SAINT-GERMAIN-SUR-RENON

01362

SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX

01369

SAINT-JUST

01371

SAINT-MARCEL

01381

SAINT-NIZIER-LE-DESERT

01382

SAINTE-OLIVE

01383

SAINT-PAUL-DE-VARAX

01385

SAINT-REMY

01389

SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS

01393

SANDRANS

01398

SAVIGNEUX

01405

SERVAS

01412

SULIGNAT

01424

TRAMOYES

01425

LA TRANCLIERE

01430

VARAMBON

01434

VERSAILLEUX

01443

VILLARS-LES-DOMBES

01446

VILLENEUVE

01449

VILLETTE-SUR-AIN

01450

VILLIEU-LOYES-MOLLON

01001

L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT

01004

AMBERIEU-EN-BUGEY

01007

AMBRONAY

01008

AMBUTRIX

01021

ARS-SUR-FORMANS

01024

ATTIGNAT

01025

BAGE-LA-VILLE

01027

BALAN

01028

BANEINS

01030

BEAUREGARD

01032

BELIGNEUX

01038

BENY

01041

BETTANT

01042

BEY

01043

BEYNOST

01046

BIZIAT

01047

BLYES

01049

LA BOISSE

01054

BOURG-SAINT-CHRISTOPHE

01062

BRESSOLLES

01065

BUELLAS

01075

CHALEINS

01088

CHARNOZ-SUR-AIN

01089

CHATEAU-GAILLARD

01095

CHAVANNES-SUR-SURAN

01099

CHAZEY-SUR-AIN

01115

CONFRANCON

01136

CRUZILLES-LES-MEPILLAT

01140

CURTAFOND

01142

DAGNEUX

01144

DOMMARTIN

01146

DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE

01149

DOUVRES

01150

DROM

01157

FAREINS

01165

FRANCHELEINS

01166

FRANS

01167

GARNERANS

01169

GENOUILLEUX

01177

GRAND-CORENT

01183

GUEREINS

01184

HAUTECOURT-ROMANECHE

01188

ILLIAT

01194

JASSANS-RIOTTIER

01197

JOURNANS

01199

JUJURIEUX

01202

LAGNIEU

01203

LAIZ

01213

LEYMENT

01225

LURCY

01238

MASSIEUX

01241

MEILLONNAS

01243

MESSIMY-SUR-SAONE

01245

BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT

01246

MEZERIAT

01250

MISERIEUX

01252

MOGNENEINS

01258

MONTCEAUX

01259

MONTCET

01263

MONTMERLE-SUR-SAONE

01266

MONTREVEL-EN-BRESSE

01273

NEUVILLE-SUR-AIN

01275

NEYRON

01276

NIEVROZ

01285

PARCIEUX

01290

PEROUGES

01291

PERREX

01295

PEYZIEUX-SUR-SAONE

01301

POLLIAT

01303

PONCIN

01304

PONT-D'AIN

01317

RAMASSE

01321

REVONNAS

01334

SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT

01339

SAINT-BERNARD

01343

SAINT-CYR-SUR-MENTHON

01344

SAINT-DENIS-LES-BOURG

01345

SAINT-DENIS-EN-BUGEY

01346

SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT

01347

SAINT-DIDIER-DE-FORMANS

01348

SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE

01350

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

01351

SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE

01353

SAINTE-EUPHEMIE

01355

SAINT-GENIS-SUR-MENTHON

01361

SAINT-JEAN-DE-NIOST

01363

SAINT-JEAN-LE-VIEUX

01365

SAINT-JEAN-SUR-VEYLE

01366

SAINTE-JULIE

01368

SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE

01374

SAINT-MARTIN-DU-MONT

01375

SAINT-MARTIN-LE-CHATEL

01376

SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST

01378

SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS

01379

SAINT-MAURICE-DE-REMENS

01387

SAINT-SULPICE

01390

SAINT-VULBAS

01408

SIMANDRE-SUR-SURAN

01418

THIL

01420

THOISSEY

01422

TOSSIAT

01423

TOUSSIEUX

01426

TREFFORT-CUISIAT

01427

TREVOUX

01428

VALEINS

01429

VANDEINS

01431

VAUX-EN-BUGEY

01447

VILLEREVERSURE

01451

VIRIAT

01457

VONNAS

38557

VILLETTE-D'ANTHON

69003

ALBIGNY-SUR-SAONE

69005

AMBERIEUX

69009

ANSE

69013

ARNAS

69019

BELLEVILLE

69033

CAILLOUX-SUR-FONTAINES

69034

CALUIRE-ET-CUIRE

69049

CHASSELAY

69052

CHAZAY-D'AZERGUES

69055

LES CHERES

69063

COLLONGES-AU-MONT-D'OR

69068

COUZON-AU-MONT-D'OR

69071

CURIS-AU-MONT-D'OR

69077

DRACE

69085

FLEURIEU-SUR-SAONE

69087

FONTAINES-SAINT-MARTIN

69088

FONTAINES-SUR-SAONE

69115

LIMAS

69117

LISSIEU

69122

LUCENAY

69125

MARCILLY-D'AZERGUES

69140

MORANCE

69143

NEUVILLE-SUR-SAONE

69153

POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR

69156

POMMIERS

69163

QUINCIEUX

69168

ROCHETAILLEE-SUR-SAONE

69191

SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR

69206

SAINT-GEORGES-DE-RENEINS

69207

SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR

69211

SAINT-JEAN-D'ARDIERES

69233

SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR

69242

TAPONAS

69256

VAULX-EN-VELIN

69264

VILLEFRANCHE-SUR-SAONE

69266

VILLEURBANNE

69271

CHASSIEU

69275

DECINES-CHARPIEU

69277

GENAS

69278

GENAY

69279

JONAGE

69280

JONS

69282

MEYZIEU

69284

MONTANAY

69285

PUSIGNAN

69286

RILLIEUX-LA-PAPE

69292

SATHONAY-CAMP

69293

SATHONAY-VILLAGE

SE

ZVIEDRIJA

Šādas apdzīvotas vietas Kalmāras lēnī

Pasta indekss

Apdzīvota vieta

24.4.2006.

Aizsardzības zona

572 75

FIGEHOLM

572 95

FIGEHOLM

Uzraudzības zona

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

Paplašinātā uzraudzības zona (20 km)

380 75

BYXELKROK

570 91

KRISTDALA

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 63

OSKARSHAMN

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 91

OSKARSHAMN

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

590 91

HJORTED

590 93

GUNNEBO

B DAĻA

B apgabals, kā minēts 2. panta 2. punktā.

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | B apgabals | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- | --- | --- |
| Kods | Nosaukums |
| FR | FRANCIJA | Pasta indekss | Pašvaldības | 27.3.2006. |
| 01002 | L'ABERGEMENT-DE-VAREY |
| 01026 | BAGE-LE-CHATEL |
| 01040 | BEREZIAT |
| 01050 | BOISSEY |
| 01051 | BOLOZON |
| 01056 | BOYEUX-SAINT-JEROME |
| 01068 | CERDON |
| 01077 | CHALLES |
| 01102 | CHEVROUX |
| 01106 | CIZE |
| 01107 | CLEYZIEU |
| 01123 | CORMORANCHE-SUR-SAONE |
| 01125 | CORVEISSIAT |
| 01127 | COURMANGOUX |
| 01130 | CRAS-SUR-REYSSOUZE |
| 01134 | CROTTET |
| 01154 | ETREZ |
| 01159 | FEILLENS |
| 01172 | GERMAGNAT |
| 01179 | GRIEGES |
| 01196 | JAYAT |
| 01214 | LEYSSARD |
| 01224 | LOYETTES |
| 01229 | MALAFRETAZ |
| 01231 | MANZIAT |
| 01232 | MARBOZ |
| 01236 | MARSONNAS |
| 01242 | MERIGNAT |
| 01277 | NIVOLLET-MONTGRIFFON |
| 01284 | OZAN |
| 01306 | PONT-DE-VEYLE |
| 01309 | POUILLAT |
| 01312 | PRESSIAT |
| 01320 | REPLONGES |
| 01331 | SAINT-ALBAN |
| 01332 | SAINT-ANDRE-DE-BAGE |
| 01384 | SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY |
| 01386 | SAINT-SORLIN-EN-BUGEY |
| 01404 | SERRIERES-SUR-AIN |
| 01411 | SOUCLIN |
| 01421 | TORCIEU |
| 01445 | VILLEMOTIER |
| 38011 | ANTHON |
| 38026 | LA BALME-LES-GROTTES |
| 38085 | CHARVIEU-CHAVAGNEUX |
| 38097 | CHAVANOZ |
| 38190 | HIERES-SUR-AMBY |
| 38197 | JANNEYRIAS |
| 38535 | VERNAS |
| 38539 | VERTRIEU |
| 69004 | ALIX |
| 69020 | BELMONT-D'AZERGUES |
| 69023 | BLACE |
| 69029 | BRON |
| 69036 | CERCIE |
| 69040 | CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR |
| 69045 | CHARENTAY |
| 69047 | CHARNAY |
| 69059 | CIVRIEUX-D'AZERGUES |
| 69065 | CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS |
| 69072 | DARDILLY |
| 69074 | DENICE |
| 69076 | DOMMARTIN |
| 69092 | GLEIZE |
| 69106 | LACHASSAGNE |
| 69108 | LANCIE |
| 69114 | LIERGUES |
| 69116 | LIMONEST |
| 69121 | LOZANNE |
| 69126 | MARCY |
| 69159 | POUILLY-LE-MONIAL |
| 69194 | SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR |
| 69197 | SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES |
| 69212 | SAINT-JEAN-DES-VIGNES |
| 69215 | SAINT-JULIEN |
| 69218 | SAINT-LAGER |
| 69246 | THEIZE |
| 69267 | VILLIE-MORGON |
| 69287 | SAINT-BONNET-DE-MURE |
| 69290 | SAINT-PRIEST |
| 69299 | COLOMBIER-SAUGNIEU |
| 69381 | LYON 1ER ARRONDISSEMENT |
| 69383 | LYON 3E ARRONDISSEMENT |
| 69384 | LYON 4E ARRONDISSEMENT |
| 69386 | LYON 6E ARRONDISSEMENT |
| 69389 | LYON 9E ARRONDISSEMENT |
| 71090 | LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY |
| 71150 | CRECHES-SUR-SAONE |
| 71372 | ROMANECHE-THORINS |
| 71481 | SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES |
| SE | ZVIEDRIJA | | | |
| Viss Kalmāras lēnis, izņemot A apgabalu, ieskaitot šādas apdzīvotas vietas | Pasta indekss | Apdzīvota vieta | 24.4.2006. |
| | 360 23 | ÄLMEBODA |
| 360 50 | LESSEBO |
| 360 52 | KOSTA |
| 360 53 | SKRUV |
| 360 60 | VISSEFJÄRDA |
| 360 65 | BODA GLASBRUK |
| 360 70 | ÅSEDA |
| 360 77 | FRÖSEKE |
| 361 30 | EMMABODA |
| 361 31 | EMMABODA |
| 361 32 | EMMABODA |
| 361 33 | EMMABODA |
| 361 42 | LINDÅS |
| 361 53 | BROAKULLA |
| 361 91 | EMMABODA |
| 361 92 | EMMABODA |
| 361 93 | BROAKULLA |
| 361 94 | ERIKSMÅLA |
| 361 95 | LÅNGASJÖ |
| 370 17 | ERINGSBODA |
| 370 34 | HOLMSJÖ |
| 370 45 | FÅGELMARA |
| 371 93 | KARLSKRONA |
| 380 30 | ROCKNEBY |
| 380 31 | LÄCKEBY |
| 380 40 | ORREFORS |
| 380 41 | GULLASKRUV |
| 380 42 | MÅLERÅS |
| 380 44 | ALSTERBRO |
| 380 52 | TIMMERNABBEN |
| 380 53 | FLISERYD |
| 380 62 | MÖRBYLÅNGA |
| 380 65 | DEGERHAMN |
| 380 74 | LÖTTORP |
| 380 75 | BYXELKROK |
| 382 30 | NYBRO |
| 382 31 | NYBRO |
| 382 32 | NYBRO |
| 382 33 | NYBRO |
| 382 34 | NYBRO |
| 382 35 | NYBRO |
| 382 36 | NYBRO |
| 382 37 | NYBRO |
| 382 38 | NYBRO |
| 382 39 | NYBRO |
| 382 40 | NYBRO |
| 382 41 | NYBRO |
| 382 42 | NYBRO |
| 382 43 | NYBRO |
| 382 44 | NYBRO |
| 382 45 | NYBRO |
| 382 46 | NYBRO |
| 382 90 | ÖRSJÖ |
| 382 91 | NYBRO |
| 382 92 | NYBRO |
| 382 93 | NYBRO |
| 382 94 | NYBRO |
| 382 96 | NYBRO |
| 382 97 | ÖRSJÖ |
| 383 30 | MÖNSTERÅS |
| 383 31 | MÖNSTERÅS |
| 383 32 | MÖNSTERÅS |
| 383 33 | MÖNSTERÅS |
| 383 34 | MÖNSTERÅS |
| 383 35 | MÖNSTERÅS |
| 383 36 | MÖNSTERÅS |
| 383 37 | MÖNSTERÅS |
| 383 38 | MÖNSTERÅS |
| 383 39 | MÖNSTERÅS |
| 383 91 | MÖNSTERÅS |
| 383 92 | MÖNSTERÅS |
| 384 30 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 31 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 40 | ÅLEM |
| 384 91 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 92 | ÅLEM |
| 384 93 | ÅLEM |
| 385 30 | TORSÅS |
| 385 31 | TORSÅS |
| 385 32 | TORSÅS |
| 385 33 | TORSÅS |
| 385 34 | TORSÅS |
| 385 40 | BERGKVARA |
| 385 41 | BERGKVARA |
| 385 50 | SÖDERÅKRA |
| 385 51 | SÖDERÅKRA |
| 385 90 | SÖDERÅKRA |
| 385 91 | TORSÅS |
| 385 92 | GULLABO |
| 385 93 | TORSÅS |
| 385 94 | BERGKVARA |
| 385 95 | TORSÅS |
| 385 96 | GULLABO |
| 385 97 | SÖDERÅKRA |
| 385 98 | BERGKVARA |
| 385 99 | TORSÅS |
| 386 30 | FÄRJESTADEN |
| 386 31 | FÄRJESTADEN |
| 386 32 | FÄRJESTADEN |
| 386 33 | FÄRJESTADEN |
| 386 34 | FÄRJESTADEN |
| 386 35 | FÄRJESTADEN |
| 386 90 | FÄRJESTADEN |
| 386 92 | FÄRJESTADEN |
| 386 93 | FÄRJESTADEN |
| 386 94 | FÄRJESTADEN |
| 386 95 | FÄRJESTADEN |
| 386 96 | FÄRJESTADEN |
| 387 30 | BORGHOLM |
| 387 31 | BORGHOLM |
| 387 32 | BORGHOLM |
| 387 33 | BORGHOLM |
| 387 34 | BORGHOLM |
| 387 35 | BORGHOLM |
| 387 36 | BORGHOLM |
| 387 37 | BORGHOLM |
| 387 38 | BORGHOLM |
| 387 50 | KÖPINGSVIK |
| 387 51 | KÖPINGSVIK |
| 387 52 | KÖPINGSVIK |
| 387 90 | KÖPINGSVIK |
| 387 91 | BORGHOLM |
| 387 92 | BORGHOLM |
| 387 93 | BORGHOLM |
| 387 94 | BORGHOLM |
| 387 95 | KÖPINGSVIK |
| 387 96 | KÖPINGSVIK |
| 388 30 | LJUNGBYHOLM |
| 388 31 | LJUNGBYHOLM |
| 388 32 | LJUNGBYHOLM |
| 388 40 | TREKANTEN |
| 388 41 | TREKANTEN |
| 388 50 | PÅRYD |
| 388 91 | VASSMOLÖSA |
| 388 92 | LJUNGBYHOLM |
| 388 93 | LJUNGBYHOLM |
| 388 94 | VASSMOLÖSA |
| 388 95 | HALLTORP |
| 388 96 | LJUNGBYHOLM |
| 388 97 | HALLTORP |
| 388 98 | TREKANTEN |
| 388 99 | PÅRYD |
| 392 30 | KALMAR |
| 392 31 | KALMAR |
| 392 32 | KALMAR |
| 392 33 | KALMAR |
| 392 34 | KALMAR |
| 392 35 | KALMAR |
| 392 36 | KALMAR |
| 392 37 | KALMAR |
| 392 38 | KALMAR |
| 392 41 | KALMAR |
| 392 43 | KALMAR |
| 392 44 | KALMAR |
| 392 45 | KALMAR |
| 392 46 | KALMAR |
| 392 47 | KALMAR |
| 393 50 | KALMAR |
| 393 51 | KALMAR |
| 393 52 | KALMAR |
| 393 53 | KALMAR |
| 393 54 | KALMAR |
| 393 55 | KALMAR |
| 393 57 | KALMAR |
| 393 58 | KALMAR |
| 393 59 | KALMAR |
| 393 63 | KALMAR |
| 393 64 | KALMAR |
| 393 65 | KALMAR |
| 394 70 | KALMAR |
| 394 71 | KALMAR |
| 394 77 | KALMAR |
| 395 90 | KALMAR |
| 570 16 | KVILLSFORS |
| 570 19 | PAULISTRÖM |
| 570 30 | MARIANNELUND |
| 570 31 | INGATORP |
| 570 72 | FAGERHULT |
| 570 75 | FÅGELFORS |
| 570 76 | RUDA |
| 570 80 | VIRSERUM |
| 570 81 | JÄRNFORSEN |
| 570 82 | MÅLILLA |
| 570 83 | ROSENFORS |
| 570 84 | MÖRLUNDA |
| 570 90 | PÅSKALLAVIK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 30 | OSKARSHAMN |
| 572 31 | OSKARSHAMN |
| 572 32 | OSKARSHAMN |
| 572 33 | OSKARSHAMN |
| 572 34 | OSKARSHAMN |
| 572 35 | OSKARSHAMN |
| 572 36 | OSKARSHAMN |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 50 | OSKARSHAMN |
| 572 51 | OSKARSHAMN |
| 572 60 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 62 | OSKARSHAMN |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 93 | OSKARSHAMN |
| 572 96 | FÅRBO |
| 574 96 | VETLANDA |
| 574 97 | VETLANDA |
| 577 30 | HULTSFRED |
| 577 31 | HULTSFRED |
| 577 32 | HULTSFRED |
| 577 33 | HULTSFRED |
| 577 34 | HULTSFRED |
| 577 35 | HULTSFRED |
| 577 36 | HULTSFRED |
| 577 37 | HULTSFRED |
| 577 38 | HULTSFRED |
| 577 39 | HULTSFRED |
| 577 50 | SILVERDALEN |
| 577 51 | SILVERDALEN |
| 577 90 | HULTSFRED |
| 577 91 | HULTSFRED |
| 577 92 | HULTSFRED |
| 577 93 | HULTSFRED |
| 577 94 | LÖNNEBERGA |
| 579 30 | HÖGSBY |
| 579 31 | HÖGSBY |
| 579 32 | HÖGSBY |
| 579 33 | HÖGSBY |
| 579 40 | BERGA |
| 579 90 | BERGA |
| 579 92 | HÖGSBY |
| 579 93 | GRÖNSKÅRA |
| 590 42 | HORN |
| 590 80 | SÖDRA VI |
| 590 81 | GULLRINGEN |
| 590 83 | STOREBRO |
| 590 90 | ANKARSRUM |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 92 | TOTEBO |
| 590 93 | GUNNEBO |
| 590 94 | BLACKSTAD |
| 590 95 | LOFTAHAMMAR |
| 590 96 | ÖVERUM |
| 590 98 | EDSBRUK |
| 593 30 | VÄSTERVIK |
| 593 31 | VÄSTERVIK |
| 593 32 | VÄSTERVIK |
| 593 33 | VÄSTERVIK |
| 593 34 | VÄSTERVIK |
| 593 35 | VÄSTERVIK |
| 593 36 | VÄSTERVIK |
| 593 37 | VÄSTERVIK |
| 593 38 | VÄSTERVIK |
| 593 39 | VÄSTERVIK |
| 593 40 | VÄSTERVIK |
| 593 41 | VÄSTERVIK |
| 593 42 | VÄSTERVIK |
| 593 43 | VÄSTERVIK |
| 593 50 | VÄSTERVIK |
| 593 51 | VÄSTERVIK |
| 593 52 | VÄSTERVIK |
| 593 53 | VÄSTERVIK |
| 593 54 | VÄSTERVIK |
| 593 61 | VÄSTERVIK |
| 593 62 | VÄSTERVIK |
| 593 91 | VÄSTERVIK |
| 593 92 | VÄSTERVIK |
| 593 93 | VÄSTERVIK |
| 593 95 | VÄSTERVIK |
| 593 96 | VÄSTERVIK |
| 594 30 | GAMLEBY |
| 594 31 | GAMLEBY |
| 594 32 | GAMLEBY |
| 594 91 | GAMLEBY |
| 594 92 | GAMLEBY |
| 594 93 | GAMLEBY |
| 594 94 | GAMLEBY |
| 597 40 | ÅTVIDABERG |
| 597 91 | ÅTVIDABERG |
| 597 96 | ÅTVIDABERG |
| 597 97 | ÅTVIDABERG |
| 598 30 | VIMMERBY |
| 598 31 | VIMMERBY |
| 598 32 | VIMMERBY |
| 598 34 | VIMMERBY |
| 598 35 | VIMMERBY |
| 598 36 | VIMMERBY |
| 598 37 | VIMMERBY |
| 598 38 | VIMMERBY |
| 598 39 | VIMMERBY |
| 598 40 | VIMMERBY |
| 598 91 | VIMMERBY |
| 598 92 | VIMMERBY |
| 598 93 | VIMMERBY |
| 598 94 | VIMMERBY |
| 598 95 | VIMMERBY |
| 598 96 | VIMMERBY |
| 615 92 | VALDEMARSVIK |
| 615 94 | VALDEMARSVIK |
| 615 95 | VALDEMARSVIK” |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

B apgabals

Datums, līdz kuram piemēro

Kods

Nosaukums

FR

FRANCIJA

Pasta indekss

Pašvaldības

27.3.2006.

01002

L'ABERGEMENT-DE-VAREY

01026

BAGE-LE-CHATEL

01040

BEREZIAT

01050

BOISSEY

01051

BOLOZON

01056

BOYEUX-SAINT-JEROME

01068

CERDON

01077

CHALLES

01102

CHEVROUX

01106

CIZE

01107

CLEYZIEU

01123

CORMORANCHE-SUR-SAONE

01125

CORVEISSIAT

01127

COURMANGOUX

01130

CRAS-SUR-REYSSOUZE

01134

CROTTET

01154

ETREZ

01159

FEILLENS

01172

GERMAGNAT

01179

GRIEGES

01196

JAYAT

01214

LEYSSARD

01224

LOYETTES

01229

MALAFRETAZ

01231

MANZIAT

01232

MARBOZ

01236

MARSONNAS

01242

MERIGNAT

01277

NIVOLLET-MONTGRIFFON

01284

OZAN

01306

PONT-DE-VEYLE

01309

POUILLAT

01312

PRESSIAT

01320

REPLONGES

01331

SAINT-ALBAN

01332

SAINT-ANDRE-DE-BAGE

01384

SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY

01386

SAINT-SORLIN-EN-BUGEY

01404

SERRIERES-SUR-AIN

01411

SOUCLIN

01421

TORCIEU

01445

VILLEMOTIER

38011

ANTHON

38026

LA BALME-LES-GROTTES

38085

CHARVIEU-CHAVAGNEUX

38097

CHAVANOZ

38190

HIERES-SUR-AMBY

38197

JANNEYRIAS

38535

VERNAS

38539

VERTRIEU

69004

ALIX

69020

BELMONT-D'AZERGUES

69023

BLACE

69029

BRON

69036

CERCIE

69040

CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR

69045

CHARENTAY

69047

CHARNAY

69059

CIVRIEUX-D'AZERGUES

69065

CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS

69072

DARDILLY

69074

DENICE

69076

DOMMARTIN

69092

GLEIZE

69106

LACHASSAGNE

69108

LANCIE

69114

LIERGUES

69116

LIMONEST

69121

LOZANNE

69126

MARCY

69159

POUILLY-LE-MONIAL

69194

SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR

69197

SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES

69212

SAINT-JEAN-DES-VIGNES

69215

SAINT-JULIEN

69218

SAINT-LAGER

69246

THEIZE

69267

VILLIE-MORGON

69287

SAINT-BONNET-DE-MURE

69290

SAINT-PRIEST

69299

COLOMBIER-SAUGNIEU

69381

LYON 1ER ARRONDISSEMENT

69383

LYON 3E ARRONDISSEMENT

69384

LYON 4E ARRONDISSEMENT

69386

LYON 6E ARRONDISSEMENT

69389

LYON 9E ARRONDISSEMENT

71090

LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY

71150

CRECHES-SUR-SAONE

71372

ROMANECHE-THORINS

71481

SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES

SE

ZVIEDRIJA

Viss Kalmāras lēnis, izņemot A apgabalu, ieskaitot šādas apdzīvotas vietas

Pasta indekss

Apdzīvota vieta

24.4.2006.

360 23

ÄLMEBODA

360 50

LESSEBO

360 52

KOSTA

360 53

SKRUV

360 60

VISSEFJÄRDA

360 65

BODA GLASBRUK

360 70

ÅSEDA

360 77

FRÖSEKE

361 30

EMMABODA

361 31

EMMABODA

361 32

EMMABODA

361 33

EMMABODA

361 42

LINDÅS

361 53

BROAKULLA

361 91

EMMABODA

361 92

EMMABODA

361 93

BROAKULLA

361 94

ERIKSMÅLA

361 95

LÅNGASJÖ

370 17

ERINGSBODA

370 34

HOLMSJÖ

370 45

FÅGELMARA

371 93

KARLSKRONA

380 30

ROCKNEBY

380 31

LÄCKEBY

380 40

ORREFORS

380 41

GULLASKRUV

380 42

MÅLERÅS

380 44

ALSTERBRO

380 52

TIMMERNABBEN

380 53

FLISERYD

380 62

MÖRBYLÅNGA

380 65

DEGERHAMN

380 74

LÖTTORP

380 75

BYXELKROK

382 30

NYBRO

382 31

NYBRO

382 32

NYBRO

382 33

NYBRO

382 34

NYBRO

382 35

NYBRO

382 36

NYBRO

382 37

NYBRO

382 38

NYBRO

382 39

NYBRO

382 40

NYBRO

382 41

NYBRO

382 42

NYBRO

382 43

NYBRO

382 44

NYBRO

382 45

NYBRO

382 46

NYBRO

382 90

ÖRSJÖ

382 91

NYBRO

382 92

NYBRO

382 93

NYBRO

382 94

NYBRO

382 96

NYBRO

382 97

ÖRSJÖ

383 30

MÖNSTERÅS

383 31

MÖNSTERÅS

383 32

MÖNSTERÅS

383 33

MÖNSTERÅS

383 34

MÖNSTERÅS

383 35

MÖNSTERÅS

383 36

MÖNSTERÅS

383 37

MÖNSTERÅS

383 38

MÖNSTERÅS

383 39

MÖNSTERÅS

383 91

MÖNSTERÅS

383 92

MÖNSTERÅS

384 30

BLOMSTERMÅLA

384 31

BLOMSTERMÅLA

384 40

ÅLEM

384 91

BLOMSTERMÅLA

384 92

ÅLEM

384 93

ÅLEM

385 30

TORSÅS

385 31

TORSÅS

385 32

TORSÅS

385 33

TORSÅS

385 34

TORSÅS

385 40

BERGKVARA

385 41

BERGKVARA

385 50

SÖDERÅKRA

385 51

SÖDERÅKRA

385 90

SÖDERÅKRA

385 91

TORSÅS

385 92

GULLABO

385 93

TORSÅS

385 94

BERGKVARA

385 95

TORSÅS

385 96

GULLABO

385 97

SÖDERÅKRA

385 98

BERGKVARA

385 99

TORSÅS

386 30

FÄRJESTADEN

386 31

FÄRJESTADEN

386 32

FÄRJESTADEN

386 33

FÄRJESTADEN

386 34

FÄRJESTADEN

386 35

FÄRJESTADEN

386 90

FÄRJESTADEN

386 92

FÄRJESTADEN

386 93

FÄRJESTADEN

386 94

FÄRJESTADEN

386 95

FÄRJESTADEN

386 96

FÄRJESTADEN

387 30

BORGHOLM

387 31

BORGHOLM

387 32

BORGHOLM

387 33

BORGHOLM

387 34

BORGHOLM

387 35

BORGHOLM

387 36

BORGHOLM

387 37

BORGHOLM

387 38

BORGHOLM

387 50

KÖPINGSVIK

387 51

KÖPINGSVIK

387 52

KÖPINGSVIK

387 90

KÖPINGSVIK

387 91

BORGHOLM

387 92

BORGHOLM

387 93

BORGHOLM

387 94

BORGHOLM

387 95

KÖPINGSVIK

387 96

KÖPINGSVIK

388 30

LJUNGBYHOLM

388 31

LJUNGBYHOLM

388 32

LJUNGBYHOLM

388 40

TREKANTEN

388 41

TREKANTEN

388 50

PÅRYD

388 91

VASSMOLÖSA

388 92

LJUNGBYHOLM

388 93

LJUNGBYHOLM

388 94

VASSMOLÖSA

388 95

HALLTORP

388 96

LJUNGBYHOLM

388 97

HALLTORP

388 98

TREKANTEN

388 99

PÅRYD

392 30

KALMAR

392 31

KALMAR

392 32

KALMAR

392 33

KALMAR

392 34

KALMAR

392 35

KALMAR

392 36

KALMAR

392 37

KALMAR

392 38

KALMAR

392 41

KALMAR

392 43

KALMAR

392 44

KALMAR

392 45

KALMAR

392 46

KALMAR

392 47

KALMAR

393 50

KALMAR

393 51

KALMAR

393 52

KALMAR

393 53

KALMAR

393 54

KALMAR

393 55

KALMAR

393 57

KALMAR

393 58

KALMAR

393 59

KALMAR

393 63

KALMAR

393 64

KALMAR

393 65

KALMAR

394 70

KALMAR

394 71

KALMAR

394 77

KALMAR

395 90

KALMAR

570 16

KVILLSFORS

570 19

PAULISTRÖM

570 30

MARIANNELUND

570 31

INGATORP

570 72

FAGERHULT

570 75

FÅGELFORS

570 76

RUDA

570 80

VIRSERUM

570 81

JÄRNFORSEN

570 82

MÅLILLA

570 83

ROSENFORS

570 84

MÖRLUNDA

570 90

PÅSKALLAVIK

570 91

KRISTDALA

572 30

OSKARSHAMN

572 31

OSKARSHAMN

572 32

OSKARSHAMN

572 33

OSKARSHAMN

572 34

OSKARSHAMN

572 35

OSKARSHAMN

572 36

OSKARSHAMN

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 50

OSKARSHAMN

572 51

OSKARSHAMN

572 60

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 62

OSKARSHAMN

572 91

OSKARSHAMN

572 93

OSKARSHAMN

572 96

FÅRBO

574 96

VETLANDA

574 97

VETLANDA

577 30

HULTSFRED

577 31

HULTSFRED

577 32

HULTSFRED

577 33

HULTSFRED

577 34

HULTSFRED

577 35

HULTSFRED

577 36

HULTSFRED

577 37

HULTSFRED

577 38

HULTSFRED

577 39

HULTSFRED

577 50

SILVERDALEN

577 51

SILVERDALEN

577 90

HULTSFRED

577 91

HULTSFRED

577 92

HULTSFRED

577 93

HULTSFRED

577 94

LÖNNEBERGA

579 30

HÖGSBY

579 31

HÖGSBY

579 32

HÖGSBY

579 33

HÖGSBY

579 40

BERGA

579 90

BERGA

579 92

HÖGSBY

579 93

GRÖNSKÅRA

590 42

HORN

590 80

SÖDRA VI

590 81

GULLRINGEN

590 83

STOREBRO

590 90

ANKARSRUM

590 91

HJORTED

590 92

TOTEBO

590 93

GUNNEBO

590 94

BLACKSTAD

590 95

LOFTAHAMMAR

590 96

ÖVERUM

590 98

EDSBRUK

593 30

VÄSTERVIK

593 31

VÄSTERVIK

593 32

VÄSTERVIK

593 33

VÄSTERVIK

593 34

VÄSTERVIK

593 35

VÄSTERVIK

593 36

VÄSTERVIK

593 37

VÄSTERVIK

593 38

VÄSTERVIK

593 39

VÄSTERVIK

593 40

VÄSTERVIK

593 41

VÄSTERVIK

593 42

VÄSTERVIK

593 43

VÄSTERVIK

593 50

VÄSTERVIK

593 51

VÄSTERVIK

593 52

VÄSTERVIK

593 53

VÄSTERVIK

593 54

VÄSTERVIK

593 61

VÄSTERVIK

593 62

VÄSTERVIK

593 91

VÄSTERVIK

593 92

VÄSTERVIK

593 93

VÄSTERVIK

593 95

VÄSTERVIK

593 96

VÄSTERVIK

594 30

GAMLEBY

594 31

GAMLEBY

594 32

GAMLEBY

594 91

GAMLEBY

594 92

GAMLEBY

594 93

GAMLEBY

594 94

GAMLEBY

597 40

ÅTVIDABERG

597 91

ÅTVIDABERG

597 96

ÅTVIDABERG

597 97

ÅTVIDABERG

598 30

VIMMERBY

598 31

VIMMERBY

598 32

VIMMERBY

598 34

VIMMERBY

598 35

VIMMERBY

598 36

VIMMERBY

598 37

VIMMERBY

598 38

VIMMERBY

598 39

VIMMERBY

598 40

VIMMERBY

598 91

VIMMERBY

598 92

VIMMERBY

598 93

VIMMERBY

598 94

VIMMERBY

598 95

VIMMERBY

598 96

VIMMERBY

615 92

VALDEMARSVIK

615 94

VALDEMARSVIK

615 95

VALDEMARSVIK”

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/48

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 27. marts),

ar ko groza Lēmumu 1999/217/EK attiecībā uz pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošu vielu reģistru

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 899)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/252/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2232/96, ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 2232/96 nosaka procedūru, kā ieviest noteikumus par aromatizējošām vielām, ko lieto vai kas paredzētas lietošanai pārtikas produktos. Ar minēto regulu paredz pieņemt aromatizējošo vielu reģistru (“reģistrs”) pēc tam, kad dalībvalstis paziņojušas to aromatizējošo vielu sarakstu, kuras var izmantot to teritorijā tirgojamos pārtikas produktos vai uz tiem, un pēc tam, kad Komisija rūpīgi izskatījusi minēto paziņojumu. Minēto reģistru pieņēma ar Komisijas Lēmumu 1999/217/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 2232/96 nosaka procedūru, kā ieviest noteikumus par aromatizējošām vielām, ko lieto vai kas paredzētas lietošanai pārtikas produktos. Ar minēto regulu paredz pieņemt aromatizējošo vielu reģistru (“reģistrs”) pēc tam, kad dalībvalstis paziņojušas to aromatizējošo vielu sarakstu, kuras var izmantot to teritorijā tirgojamos pārtikas produktos vai uz tiem, un pēc tam, kad Komisija rūpīgi izskatījusi minēto paziņojumu. Minēto reģistru pieņēma ar Komisijas Lēmumu 1999/217/EK (2).

| (2) | Turklāt Regulā (EK) Nr. 2232/96 noteikta programma aromatizējošu vielu novērtēšanai, lai pārbaudītu, vai tās atbilst vispārējiem aromatizējošu vielu lietošanas kritērijiem, kas noteikti norādītās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt Regulā (EK) Nr. 2232/96 noteikta programma aromatizējošu vielu novērtēšanai, lai pārbaudītu, vai tās atbilst vispārējiem aromatizējošu vielu lietošanas kritērijiem, kas noteikti norādītās regulas pielikumā.

| (3) | Apvienotā FAO un PVO Pārtikas piedevu ekspertu komiteja (JECFA) tās sešdesmit piektās sanāksmes laikā, kas notika no 2005. gada 7. līdz 16. jūnijam, secināja, ka eksperimenti ar pelēm un žurkām nepārprotami uzrāda acetamīdu (FL 16.047) kā kancerogēnu vielu, un, lai gan audzēju veidošanās mehānisms nav zināms, nevar izslēgt genotoksiska mehānisma veidošanās iespēju. JECFA uzskata, ka šādas vielas izmantošana par krāsvielu nav pieļaujama. Attiecīgi acetamīds neatbilst vispārējiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2232/96 pielikumā, un tādēļ tas ir jāsvītro no reģistra. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā FAO un PVO Pārtikas piedevu ekspertu komiteja (JECFA) tās sešdesmit piektās sanāksmes laikā, kas notika no 2005. gada 7. līdz 16. jūnijam, secināja, ka eksperimenti ar pelēm un žurkām nepārprotami uzrāda acetamīdu (FL 16.047) kā kancerogēnu vielu, un, lai gan audzēju veidošanās mehānisms nav zināms, nevar izslēgt genotoksiska mehānisma veidošanās iespēju. JECFA uzskata, ka šādas vielas izmantošana par krāsvielu nav pieļaujama. Attiecīgi acetamīds neatbilst vispārējiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2232/96 pielikumā, un tādēļ tas ir jāsvītro no reģistra.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 1999/217/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 1999/217/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/217/EK pielikuma A daļā rindu, kas tabulā atbilst vielai, kura apzīmēta ar FL numuru 16.047, svītro.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 27. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 84, 27.3.1999., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/389/EK (OV L 128, 21.5.2005., 73. lpp.).

2

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 6. septembris)

par pienācīgu aizsardzību lidmašīnu pasažieru datu reģistrā (PNR) iekļautajiem personas datiem, kas nosūtīti Kanādas robeždienestu aģentūrai

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3248)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/253/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) un jo īpaši tās 25. panta 6. punktu,

tā kā

| (1) | Atbilstoši Direktīvai 95/46/EK dalībvalstīm ir jāparedz, ka personas datus var sūtīt trešai valstij tikai tad, ja attiecīgā trešā valsts nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni un ja pirms pārsūtīšanas ievēro dalībvalstu tiesību aktus, ar kuriem īsteno citus minētās direktīvas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstoši Direktīvai 95/46/EK dalībvalstīm ir jāparedz, ka personas datus var sūtīt trešai valstij tikai tad, ja attiecīgā trešā valsts nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni un ja pirms pārsūtīšanas ievēro dalībvalstu tiesību aktus, ar kuriem īsteno citus minētās direktīvas noteikumus.

| (2) | Komisija var atzīt, ka trešā valsts nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni. Tādā gadījumā personas datus var pārsūtīt no dalībvalsts bez papildu garantijām. |
| --- | --- |

(2)

Komisija var atzīt, ka trešā valsts nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni. Tādā gadījumā personas datus var pārsūtīt no dalībvalsts bez papildu garantijām.

| (3) | Atbilstoši Direktīvai 95/46/EK datu aizsardzības līmenis jānovērtē, ņemot vērā visus apstākļus kādos tiek veikta viena datu pārsūtīšanas darbība vai vairākās datu pārsūtīšanas darbības, un īpašu uzmanību pievēršot vairākiem elementiem, kas ir būtiski pārsūtīšanai un kas uzskaitīti direktīvas 25. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši Direktīvai 95/46/EK datu aizsardzības līmenis jānovērtē, ņemot vērā visus apstākļus kādos tiek veikta viena datu pārsūtīšanas darbība vai vairākās datu pārsūtīšanas darbības, un īpašu uzmanību pievēršot vairākiem elementiem, kas ir būtiski pārsūtīšanai un kas uzskaitīti direktīvas 25. panta 2. punktā.

| (4) | Gaisa transporta sistēmā “pasažieru datu reģistrs” (PNR) ir ikviena pasažiera ceļošanas datu reģistrs, kurā ir iekļauta visa vajadzīgā informācija, lai rezervējošās un iesaistītās aviosabiedrības varētu veikt rezervāciju apstrādi un kontroli. (2). Šajā lēmumā termini “pasažieris” un “pasažieri” ietver komandas locekļus. “Rezervējošā aviosabiedrība” nozīmē aviosabiedrību, ar kuru pasažieris veicis sākotnējo rezervāciju vai ar kuru veiktas papildu rezervācijas pēc lidojuma sākuma. “Iesaistītā aviosabiedrība” nozīmē jebkuru aviosabiedrību, kurai rezervējošā aviosabiedrība ir pieprasījusi pasažierim vietu vienā vai vairākos tās lidojumos. |
| --- | --- |

(4)

Gaisa transporta sistēmā “pasažieru datu reģistrs” (PNR) ir ikviena pasažiera ceļošanas datu reģistrs, kurā ir iekļauta visa vajadzīgā informācija, lai rezervējošās un iesaistītās aviosabiedrības varētu veikt rezervāciju apstrādi un kontroli. (2). Šajā lēmumā termini “pasažieris” un “pasažieri” ietver komandas locekļus. “Rezervējošā aviosabiedrība” nozīmē aviosabiedrību, ar kuru pasažieris veicis sākotnējo rezervāciju vai ar kuru veiktas papildu rezervācijas pēc lidojuma sākuma. “Iesaistītā aviosabiedrība” nozīmē jebkuru aviosabiedrību, kurai rezervējošā aviosabiedrība ir pieprasījusi pasažierim vietu vienā vai vairākos tās lidojumos.

| (5) | Kanādas robeždienestu aģentūra (Canada Border Services Agency, turpmāk tekstā – CBSA) pieprasa ikvienam aviopārvadātājam, kas veic pasažieru lidojumus uz Kanādu vai no Kanādas, nodrošināt tam elektronisku pieeju tiem PNR datiem, kas ir apkopoti un iekļauti aviopārvadātāja automatizētajā rezervēšanas sistēmā. |
| --- | --- |

(5)

Kanādas robeždienestu aģentūra (Canada Border Services Agency, turpmāk tekstā – CBSA) pieprasa ikvienam aviopārvadātājam, kas veic pasažieru lidojumus uz Kanādu vai no Kanādas, nodrošināt tam elektronisku pieeju tiem PNR datiem, kas ir apkopoti un iekļauti aviopārvadātāja automatizētajā rezervēšanas sistēmā.

| (6) | Prasības par PNR iekļauto lidmašīnu pasažieru personas datu pārsūtīšanu CBSA pamatotas ar Muitas likuma 107.1. iedaļu un Imigrācijas un bēgļu aizsardzības likuma 148. panta d) punktu un citiem īstenošanas noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minētajiem likumiem. (3). |
| --- | --- |

(6)

Prasības par PNR iekļauto lidmašīnu pasažieru personas datu pārsūtīšanu CBSA pamatotas ar Muitas likuma 107.1. iedaļu un Imigrācijas un bēgļu aizsardzības likuma 148. panta d) punktu un citiem īstenošanas noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minētajiem likumiem. (3).

| (7) | Minēto Kanādas tiesību aktu nolūks ir pastiprināt drošību un nosacījumus, saskaņā ar kuriem personas drīkst iebraukt valstī, tie ir jautājumi, par kuriem Kanādai ir suverēnā vara izlemt savā jurisdikcijā. Izvirzītās prasības turklāt nav pretrunā ar starptautiskajām saistībām, ko ir uzņēmusies Kanāda. Kanāda ir demokrātiska valsts, kurā valda tiesiskums un spēcīgas pilsoņu tiesību tradīcijas. Tās likumdošanas procesa likumīgums un tās tiesu iestāžu spēks un neatkarība nav apšaubāmi. Preses brīvība ir vēl viena droša garantija pret pilsoņu tiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(7)

Minēto Kanādas tiesību aktu nolūks ir pastiprināt drošību un nosacījumus, saskaņā ar kuriem personas drīkst iebraukt valstī, tie ir jautājumi, par kuriem Kanādai ir suverēnā vara izlemt savā jurisdikcijā. Izvirzītās prasības turklāt nav pretrunā ar starptautiskajām saistībām, ko ir uzņēmusies Kanāda. Kanāda ir demokrātiska valsts, kurā valda tiesiskums un spēcīgas pilsoņu tiesību tradīcijas. Tās likumdošanas procesa likumīgums un tās tiesu iestāžu spēks un neatkarība nav apšaubāmi. Preses brīvība ir vēl viena droša garantija pret pilsoņu tiesību pārkāpumiem.

| (8) | Kopiena pilnībā apņemas atbalstīt Kanādu cīņā ar terorismu Kopienas tiesību robežās. Kopienas tiesībās ir paredzēts nodrošināt vajadzīgo līdzsvaru starp drošības apsvērumiem un privātuma aizsardzību. Piemēram, Direktīvas 95/46/EK 13. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstis drīkst pieņemt tiesību aktus, lai ierobežotu minētās direktīvas dažu prasību jomu, ja tas ir vajadzīgs valsts drošības, aizsardzības, sabiedrības drošības interesēs, kā arī noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izziņas, atklāšanas un kriminālvajāšanas nolūkos. |
| --- | --- |

(8)

Kopiena pilnībā apņemas atbalstīt Kanādu cīņā ar terorismu Kopienas tiesību robežās. Kopienas tiesībās ir paredzēts nodrošināt vajadzīgo līdzsvaru starp drošības apsvērumiem un privātuma aizsardzību. Piemēram, Direktīvas 95/46/EK 13. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstis drīkst pieņemt tiesību aktus, lai ierobežotu minētās direktīvas dažu prasību jomu, ja tas ir vajadzīgs valsts drošības, aizsardzības, sabiedrības drošības interesēs, kā arī noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izziņas, atklāšanas un kriminālvajāšanas nolūkos.

| (9) | Minētajā datu pārsūtīšanā ir iesaistīti atsevišķi personas datu apstrādātāji, proti, aviosabiedrības, kas nodrošina lidojumus starp Kopienu un Kanādu, un tikai viens datu saņēmējs Kanādā, proti, CBSA. |
| --- | --- |

(9)

Minētajā datu pārsūtīšanā ir iesaistīti atsevišķi personas datu apstrādātāji, proti, aviosabiedrības, kas nodrošina lidojumus starp Kopienu un Kanādu, un tikai viens datu saņēmējs Kanādā, proti, CBSA.

| (10) | Jebkura kārtība, lai nodrošinātu tiesisku regulējumu PNR datu pārsūtīšanai uz Kanādu, jo īpaši saskaņā ar šo lēmumu, ir jāparedz uz noteiktu laiku. Ir panākta vienošanās par trīsarpus gadu termiņu. Šajā laika posmā apstākļi var būtiski mainīties, un Kopiena un Kanāda var vienoties par kārtības pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(10)

Jebkura kārtība, lai nodrošinātu tiesisku regulējumu PNR datu pārsūtīšanai uz Kanādu, jo īpaši saskaņā ar šo lēmumu, ir jāparedz uz noteiktu laiku. Ir panākta vienošanās par trīsarpus gadu termiņu. Šajā laika posmā apstākļi var būtiski mainīties, un Kopiena un Kanāda var vienoties par kārtības pārskatīšanu.

| (11) | CBSA apstrādā tai pārsūtītos lidmašīnu pasažieru PNR iekļautos personas datus atbilstīgi nosacījumiem, kas ir paredzēti dokumentā Commitments by the Canadian Border Services Agency in relation to the application of its PNR program (turpmāk tekstā - Saistības) un Kanādas valsts tiesību aktos tādā mērā, kā noteikts Saistībās. |
| --- | --- |

(11)

CBSA apstrādā tai pārsūtītos lidmašīnu pasažieru PNR iekļautos personas datus atbilstīgi nosacījumiem, kas ir paredzēti dokumentā Commitments by the Canadian Border Services Agency in relation to the application of its PNR program (turpmāk tekstā - Saistības) un Kanādas valsts tiesību aktos tādā mērā, kā noteikts Saistībās.

| (12) | Attiecībā uz Kanādas valsts tiesību aktiem, Likums par privātās dzīves aizsardzību, Likums par Informācijas pieejamību un Likuma par muitu 107. daļa, attiecas uz pašreizējo situāciju tādā mērā, ciktāl tas reglamentē nosacījumus atbilstīgi kuriem CBSA drīkst atteikt lūgumu izpaust informāciju un tādējādi saglabāt PNR datu konfidencialitāti. Likums par privātās dzīves aizsardzību regulē PNR datu izpaušanu personai, uz kuru tie attiecas, kas ir cieši saistīts ar datu subjekta piekļuves tiesībām. Likums par privātās dzīves aizsardzību attiecas tikai uz Kanādas iedzīvotājiem. Bez tam CBSA sniedz pieeju PNR informācijai par ārvalstu pilsoni, ja viņš/viņa neatrodas pastāvīgi Kanādā. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Kanādas valsts tiesību aktiem, Likums par privātās dzīves aizsardzību, Likums par Informācijas pieejamību un Likuma par muitu 107. daļa, attiecas uz pašreizējo situāciju tādā mērā, ciktāl tas reglamentē nosacījumus atbilstīgi kuriem CBSA drīkst atteikt lūgumu izpaust informāciju un tādējādi saglabāt PNR datu konfidencialitāti. Likums par privātās dzīves aizsardzību regulē PNR datu izpaušanu personai, uz kuru tie attiecas, kas ir cieši saistīts ar datu subjekta piekļuves tiesībām. Likums par privātās dzīves aizsardzību attiecas tikai uz Kanādas iedzīvotājiem. Bez tam CBSA sniedz pieeju PNR informācijai par ārvalstu pilsoni, ja viņš/viņa neatrodas pastāvīgi Kanādā.

| (13) | Attiecībā uz Saistībām un saskaņā ar to 43. punkta prasībām, Saistību apņemšanās tiks iekļautas vai jau ir iekļautas Kanādas likumos, vai citos valsts tiesību aktos, kas speciāli formulēti šim mērķim, un tām tādējādi būs juridisks spēks. Saistības pilnībā publicēs Canada Gazette. Šīs Saistības nozīmē nopietnu un labi pārdomātu politisku apņemšanos no CBSA puses, to izpildi kopīgi izvērtēs Kanāda un Kopiena. Saistību neievērošanu varētu izskatīt atkarībā no apstākļiem, izmantojot juridiskus, administratīvus un politiskus līdzekļus, un, ja saistību neievērošana turpinās, tad šā lēmuma darbība var tikt apturēta. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz Saistībām un saskaņā ar to 43. punkta prasībām, Saistību apņemšanās tiks iekļautas vai jau ir iekļautas Kanādas likumos, vai citos valsts tiesību aktos, kas speciāli formulēti šim mērķim, un tām tādējādi būs juridisks spēks. Saistības pilnībā publicēs Canada Gazette. Šīs Saistības nozīmē nopietnu un labi pārdomātu politisku apņemšanos no CBSA puses, to izpildi kopīgi izvērtēs Kanāda un Kopiena. Saistību neievērošanu varētu izskatīt atkarībā no apstākļiem, izmantojot juridiskus, administratīvus un politiskus līdzekļus, un, ja saistību neievērošana turpinās, tad šā lēmuma darbība var tikt apturēta.

| (14) | Standarti, atbilstīgi kuriem CBSA apstrādās pasažieru PNR datus, pamatojoties uz Kanādas tiesību aktiem un Saistībām, ietver vajadzīgos pamatprincipus, lai nodrošinātu pietiekamu fizisko personu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(14)

Standarti, atbilstīgi kuriem CBSA apstrādās pasažieru PNR datus, pamatojoties uz Kanādas tiesību aktiem un Saistībām, ietver vajadzīgos pamatprincipus, lai nodrošinātu pietiekamu fizisko personu aizsardzības līmeni.

| (15) | Attiecībā uz mērķa ierobežojuma principu, lidmašīnu pasažieru PNR iekļautos datus, kas pārsūtīti CBSA, apstrādās konkrētā nolūkā un vēlāk izmantos vai paziņos tālāk vienīgi tiktāl, cik tas ir pieļaujams atbilstīgi pārsūtīšanas nolūkam. PNR datus izmantos vienīgi ar nolūku novērst un apkarot terorismu un ar to saistītos noziegumus; citus smagus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kas savā būtībā ir starptautiska. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz mērķa ierobežojuma principu, lidmašīnu pasažieru PNR iekļautos datus, kas pārsūtīti CBSA, apstrādās konkrētā nolūkā un vēlāk izmantos vai paziņos tālāk vienīgi tiktāl, cik tas ir pieļaujams atbilstīgi pārsūtīšanas nolūkam. PNR datus izmantos vienīgi ar nolūku novērst un apkarot terorismu un ar to saistītos noziegumus; citus smagus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, kas savā būtībā ir starptautiska.

| (16) | Attiecībā uz datu kvalitātes un proporcionalitātes principu, kas jāapsver saistībā ar svarīgiem sabiedrības interešu aizsardzības iemesliem, kuru dēļ tiek pārsūtīti PNR dati, CBSA neveiks tai sniegto PNR datu turpmākas izmaiņas. Datus nosūtīs, maksimums, 25 PNR datu kategorijās. Pirms veikt jebkādu pārskatīšanu, CBSA konsultēsies un vienosies ar Eiropas Komisiju par 25 pieprasītiem PNR elementiem, kas norādīti A pielikumā. To papildu informāciju par personu, kas tiek meklēta PNR datu pārbaudes tiešā rezultātā, iegūs vienīgi likumīgā ceļā no avotiem ārpus valdības iestādēm. Parasti PNR datus dzēsīs pēc, ilgākais, 3 gadiem un 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz datu kvalitātes un proporcionalitātes principu, kas jāapsver saistībā ar svarīgiem sabiedrības interešu aizsardzības iemesliem, kuru dēļ tiek pārsūtīti PNR dati, CBSA neveiks tai sniegto PNR datu turpmākas izmaiņas. Datus nosūtīs, maksimums, 25 PNR datu kategorijās. Pirms veikt jebkādu pārskatīšanu, CBSA konsultēsies un vienosies ar Eiropas Komisiju par 25 pieprasītiem PNR elementiem, kas norādīti A pielikumā. To papildu informāciju par personu, kas tiek meklēta PNR datu pārbaudes tiešā rezultātā, iegūs vienīgi likumīgā ceļā no avotiem ārpus valdības iestādēm. Parasti PNR datus dzēsīs pēc, ilgākais, 3 gadiem un 6 mēnešiem.

| (17) | Attiecībā uz pārredzamības principu, CBSA nodrošinās ceļotājiem informāciju par datu pārsūtīšanas un apstrādes nolūkiem, personas datu apstrādātāja identitāti, kā arī citu informāciju. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz pārredzamības principu, CBSA nodrošinās ceļotājiem informāciju par datu pārsūtīšanas un apstrādes nolūkiem, personas datu apstrādātāja identitāti, kā arī citu informāciju.

| (18) | Attiecībā uz drošības principu, CBSA veic tehniskus un organizatoriskus drošības pasākumus, kas ir atbilstoši riskiem, ko rada datu apstrāde. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz drošības principu, CBSA veic tehniskus un organizatoriskus drošības pasākumus, kas ir atbilstoši riskiem, ko rada datu apstrāde.

| (19) | Piekļuves tiesības, tiesības uz labojumiem un papildinajumiem tiek atzītas Likumā par privātās dzīves aizsardzību [indivīdiem, kas uzturas Kanādā. CBSA paplašinās šīs tiesības attiecībā uz tās rīcībā esošo PNR informāciju par ārvalstniekiem, kuri neuzturas Kanādā. Paredzētie izņēmumi ir lielā mērā salīdzināmi ar ierobežojumiem, ko var ieviest dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 13. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Piekļuves tiesības, tiesības uz labojumiem un papildinajumiem tiek atzītas Likumā par privātās dzīves aizsardzību [indivīdiem, kas uzturas Kanādā. CBSA paplašinās šīs tiesības attiecībā uz tās rīcībā esošo PNR informāciju par ārvalstniekiem, kuri neuzturas Kanādā. Paredzētie izņēmumi ir lielā mērā salīdzināmi ar ierobežojumiem, ko var ieviest dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 13. pantu.

| (20) | Tālāka pārsūtīšana citām valdības iestādēm, tostarp ārvalstu valdības iestādēm, tiks veikta, katru gadījumu izskatot atsevišķi, nolūkiem, kas ir identiski, vai atbilst noteikto mērķa ierobežojumam attiecībā uz minimālo datu apjomu. Datu pārsūtīšanu var arī veikt, lai aizsargātu datu subjekta vai citu personu būtiskas intereses, jo īpaši attiecībā uz ievērojamiem veselības apdraudējumiem, vai jebkurā tiesvedībā vai citādi atbilstīgi likuma prasībām. Saņēmējiestādēm saskaņā ar skaidriem datu izpaušanas noteikumiem ir pienākums izmantot datus vienīgi attiecīgajos nolūkos, un tās nedrīkst nosūtīt datus tālāk bez vienošanās ar CBSA. Nevienai citai ārvalstu, federālai, pavalsts vai vietējai iestādei nav tiešas elektroniskas piekļuves PNR datiem, izmantojot CBSA datubāzes. CBSA atteiksies publiskot PNR datus, pamatojoties uz atbrīvojumu no attiecīgām Likuma par informācijas pieejamību un Likuma par privātās dzīves aizsardzību normām. |
| --- | --- |

(20)

Tālāka pārsūtīšana citām valdības iestādēm, tostarp ārvalstu valdības iestādēm, tiks veikta, katru gadījumu izskatot atsevišķi, nolūkiem, kas ir identiski, vai atbilst noteikto mērķa ierobežojumam attiecībā uz minimālo datu apjomu. Datu pārsūtīšanu var arī veikt, lai aizsargātu datu subjekta vai citu personu būtiskas intereses, jo īpaši attiecībā uz ievērojamiem veselības apdraudējumiem, vai jebkurā tiesvedībā vai citādi atbilstīgi likuma prasībām. Saņēmējiestādēm saskaņā ar skaidriem datu izpaušanas noteikumiem ir pienākums izmantot datus vienīgi attiecīgajos nolūkos, un tās nedrīkst nosūtīt datus tālāk bez vienošanās ar CBSA. Nevienai citai ārvalstu, federālai, pavalsts vai vietējai iestādei nav tiešas elektroniskas piekļuves PNR datiem, izmantojot CBSA datubāzes. CBSA atteiksies publiskot PNR datus, pamatojoties uz atbrīvojumu no attiecīgām Likuma par informācijas pieejamību un Likuma par privātās dzīves aizsardzību normām.

| (21) | CBSA nesaņem īpašu kategoriju datus Direktīvas 95/46/EK 8. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(21)

CBSA nesaņem īpašu kategoriju datus Direktīvas 95/46/EK 8. panta izpratnē.

| (22) | Attiecībā uz izpildes mehānismiem, lai nodrošinātu, ka CBSA ievēro šos principus, ir paredzēta CBSA darbinieku apmācība un informēšana, kā arī sankcijas atsevišķiem darbiniekiem. To, kā CBSA ievēro privātumu, uzraudzīs neatkarīgais Privātuma aizsardzības komisāra birojs (Office of Canadian Privacy Commissioner) saskaņā ar Kanādas Tiesību un brīvību hartas un Likuma par privātas dzīves aizsardzību nosacījumiem. Privātuma aizsardzības komisārs var izskatīt sūdzības, kuras atsūtījušas dalībvalstu datu aizsardzības iestādes Kopienas iedzīvotāju vārdā, ja sūdzības iesniedzējs uzskata, ka viņa/viņas sūdzība nav pienācīgi izskatīta CBSA. Saistību izpildi ik gadu izskata CBSA kopā ar Komisijas vadītu grupu. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz izpildes mehānismiem, lai nodrošinātu, ka CBSA ievēro šos principus, ir paredzēta CBSA darbinieku apmācība un informēšana, kā arī sankcijas atsevišķiem darbiniekiem. To, kā CBSA ievēro privātumu, uzraudzīs neatkarīgais Privātuma aizsardzības komisāra birojs (Office of Canadian Privacy Commissioner) saskaņā ar Kanādas Tiesību un brīvību hartas un Likuma par privātas dzīves aizsardzību nosacījumiem. Privātuma aizsardzības komisārs var izskatīt sūdzības, kuras atsūtījušas dalībvalstu datu aizsardzības iestādes Kopienas iedzīvotāju vārdā, ja sūdzības iesniedzējs uzskata, ka viņa/viņas sūdzība nav pienācīgi izskatīta CBSA. Saistību izpildi ik gadu izskata CBSA kopā ar Komisijas vadītu grupu.

| (23) | Pārredzamības labad un lai garantētu dalībvalstu kompetento iestāžu spēju nodrošināt indivīdu aizsardzību attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, jānosaka izņēmuma apstākļi, kuros konkrētu datu plūsmas apturēšana var būt attaisnojama, neatkarīgi no tā, ka konstatēta pietiekama aizsardzība. |
| --- | --- |

(23)

Pārredzamības labad un lai garantētu dalībvalstu kompetento iestāžu spēju nodrošināt indivīdu aizsardzību attiecībā uz viņu personas datu apstrādi, jānosaka izņēmuma apstākļi, kuros konkrētu datu plūsmas apturēšana var būt attaisnojama, neatkarīgi no tā, ka konstatēta pietiekama aizsardzība.

| (24) | Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, ir iesniegusi atzinumus par pasažieru datu aizsardzības līmeni, ko nodrošina Kanādas iestādes, un Komisija ir vadījusies no šiem atzinumiem visā sarunu procesā ar CBSA. Komisija ir ņēmusi vērā šos atzinumus šā lēmuma (4) sagatavošanā. |
| --- | --- |

(24)

Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, ir iesniegusi atzinumus par pasažieru datu aizsardzības līmeni, ko nodrošina Kanādas iestādes, un Komisija ir vadījusies no šiem atzinumiem visā sarunu procesā ar CBSA. Komisija ir ņēmusi vērā šos atzinumus šā lēmuma (4) sagatavošanā.

| (25) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 95/46/EK 31. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(25)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 95/46/EK 31. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 95/46/EK 25. panta 2. punkta nolūkā tiek uzskatīts, ka Kanādas robeždienestu aģentūra (CBSA) nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni no Kopienas tai pārsūtītajiem PNR datiem par lidojumiem uz Kanādu vai no Kanādas, saskaņā ar pielikumā izklāstītajām saistībām.

2. pants

Šis lēmums attiecas tikai uz aizsardzības pietiekamību, ko CBSA nodrošina, lai izpildītu Direktīvas 95/46/EK 25. panta 1. punkta prasības, un tas neietekmē citu minētās direktīvas noteikumu īstenošanai paredzētos citus nosacījumus vai ierobežojumus, kuri attiecas uz personas datu apstrādi dalībvalstīs.

3. pants

1.   Neierobežojot dalībvalstu kompetento iestāžu pilnvaras rīkoties nolūkā nodrošināt atbilstību valsts tiesību aktiem, kuri ir pieņemti saskaņā ar noteikumiem, kas nav Direktīvas 95/46/EK 25. panta noteikumi, šīs iestādes var īstenot savas pašreizējās pilnvaras, lai apturētu datu plūsmu uz CBSA nolūkā aizsargāt indivīdus attiecībā uz viņu personas datu apstrādi šādos gadījumos:

| (a) | ja kompetenta Kanādas iestāde ir konstatējusi, ka CBSA pārkāpj piemērojamos aizsardzības standartus; vai |
| --- | --- |

(a)

ja kompetenta Kanādas iestāde ir konstatējusi, ka CBSA pārkāpj piemērojamos aizsardzības standartus; vai

| (b) | ja pastāv reāla iespēja, ka pielikumā norādītie aizsardzības standarti tiek pārkāpti un ka ir nopietns pamats uzskatīt, ka CBSA neveic vai neveiks atbilstošus un savlaicīgus pasākumus, lai atrisinātu attiecīgo jautājumu, un turpmāka pārsūtīšana varētu radīt reālus būtiska kaitējuma draudus datu subjektiem, un dalībvalstu kompetentās iestādes šajos apstākļos ir pielikušas attiecīgās pūles, lai informētu CBSA un dotu tai iespēju attiecīgi reaģēt. |
| --- | --- |

(b)

ja pastāv reāla iespēja, ka pielikumā norādītie aizsardzības standarti tiek pārkāpti un ka ir nopietns pamats uzskatīt, ka CBSA neveic vai neveiks atbilstošus un savlaicīgus pasākumus, lai atrisinātu attiecīgo jautājumu, un turpmāka pārsūtīšana varētu radīt reālus būtiska kaitējuma draudus datu subjektiem, un dalībvalstu kompetentās iestādes šajos apstākļos ir pielikušas attiecīgās pūles, lai informētu CBSA un dotu tai iespēju attiecīgi reaģēt.

2.   Apturēšanu atceļ, tiklīdz ir nodrošināti aizsardzības standarti un par to ir paziņots attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

4. pants

1.   Ja, pamatojoties uz 3. pantu, pieņem pasākumus, dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

2.   Dalībvalstis un Komisija informē cita citu par jebkādām izmaiņām aizsardzības standartos un par gadījumiem, kad to iestāžu darbība, kas ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka CBSA ievēro pielikumā norādītos aizsardzības standartus, nenodrošina šādu standartu ievērošanu.

3.   Ja informācija, kas ir apkopota atbilstīgi 3. pantam un šā panta 1. un 2. punktam, apliecina, ka vairs netiek ievēroti vajadzīgie pamatprincipi, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzības līmeni fiziskām personām, vai arī, ka jebkura iestāde, kas ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka CBSA ievēro pielikumā norādītos aizsardzības standartus, neefektīvi pilda savu uzdevumu, CBSA ir jāinformē un vajadzības gadījumā jāpiemēro Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punkta procedūru, lai atceltu vai apturētu šo lēmumu.

5. pants

Šā lēmuma darbība ir jāpārrauga un par visiem attiecīgajiem secinājumiem jāziņo komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 31. pantu, tostarp par visiem apstākļiem, kuri varētu ietekmēt šā lēmuma 1. pantā minēto secinājumu, ka aizsardzība attiecībā uz CBSA pārsūtītajiem lidmašīnu pasažieru PNR iekļautajiem personas datiem ir pietiekama Direktīvas 95/46/EK 25. panta izpratnē.

6. pants

Dalībvalstis četru mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šā lēmuma prasības.

7. pants

Šā lēmuma darbības termiņš beidzas pēc 3 gadiem un 6 mēnešiem pēc tā paziņošanas, ja vien šo termiņu nepagarina atbilstīgi kārtībai, kas noteikta Direktīvas 95/46/EK 31. panta 2. punktā.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 6. septembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Franco FRATTINI

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1.lpp.)

1

(2)  Šajā lēmumā termins “PNR” ietver papildu informāciju par pasažieri (API) kā tas noteikts Kanādas robeždienestu aģentūras (CBSA) Saistību nodaļas 4. iedaļā.

2

PNR

API

CBSA

(3)  Pasažieru informācijas (muitas) noteikumi un Imigrācijas un bēgļu aizsardzības 269. noteikumi.

3

(4)  Atzinums 3/2004 par Kanādas nodrošināto aizsardzības līmeni pasažieru datu reģistra (PNR) un papildu informācijas (API) pārsūtīšanai no aviosabiedrībām, ko darba grupa pieņēma 2004. gada 11. februārī, un kas ir pieejams internetā: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp88_fr.pdf.

4

PNR

API

Atzinums 1/2005 par Kanādas nodrošināto aizsardzības līmeni pasažieru datu reģistra (PNR) un papildu informācijas (API) pārsūtīšanai no aviosabiedrībām, ko darba grupa pieņēma 2005. gada 19. januārī, un kas ir pieejams internetā: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp103_fr.pdf

PNR

API

---

PIELIKUMS

KANĀDAS ROBEŽDIENESTU AĢENTŪRAS SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PNR PROGRAMMAS ĪSTENOŠANU

Likumīgas tiesības vākt API un PNR informāciju

| 1. | Visiem aviopārvadātājiem saskaņā ar Kanādas likumiem ir jānodrošina Kanādas robeždienestu aģentūra (CBSA) ar informāciju par pasažieriem lidmašīnu reisos uz Kanādu un no tās no API (papildu informāciju par pasažieri) un PNR (pasažieru datu reģistrs) datu bāzēm. CBSA juridiskās tiesības iegūt un saņemt šādu informāciju noteiktas Likuma par muitu 107.1 daļā un saskaņā ar Noteikumiem par pasažieru (muitas) informāciju, un Likuma par imigraciju un bēgļu aizsardzību 148. panta 1. daļas d) punktu, Imigrācijas un bēgļu aizsardzības 269. noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Visiem aviopārvadātājiem saskaņā ar Kanādas likumiem ir jānodrošina Kanādas robeždienestu aģentūra (CBSA) ar informāciju par pasažieriem lidmašīnu reisos uz Kanādu un no tās no API (papildu informāciju par pasažieri) un PNR (pasažieru datu reģistrs) datu bāzēm. CBSA juridiskās tiesības iegūt un saņemt šādu informāciju noteiktas Likuma par muitu 107.1 daļā un saskaņā ar Noteikumiem par pasažieru (muitas) informāciju, un Likuma par imigraciju un bēgļu aizsardzību 148. panta 1. daļas d) punktu, Imigrācijas un bēgļu aizsardzības 269. noteikumiem.

API un PNR informācijas vākšanas mērķis

| 2. | CBSA vāks API un PNR datus tikai par personām, kuru ceļojums ietver lidojumu uz Kanādu. CBSA izmantos API un PNR informāciju, kas iegūta no Eiropas un citiem aviopārvadātājiem, vienīgi, lai identificētu personas, kuras varētu būt saistītas ar terorismu vai parvadāt preces šādam mērķim, vai personas, kurām liegta iebraukšana Kanādā, jo tās potenciāli saistītas ar terorismu vai ar to saistītiem noziegumiem un citiem smagiem noziegumiem, ieskaitot organizēto noziedzību, kas ir starptautiska pēc būtības. |
| --- | --- |

2.

CBSA vāks API un PNR datus tikai par personām, kuru ceļojums ietver lidojumu uz Kanādu. CBSA izmantos API un PNR informāciju, kas iegūta no Eiropas un citiem aviopārvadātājiem, vienīgi, lai identificētu personas, kuras varētu būt saistītas ar terorismu vai parvadāt preces šādam mērķim, vai personas, kurām liegta iebraukšana Kanādā, jo tās potenciāli saistītas ar terorismu vai ar to saistītiem noziegumiem un citiem smagiem noziegumiem, ieskaitot organizēto noziedzību, kas ir starptautiska pēc būtības.

| 3. | API un PNR informāciju CBSA izmantos pret personām, kuras nopratinās un pārbaudīs pēc ierašanās Kanādā, vai, ja būs nepieciešama sīkāka izmeklēšana saistībā ar kādu no 2. punktā minētajiem iemesliem. Ne CBSA, ne kāda cita Kanādas tiesībsargājošā iestāde neuzsāks izmeklēšanu tikai balstoties uz automātiski apstrādātiem API un PNR datiem. |
| --- | --- |

3.

API un PNR informāciju CBSA izmantos pret personām, kuras nopratinās un pārbaudīs pēc ierašanās Kanādā, vai, ja būs nepieciešama sīkāka izmeklēšana saistībā ar kādu no 2. punktā minētajiem iemesliem. Ne CBSA, ne kāda cita Kanādas tiesībsargājošā iestāde neuzsāks izmeklēšanu tikai balstoties uz automātiski apstrādātiem API un PNR datiem.

API un PNR informācijas vākšana

| 4. | API elementu saraksts, kurus CBSA vāks 2. punktā minētajiem mērķiem, kas noteikti Likuma par muitu balstītajos Pasažieru informācijas (muitas) noteikumu 3. panta a) līdz f) punktā (1). PNR datu elementu saraksts, kurus vāks CBSA 2. pantā minētiem mērķiem, atrodams A pielikumā. Drošības labad “īpašu kategoriju datu elementus” Direktīvas 95/46/EK (tektā turpmāk – “direktīva”) 8.1 panta nozīmē, kā arī visi “atvērta teksta” un “visparīgu piezīmju” lauki netiks iekļauti 25 elementu sastāvā. |
| --- | --- |

4.

API elementu saraksts, kurus CBSA vāks 2. punktā minētajiem mērķiem, kas noteikti Likuma par muitu balstītajos Pasažieru informācijas (muitas) noteikumu 3. panta a) līdz f) punktā (1). PNR datu elementu saraksts, kurus vāks CBSA 2. pantā minētiem mērķiem, atrodams A pielikumā. Drošības labad “īpašu kategoriju datu elementus” Direktīvas 95/46/EK (tektā turpmāk – “direktīva”) 8.1 panta nozīmē, kā arī visi “atvērta teksta” un “visparīgu piezīmju” lauki netiks iekļauti 25 elementu sastāvā.

| 5. | CBSA nepieprasīs aviopārvadātājam vākt tādu PNR informāciju, ko aviopārvadātājs nereģistrē saviem mērķiem un nepieprasīs pārvadatājam vākt jekādu papildu informāciju tālākai nodošanai CBSA rīcībā. Tādēļ CBSA atzīst, ka vāks A pielikumā uzskaitītos datu elementus tikai tādā mērā, cik aviopārvadātājs tos ievadījis automatizētajā rezervēšanas sistēmā un izlidošanas kontroles sistēmās (DCS). |
| --- | --- |

5.

CBSA nepieprasīs aviopārvadātājam vākt tādu PNR informāciju, ko aviopārvadātājs nereģistrē saviem mērķiem un nepieprasīs pārvadatājam vākt jekādu papildu informāciju tālākai nodošanai CBSA rīcībā. Tādēļ CBSA atzīst, ka vāks A pielikumā uzskaitītos datu elementus tikai tādā mērā, cik aviopārvadātājs tos ievadījis automatizētajā rezervēšanas sistēmā un izlidošanas kontroles sistēmās (DCS).

| 6. | Pirms veikt jebkādu pārskatīšanu, CBSA konsultēsies un vienosies ar Eiropas Komisiju par 25 pieprasītiem PNR elementiem, kas norādīti A pielikumā:






  a) | ja CBSA apzina vēl kādu papildu PNR datu elementu, kas būtu pieejams un pēc tās uzskatiem šis elements ir nepieciešams 2. punktā minetajiem mērķiem; vai |
| --- | --- | --- |

6.

Pirms veikt jebkādu pārskatīšanu, CBSA konsultēsies un vienosies ar Eiropas Komisiju par 25 pieprasītiem PNR elementiem, kas norādīti A pielikumā:

a)

ja CBSA apzina vēl kādu papildu PNR datu elementu, kas būtu pieejams un pēc tās uzskatiem šis elements ir nepieciešams 2. punktā minetajiem mērķiem; vai

| b) | ja CBSA apzina kādu PNR datu elementu, kas vairs nav nepieciešams 2. punktā minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

b)

ja CBSA apzina kādu PNR datu elementu, kas vairs nav nepieciešams 2. punktā minētajiem mērķiem.

Piekļūšana API un PNR informācijai

| 7. | CBSA Pasažieru informācijas sistēma (turpmāk tekstā “PAXIS”) pārveidota tā, lai saņemtu API un PNR informāciju no aviopārvadātājiem. |
| --- | --- |

7.

CBSA Pasažieru informācijas sistēma (turpmāk tekstā “PAXIS”) pārveidota tā, lai saņemtu API un PNR informāciju no aviopārvadātājiem.

API un PNR informācijas uzglabāšana un pieejamība

| 8. | Ja API un PNR informācija attiecas uz personu, kas Kanādā nav pakļauta izmeklēšanai saistībā ar kādu no 2. punktā minētajiem apsvērumiem, tā tiks saglabāta PAXIS sistemā ilgākais uz 3,5 gadiem. Šajā periodā informāciju uzglabās pēc iespējas anonīmi, t.i.,:






  a) | Visa pieejamā API un PNR informācija, kas saņemta pirmo 72 stundu laikā, būs pieejama ierobežotam skaitam CBSA un izlūkdienestu darbiniekiem, kuri informāciju izmantos, lai konstatētu personas, kurām japievērš pastiprināta uzmanība un kuras pastiprināti jaizjautā pēc ierašanas Kanādā, ņemot vērā 2. pantā minetos apsvērumus. |
| --- | --- | --- |

8.

Ja API un PNR informācija attiecas uz personu, kas Kanādā nav pakļauta izmeklēšanai saistībā ar kādu no 2. punktā minētajiem apsvērumiem, tā tiks saglabāta PAXIS sistemā ilgākais uz 3,5 gadiem. Šajā periodā informāciju uzglabās pēc iespējas anonīmi, t.i.,:

a)

Visa pieejamā API un PNR informācija, kas saņemta pirmo 72 stundu laikā, būs pieejama ierobežotam skaitam CBSA un izlūkdienestu darbiniekiem, kuri informāciju izmantos, lai konstatētu personas, kurām japievērš pastiprināta uzmanība un kuras pastiprināti jaizjautā pēc ierašanas Kanādā, ņemot vērā 2. pantā minetos apsvērumus.

| b) | Pēc 72 stundām un līdz divu gadu perioda beigām kopš saņemšanas, personas PNR dati tiks saglabāti PAXIS sistēmā, kur tie būs pieejami ierobežotam skaitam CBSA izlūkdienesta darbiniekiem, kas bāzējas Kanādas starptautiskajā lidostā vai CBSA mītnē Otavā. Personas vārds, uz kuru šī informācija attiecas, nebūs šiem darbiniekiem pieejams, ja vien tas nebūs vajadzīgs izmeklēšanai Kanādā, ņemot vērā 2. pantā minētos apsvērumus. PNR dati tiks atklāti tikai gadījumā, ja darbinieks pamatoti uzskata, ka personas vārdu vajag atklāt, lai varētu turpināt izmeklēšanu. Šajā periodā atklāto informāciju izmantos CBSA izlūkdienesta analītiķi, lai analizētu tendences un nākotnes riska indikatorus, kas attiecas uz 2. pantā minētajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

b)

Pēc 72 stundām un līdz divu gadu perioda beigām kopš saņemšanas, personas PNR dati tiks saglabāti PAXIS sistēmā, kur tie būs pieejami ierobežotam skaitam CBSA izlūkdienesta darbiniekiem, kas bāzējas Kanādas starptautiskajā lidostā vai CBSA mītnē Otavā. Personas vārds, uz kuru šī informācija attiecas, nebūs šiem darbiniekiem pieejams, ja vien tas nebūs vajadzīgs izmeklēšanai Kanādā, ņemot vērā 2. pantā minētos apsvērumus. PNR dati tiks atklāti tikai gadījumā, ja darbinieks pamatoti uzskata, ka personas vārdu vajag atklāt, lai varētu turpināt izmeklēšanu. Šajā periodā atklāto informāciju izmantos CBSA izlūkdienesta analītiķi, lai analizētu tendences un nākotnes riska indikatorus, kas attiecas uz 2. pantā minētajiem apsvērumiem.

| c) | Divus gadus pēc saņemšanas, PNR dati tiks saglabāti PAXIS sistēmā uz laiku līdz 1,5 gadiem, bet visi datu elementi, kas var palīdzēt identificēt personu, uz kuru attiecas informācija, būs pieejami tikai ar CBSA prezidenta piekrišanu, ja tie skar 2. pantā minētos apsvērumus. Šajā periodā atklāto informāciju izmantos CBSA izlūkdienesta analītiķi, lai analizētu tendences un nākotnes riska indikatorus, kas attiecas uz 2. pantā minētajiem apsverumiem. |
| --- | --- |

c)

Divus gadus pēc saņemšanas, PNR dati tiks saglabāti PAXIS sistēmā uz laiku līdz 1,5 gadiem, bet visi datu elementi, kas var palīdzēt identificēt personu, uz kuru attiecas informācija, būs pieejami tikai ar CBSA prezidenta piekrišanu, ja tie skar 2. pantā minētos apsvērumus. Šajā periodā atklāto informāciju izmantos CBSA izlūkdienesta analītiķi, lai analizētu tendences un nākotnes riska indikatorus, kas attiecas uz 2. pantā minētajiem apsverumiem.

| d) | API informācija tiks glabāta atsevišķi no PNR informācijas PAXIS sistēmā. Informāciju saglabās PAXIS sistēmā ilgākais 3,5 gadus, bet šajā periodā, API informācija, kas attiecas uz personu, netiks izmantota, lai piekļūtu PNR informācijai par to pašu personu, izņemot gadījumus, ja PNR dati tiek nodoti atklātībai b punktā aprakstītajos apstākļos. |
| --- | --- |

d)

API informācija tiks glabāta atsevišķi no PNR informācijas PAXIS sistēmā. Informāciju saglabās PAXIS sistēmā ilgākais 3,5 gadus, bet šajā periodā, API informācija, kas attiecas uz personu, netiks izmantota, lai piekļūtu PNR informācijai par to pašu personu, izņemot gadījumus, ja PNR dati tiek nodoti atklātībai b punktā aprakstītajos apstākļos.

| 9. | Ja API un PNR informācija attiecas uz personu, kas Kanādā ir pakļauta izmeklēšanai kāda no 2. punktā minēto apsvērumu dēļ, tā tiks saglabāta CBSA datu bāzē. Šajās datu bāzes ir informācija par personām, pret kurām uzsākta izmeklēšana vai kuras pakļautas kontrolei saskaņā ar CBSA likumdošanu. Pieeja šīm datu bāzēm ir tikai tiem CBSA darbiniekiem, kuru pienākumos ir piekļūt šīm datu bāzēm, pie tam šī rīcība tiek rūpīgi uzraudzīta. API un PNR informācija, kas tiek nosūtīta uz izlūkinformācijas datu bāzi, sistēmā tiks saglabāta ne ilgāk par nepieciešamo laiku, un jebkurā gadījumā ne ilgāk par 6 gadiem, kad tā tiks iznīcināta, ja vien to nav nepieciešams saglabāt atbilstīgi Likumam par privatās dzīves aizsardzību vai Likumam par informācijas pieejamību, kā tas izskaidrots 10.b punktā. |
| --- | --- |

9.

Ja API un PNR informācija attiecas uz personu, kas Kanādā ir pakļauta izmeklēšanai kāda no 2. punktā minēto apsvērumu dēļ, tā tiks saglabāta CBSA datu bāzē. Šajās datu bāzes ir informācija par personām, pret kurām uzsākta izmeklēšana vai kuras pakļautas kontrolei saskaņā ar CBSA likumdošanu. Pieeja šīm datu bāzēm ir tikai tiem CBSA darbiniekiem, kuru pienākumos ir piekļūt šīm datu bāzēm, pie tam šī rīcība tiek rūpīgi uzraudzīta. API un PNR informācija, kas tiek nosūtīta uz izlūkinformācijas datu bāzi, sistēmā tiks saglabāta ne ilgāk par nepieciešamo laiku, un jebkurā gadījumā ne ilgāk par 6 gadiem, kad tā tiks iznīcināta, ja vien to nav nepieciešams saglabāt atbilstīgi Likumam par privatās dzīves aizsardzību vai Likumam par informācijas pieejamību, kā tas izskaidrots 10.b punktā.

| 10. | Ja CBSA izmanto privāto informāciju, lai pieņemtu lēmumu, kas var ietekmēt datu subjekta privātas intereses, minētā informācija jāsaglabā 2 gadus no izmantošanas brīža, lai datu subjektam būtu iespēja piekļūt šiem datiem, attiecībā uz ko tika pieņemts lēmums, ja vien šī persona piekrīt datu ātrākai publiskošanai vai, ja ir saņemts pieprasījums piekļūt šādai informācijai; līdz tam laikam personai ir visas Likumā par privatās dzīves aizsardzību vai Likumā par informācijas pieejamību garantētās tiesības.






  a) | Ja informācija saglabāta PAXIS datu bāzē, šis divu gadu periods tiks pagarināts līdz maksimums 3,5 gadiem, kura laikā informāciju saglabās šajā datu bāzē. |
| --- | --- | --- |

10.

Ja CBSA izmanto privāto informāciju, lai pieņemtu lēmumu, kas var ietekmēt datu subjekta privātas intereses, minētā informācija jāsaglabā 2 gadus no izmantošanas brīža, lai datu subjektam būtu iespēja piekļūt šiem datiem, attiecībā uz ko tika pieņemts lēmums, ja vien šī persona piekrīt datu ātrākai publiskošanai vai, ja ir saņemts pieprasījums piekļūt šādai informācijai; līdz tam laikam personai ir visas Likumā par privatās dzīves aizsardzību vai Likumā par informācijas pieejamību garantētās tiesības.

a)

Ja informācija saglabāta PAXIS datu bāzē, šis divu gadu periods tiks pagarināts līdz maksimums 3,5 gadiem, kura laikā informāciju saglabās šajā datu bāzē.

| b) | Ja informāciju saglabā izlūkinformācijas datu bāzē, API un PNR informācija var tikt saglabāta, ja nepieciešams, uz laiku ne ilgāk par 6 gadiem, kad CBSA to izmanto izmeklēšanas vajadzībām, kas aprakstītas 9. punktā, un pēc tam uz nākamajiem 2 gadiem, kuru laikā, personai, uz kuru šī informācija attiecas, būs iespēja tai piekļūt saskaņā ar Likumu par privatās dzīves aizsardzību vai Likumu par informācijas pieejamību, taču tā nebūs pieejama CBSA administratīvai izmantošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja informāciju saglabā izlūkinformācijas datu bāzē, API un PNR informācija var tikt saglabāta, ja nepieciešams, uz laiku ne ilgāk par 6 gadiem, kad CBSA to izmanto izmeklēšanas vajadzībām, kas aprakstītas 9. punktā, un pēc tam uz nākamajiem 2 gadiem, kuru laikā, personai, uz kuru šī informācija attiecas, būs iespēja tai piekļūt saskaņā ar Likumu par privatās dzīves aizsardzību vai Likumu par informācijas pieejamību, taču tā nebūs pieejama CBSA administratīvai izmantošanai.

| 11. | API un PNR informācija pēc glabšanas termiņa beigām, kā tas aprakstīts 8. un 10. punktā, tiks iznīcināta saskaņā ar Likumu par valsts arhīvu (2). |
| --- | --- |

11.

API un PNR informācija pēc glabšanas termiņa beigām, kā tas aprakstīts 8. un 10. punktā, tiks iznīcināta saskaņā ar Likumu par valsts arhīvu (2).

API un PNR datu nodošana atklātībai citām Kanādas valdības iestādēm

| 12. | Visa CBSA atklātā API un PNR informācija ir saskaņota ar Likumu par privatās dzīves aizsardzību, Likumu par informācijas pieejamību un CBSA normatīvajiem aktiem. Lai gan Likums par privatās dzīves aizsardzību un Likumu par informācijas pieejamību ļauj piekļūt datiem, ja vien nepiemēro izņēmumus vai izslēgšanas gadījumus, šie likumi neparedz obligātu API un PNR informācijas atklāšanu. CBSA administratvās politikas dokumenta kopija, kas reglamentē API un PNR informācijas atklāšanu, piekļuvi tai un izmantošanu, Memorands D-1-16-3 ar nosaukumu “Pagaidu administratīvās vadlīnijas “Pasažieru datu reģistra” (PNR) informācijas nodošanu atklāšanai, piekļuvei un izmantošanai” tiks publicēts un būs pieejams CBSA tīmekļa vietnē. Šī politika, kas aprakstīta Saistību 37. pantā, norāda, ka API un PNR informāciju var sniegt citām Kanādas valsts iestādēm tikai mērķiem, kas norādīti 2. punktā, ja informācijas nodošanu atklātībai pieprasa ar tiesas pavēsti vai izsniegtu pilnvaru vai Kanādas juridikcijas tiesas, privātpersonas vai iestādes rīkojumu, kas paredz sagatavot informāciju, kā arī jebkura tiesvedība. |
| --- | --- |

12.

Visa CBSA atklātā API un PNR informācija ir saskaņota ar Likumu par privatās dzīves aizsardzību, Likumu par informācijas pieejamību un CBSA normatīvajiem aktiem. Lai gan Likums par privatās dzīves aizsardzību un Likumu par informācijas pieejamību ļauj piekļūt datiem, ja vien nepiemēro izņēmumus vai izslēgšanas gadījumus, šie likumi neparedz obligātu API un PNR informācijas atklāšanu. CBSA administratvās politikas dokumenta kopija, kas reglamentē API un PNR informācijas atklāšanu, piekļuvi tai un izmantošanu, Memorands D-1-16-3 ar nosaukumu “Pagaidu administratīvās vadlīnijas “Pasažieru datu reģistra” (PNR) informācijas nodošanu atklāšanai, piekļuvei un izmantošanai” tiks publicēts un būs pieejams CBSA tīmekļa vietnē. Šī politika, kas aprakstīta Saistību 37. pantā, norāda, ka API un PNR informāciju var sniegt citām Kanādas valsts iestādēm tikai mērķiem, kas norādīti 2. punktā, ja informācijas nodošanu atklātībai pieprasa ar tiesas pavēsti vai izsniegtu pilnvaru vai Kanādas juridikcijas tiesas, privātpersonas vai iestādes rīkojumu, kas paredz sagatavot informāciju, kā arī jebkura tiesvedība.

| 13. | API un PNR informācija netiks atklāta lielos apmēros. CBSA atklās API un PNR informāciju par katru atsevišķu gadījumu un tikai izvērtējot cik būtisku PNR informāciju paredzēts nodot atklātībai. Tiks sniegti tikai tie konkrētie API un PNR elementi, kuri ir skaidri norādīti kā nepieciešamie konkrētajos apstākļos. Jebkurā gadījumā tiks sniegts minimāls informācijas apjoms. |
| --- | --- |

13.

API un PNR informācija netiks atklāta lielos apmēros. CBSA atklās API un PNR informāciju par katru atsevišķu gadījumu un tikai izvērtējot cik būtisku PNR informāciju paredzēts nodot atklātībai. Tiks sniegti tikai tie konkrētie API un PNR elementi, kuri ir skaidri norādīti kā nepieciešamie konkrētajos apstākļos. Jebkurā gadījumā tiks sniegts minimāls informācijas apjoms.

| 14. | CBSA nodos atklātībai tikai tādu API un PNR informāciju, kurai tās saņēmēji apņemas nodrošināt tādu pašu drošību kā CBSA. Kanādas varas iestādēm, kas saņem PNR informāciiju, arī jāievēro Likuma par privātās dzīves aizsardzību prasības, kā tas noteikts minētā likuma pielikumā. Likums par privātās dzīves aizsardzību attiecas uz personīgu informāciju, kas ir informācija par identificējamu indivīdu, kura ir reģistrēta jebkurā formā un ir pakļauta Kanādas federālās valdības ministrijas vai departamenta kontrolei, kā to nosaka minētais likums. Ministrija vai aģentūra nedrīkst vākt jebkādu personīgu informāciju, ja vien tā “tieši neattiecas uz operāciju programmu vai šīs iestādes darbību.” |
| --- | --- |

14.

CBSA nodos atklātībai tikai tādu API un PNR informāciju, kurai tās saņēmēji apņemas nodrošināt tādu pašu drošību kā CBSA. Kanādas varas iestādēm, kas saņem PNR informāciiju, arī jāievēro Likuma par privātās dzīves aizsardzību prasības, kā tas noteikts minētā likuma pielikumā. Likums par privātās dzīves aizsardzību attiecas uz personīgu informāciju, kas ir informācija par identificējamu indivīdu, kura ir reģistrēta jebkurā formā un ir pakļauta Kanādas federālās valdības ministrijas vai departamenta kontrolei, kā to nosaka minētais likums. Ministrija vai aģentūra nedrīkst vākt jebkādu personīgu informāciju, ja vien tā “tieši neattiecas uz operāciju programmu vai šīs iestādes darbību.”

| 15. | CBSA saskaņā ar pieņemto praksi par informācijas nodošanu atklātībā paredz, ka Kanādas federālās un provinču tiesībsargājošās iestādes apņemas neizpaust tālāk saņemto informāciju bez CBSA atļaujas, ja vien pretējo neparedz likums. |
| --- | --- |

15.

CBSA saskaņā ar pieņemto praksi par informācijas nodošanu atklātībā paredz, ka Kanādas federālās un provinču tiesībsargājošās iestādes apņemas neizpaust tālāk saņemto informāciju bez CBSA atļaujas, ja vien pretējo neparedz likums.

API un PNR informācijas atklāšana citām valstīm

| 16. | CBSA var dalīties ar informāciju ar citas valsts valdību saskaņā ar vienošanos vai līgumu atbilstoši Likuma par privātās dzīves aizsardzību 8(2) apakšiedaļu un Likuma par muitu 107(8) apakšiedaļu. |
| --- | --- |

16.

CBSA var dalīties ar informāciju ar citas valsts valdību saskaņā ar vienošanos vai līgumu atbilstoši Likuma par privātās dzīves aizsardzību 8(2) apakšiedaļu un Likuma par muitu 107(8) apakšiedaļu.

| 17. | Šādas vienošanās vai līgumi var ietvert saprašanās memorandu, kas sastādīts tieši CBSA PNR programmai, vai līgumu saskaņā ar kuru CBSA amatpersonām jānodrošina palīdzība un informācija. Jebkurā no minētajiem variantiem, informācija tiks sniegta tikai saskaņā ar 2. punktā minētajiem motīviem un tikai gadījumā, ja saņēmējvalsts uzņemas nodrošinat informācijas aizsardzību saskaņā ar šīm Saistībām. Visos gadījumos tiks sniegts mazākais iespējamais informācijas apjoms. |
| --- | --- |

17.

Šādas vienošanās vai līgumi var ietvert saprašanās memorandu, kas sastādīts tieši CBSA PNR programmai, vai līgumu saskaņā ar kuru CBSA amatpersonām jānodrošina palīdzība un informācija. Jebkurā no minētajiem variantiem, informācija tiks sniegta tikai saskaņā ar 2. punktā minētajiem motīviem un tikai gadījumā, ja saņēmējvalsts uzņemas nodrošinat informācijas aizsardzību saskaņā ar šīm Saistībām. Visos gadījumos tiks sniegts mazākais iespējamais informācijas apjoms.

| 18. | PAXIS saglabātu API un PNR informāciju sniegs tikai tām valstīm, kuras atbilst direktīvas prasībām, vai uz kurām šī direktīva attiecas. |
| --- | --- |

18.

PAXIS saglabātu API un PNR informāciju sniegs tikai tām valstīm, kuras atbilst direktīvas prasībām, vai uz kurām šī direktīva attiecas.

| 19. | API un PNR informāciju, kas saglabāta izlūkinformācijas datu bāzē, kā tas aprakstīts 9. punktā, var sniegt saskaņā ar līguma saistībām, ņemot vērā Muitas savstarpējās palīdzības līgumu un Savstarpējās tiesiskās palīdzības līgumu. Šajā gadījumā API un PNR informācijas elementi tiks sniegti konkrētos gadījumos, garantējot, ka CBSA rīcībā ir pierādījumi tam, kas norāda, ka pieprasījums ir tieši saistīts ar 2. punktā minēto noziegumu izmeklēšanu vai novēršanu, pie tam informācija tiks sniegta tikai tādā apjomā, lai sasniegtu konkrētās izmeklēšanas uzdevumus. |
| --- | --- |

19.

API un PNR informāciju, kas saglabāta izlūkinformācijas datu bāzē, kā tas aprakstīts 9. punktā, var sniegt saskaņā ar līguma saistībām, ņemot vērā Muitas savstarpējās palīdzības līgumu un Savstarpējās tiesiskās palīdzības līgumu. Šajā gadījumā API un PNR informācijas elementi tiks sniegti konkrētos gadījumos, garantējot, ka CBSA rīcībā ir pierādījumi tam, kas norāda, ka pieprasījums ir tieši saistīts ar 2. punktā minēto noziegumu izmeklēšanu vai novēršanu, pie tam informācija tiks sniegta tikai tādā apjomā, lai sasniegtu konkrētās izmeklēšanas uzdevumus.

API un PNR informācijas atklāšana datu subjekta sevišķi svarīgās interesēs

| 20. | Neatkarīgi no šīm Saistībām, CBSA drīkst atklāt API un PNR informāciju, kas attiecas uz Kanādas vai citas valsts valdības iestādēm vai aģentūrām, ja šāda informācijas atklāšana ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta sevišķi svarīgās vai citu personu intereses, jo īpaši kas attiecībā uz būtiskiem veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

20.

Neatkarīgi no šīm Saistībām, CBSA drīkst atklāt API un PNR informāciju, kas attiecas uz Kanādas vai citas valsts valdības iestādēm vai aģentūrām, ja šāda informācijas atklāšana ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta sevišķi svarīgās vai citu personu intereses, jo īpaši kas attiecībā uz būtiskiem veselības apdraudējumiem.

Datu subjekta informēšana

| 21. | CBP nodrošinās informāciju ceļotājiem par API un PNR prasībām un ar tās lietošanu saistītajiem jautājumiem, t.i., vispārīga informācija par pilnvarojumu, saskaņā ar kuru tiek apkopoti dati, datu apkopošanas nolūks, datu aizsardzība, datu sniegšanas veids un apjoms citām iestādēm, atbildīgās CBSA amatpersonas, pārsūdzības iespējas un kontaktinformācija personām, kurām ir jautājumi vai neskaidrības. |
| --- | --- |

21.

CBP nodrošinās informāciju ceļotājiem par API un PNR prasībām un ar tās lietošanu saistītajiem jautājumiem, t.i., vispārīga informācija par pilnvarojumu, saskaņā ar kuru tiek apkopoti dati, datu apkopošanas nolūks, datu aizsardzība, datu sniegšanas veids un apjoms citām iestādēm, atbildīgās CBSA amatpersonas, pārsūdzības iespējas un kontaktinformācija personām, kurām ir jautājumi vai neskaidrības.

Tiesību pārskata mehānismi CBSA PNR programmai

| 22. | PNR programmas atbilstību var kontrolēt Kanādas Privātuma lietu komisārs un Kanādas ģenerālauditors. |
| --- | --- |

22.

PNR programmas atbilstību var kontrolēt Kanādas Privātuma lietu komisārs un Kanādas ģenerālauditors.

| 23. | Kanādas neatkarīgā datu aizsardzības iestāde, Kanādas Privātuma lietu komisārs var izmeklēt valdības iestāžu un aģentūru atbilstību Likumam par privatās dzīves aizsardzību un uzraudzīt cik lielā mērā CBSA atbilst šīm Saistībām. Ņemot vērā pie standarta uzdevumus un kritērijus, Privātuma lietu komisāra biroja prakses un pārskata nodaļa var sastādīt atbilstības pārskatus un veikt izmeklēšanu. Kanādas Privātuma lietu komisārs var nodot informāciju atklātībai, kas pēc viņa/viņas domām nepieciešama, lai veiktu izmeklēšanu saskaņā ar likumu, vai pamatojot izmeklēšanas rezultātus un ieteikumus ikvienā ziņojumā, kas sastādīts saskaņā ar likumu. |
| --- | --- |

23.

Kanādas neatkarīgā datu aizsardzības iestāde, Kanādas Privātuma lietu komisārs var izmeklēt valdības iestāžu un aģentūru atbilstību Likumam par privatās dzīves aizsardzību un uzraudzīt cik lielā mērā CBSA atbilst šīm Saistībām. Ņemot vērā pie standarta uzdevumus un kritērijus, Privātuma lietu komisāra biroja prakses un pārskata nodaļa var sastādīt atbilstības pārskatus un veikt izmeklēšanu. Kanādas Privātuma lietu komisārs var nodot informāciju atklātībai, kas pēc viņa/viņas domām nepieciešama, lai veiktu izmeklēšanu saskaņā ar likumu, vai pamatojot izmeklēšanas rezultātus un ieteikumus ikvienā ziņojumā, kas sastādīts saskaņā ar likumu.

| 24. | Kanādas ģenerālauditors veic neatkarīgu revīziju Kanādas federālās valdības darbībās. Šīs revīzijas nosūta Kanādas parlamenta deputātiem un sabiedrībai sniedz objektīvu informaciju, lai palīdzētu kontrolēt valdības darbu un prasīt atskaites par to. |
| --- | --- |

24.

Kanādas ģenerālauditors veic neatkarīgu revīziju Kanādas federālās valdības darbībās. Šīs revīzijas nosūta Kanādas parlamenta deputātiem un sabiedrībai sniedz objektīvu informaciju, lai palīdzētu kontrolēt valdības darbu un prasīt atskaites par to.

| 25. | Privātuma lietu komisāra un ģenerālauditora gala ziņojumi ir pieejami sabiedrībai parlamenta ikgada ziņojumā un pēc viņu ieskatiem arī internetā. CBSA sniegs Komisijai pieeju jebkurām šādu ziņojumu kopijām, kas jebkādā veidā attiecas uz PNR programmu. |
| --- | --- |

25.

Privātuma lietu komisāra un ģenerālauditora gala ziņojumi ir pieejami sabiedrībai parlamenta ikgada ziņojumā un pēc viņu ieskatiem arī internetā. CBSA sniegs Komisijai pieeju jebkurām šādu ziņojumu kopijām, kas jebkādā veidā attiecas uz PNR programmu.

Vienotais pārskats CBSA PNR programmai

| 26. | Bez iepriekš minētajiem pārskata procesiem, kas paredzēti saskaņā ar Kanādas likumdošanu, CBSA ikgadu, vai pēc vajadzības, piedalīsies kopīgā PNR programmas pārskatā attiecībā uz API un PNR datu pārsūtīšanu CBSA, vienojoties ar Komisiju. |
| --- | --- |

26.

Bez iepriekš minētajiem pārskata procesiem, kas paredzēti saskaņā ar Kanādas likumdošanu, CBSA ikgadu, vai pēc vajadzības, piedalīsies kopīgā PNR programmas pārskatā attiecībā uz API un PNR datu pārsūtīšanu CBSA, vienojoties ar Komisiju.

Pārsūdzība

Tiesiskais regulējums

| 27. | Kanādas Tiesību un brīvību harta, kas ir daļa no Kanādas konstitūcijas, attiecināma uz jebkuru valdības darbību, ieskaitot likumdošanu. Hartas 8. pants nodrošina tiesības uz aizsardzību pret nepamatotu kratīšanu un arestu, un garantē privātās dzīves aizsardzību. Hartas 24. pants dod tiesības personai, kuras tiesības ir bijušas pārkāptas, griezties atbilstošas jurisdikcijas tiesā, lai saņemtu atlīdzību, kādu tiesa uzskatīs par piemērotu konkrētajos apstakļos. |
| --- | --- |

27.

Kanādas Tiesību un brīvību harta, kas ir daļa no Kanādas konstitūcijas, attiecināma uz jebkuru valdības darbību, ieskaitot likumdošanu. Hartas 8. pants nodrošina tiesības uz aizsardzību pret nepamatotu kratīšanu un arestu, un garantē privātās dzīves aizsardzību. Hartas 24. pants dod tiesības personai, kuras tiesības ir bijušas pārkāptas, griezties atbilstošas jurisdikcijas tiesā, lai saņemtu atlīdzību, kādu tiesa uzskatīs par piemērotu konkrētajos apstakļos.

| 28. | Ārzemnieka tiesības piekļūt datiem, kas atrodas Kanādas federālās valdības iestādes kontrolē, atbilstīgi Likuma par informācijas pieejamību (ATIA) 1. paplašinājuma rīkojumam, tiek piešķirtas ikvienam, kas uzturas Kanādas teritorijā. Izņēmumi attiecas uz konkrētiem gadījumiem, kā to paredz Likums, kad ārzemnieks, kurš uzturas Kanādā vai persona, kas uzturas Kanādā ar ārzemnieka piekrišanu, kurš neuzturas Kanādā, var pieprasīt ATIA datus par ārzemnieku un saņemt šos datus. |
| --- | --- |

28.

Ārzemnieka tiesības piekļūt datiem, kas atrodas Kanādas federālās valdības iestādes kontrolē, atbilstīgi Likuma par informācijas pieejamību (ATIA) 1. paplašinājuma rīkojumam, tiek piešķirtas ikvienam, kas uzturas Kanādas teritorijā. Izņēmumi attiecas uz konkrētiem gadījumiem, kā to paredz Likums, kad ārzemnieks, kurš uzturas Kanādā vai persona, kas uzturas Kanādā ar ārzemnieka piekrišanu, kurš neuzturas Kanādā, var pieprasīt ATIA datus par ārzemnieku un saņemt šos datus.

| 29. | Saskaņā ar Likumu par privātās dzīves aizsardzību, tiesības piekļūt personīgai informācijai un pieprasīt labojumus vai papildinājumus tajā atbilstīgi 2. paplašinājuma rīkojumam ir jebkuram, kurš uzturas Kanādā. Tādējādi izņēmuma gadījumi likumā attiecas uz ārvalstu pilsoni, kurš var baudīt šīs tiesības, ja viņš uzturas Kanādā. |
| --- | --- |

29.

Saskaņā ar Likumu par privātās dzīves aizsardzību, tiesības piekļūt personīgai informācijai un pieprasīt labojumus vai papildinājumus tajā atbilstīgi 2. paplašinājuma rīkojumam ir jebkuram, kurš uzturas Kanādā. Tādējādi izņēmuma gadījumi likumā attiecas uz ārvalstu pilsoni, kurš var baudīt šīs tiesības, ja viņš uzturas Kanādā.

Administratīvā sistēma

| 30. | Tomēr, bez iepriekš minētā, valdības iestāde, kuras rīcībā ir personīga informācija par personu, var administratīvā ceļā ļaut ārvalstniekiem, kuri neuzturas Kanādā, piekļūt šai informācijai, to labot vai izdarīt atzīmes. CBSA paplašinās šīs tiesības attiecībā uz tās rīcībā esošo API un PNR informāciju ES pilsoņiem vai citām personām, kuras neuzturas Kanādā, citos likumā atļautos gadījumos. |
| --- | --- |

30.

Tomēr, bez iepriekš minētā, valdības iestāde, kuras rīcībā ir personīga informācija par personu, var administratīvā ceļā ļaut ārvalstniekiem, kuri neuzturas Kanādā, piekļūt šai informācijai, to labot vai izdarīt atzīmes. CBSA paplašinās šīs tiesības attiecībā uz tās rīcībā esošo API un PNR informāciju ES pilsoņiem vai citām personām, kuras neuzturas Kanādā, citos likumā atļautos gadījumos.

| 31. | Privātuma lietu komisārs var izteikt sūdzību, ja komisārs “uzskata, ka ir pamats izmeklēt lietu saskaņā ar likumu [par privātās dzīves aizsardzību]” un komisāram ir plašas pilnvaras izskatīt jebkuru sūdzību. Bez tam, Privātuma lietu komisārs var izskatīt sūdzības, ko tam sūta Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu Datu aizsardzības dienests (Data Protection Authority – DPA) ES iedzīvotāju vārdā, ciktāl attiecīgais iedzīvotājs ir pilnvarojis DPA rīkoties viņa vārdā un uzskata, ka viņa sūdzība par datu aizsardzību attiecībā uz API un PNR nav apmierinoši atrisināta CBSA, kā tas noteikts šī pielikuma 30. punktā. Privātuma lietu komsārs ziņos par secinājumiem un sniegs padomu attiecīgajam (-iem) DPA par pieņemtajiem pasākumiem, ja tādi būs. |
| --- | --- |

31.

Privātuma lietu komisārs var izteikt sūdzību, ja komisārs “uzskata, ka ir pamats izmeklēt lietu saskaņā ar likumu [par privātās dzīves aizsardzību]” un komisāram ir plašas pilnvaras izskatīt jebkuru sūdzību. Bez tam, Privātuma lietu komisārs var izskatīt sūdzības, ko tam sūta Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu Datu aizsardzības dienests (Data Protection Authority – DPA) ES iedzīvotāju vārdā, ciktāl attiecīgais iedzīvotājs ir pilnvarojis DPA rīkoties viņa vārdā un uzskata, ka viņa sūdzība par datu aizsardzību attiecībā uz API un PNR nav apmierinoši atrisināta CBSA, kā tas noteikts šī pielikuma 30. punktā. Privātuma lietu komsārs ziņos par secinājumiem un sniegs padomu attiecīgajam (-iem) DPA par pieņemtajiem pasākumiem, ja tādi būs.

| 32. | Privātuma lietu komisāram ir īpašas pilnvaras izmeklēt cik lielā mērā Kanādas valdības iestādes un aģentūras ievēro Likumu par privātās dzīves aizsardzību attiecībā uz datu vākšanu, uzkrāšanu, izmantošanu, nodošanu atklātībai un iznīcināšanu. |
| --- | --- |

32.

Privātuma lietu komisāram ir īpašas pilnvaras izmeklēt cik lielā mērā Kanādas valdības iestādes un aģentūras ievēro Likumu par privātās dzīves aizsardzību attiecībā uz datu vākšanu, uzkrāšanu, izmantošanu, nodošanu atklātībai un iznīcināšanu.

Informācijas drošība

| 33. | Pieeja PAXIS sistēmai tiks nodrošināta ierobežotam skaitam CBSA un izlūkdienestu darbiniekiem, kuri strādā pasažieru pārbaudes vienībās (Passenger targeting unit) Kanādas reģionālajās nodaļās un CBSA mītnē Otavā, Kanādā. Šiem darbiniekiem būs pieejama PAXIS sistēma drošās, citiem nepieejamās, darba vietās. |
| --- | --- |

33.

Pieeja PAXIS sistēmai tiks nodrošināta ierobežotam skaitam CBSA un izlūkdienestu darbiniekiem, kuri strādā pasažieru pārbaudes vienībās (Passenger targeting unit) Kanādas reģionālajās nodaļās un CBSA mītnē Otavā, Kanādā. Šiem darbiniekiem būs pieejama PAXIS sistēma drošās, citiem nepieejamās, darba vietās.

| 34. | Lai piekļūtu PAXIS sistēmai, darbiniekiem būs jālieto divas atsevišķas piekļuves autorizācijas (“login”), izmantojot datorsistēmas izveidotu lietotājvārdu un paroli. Pirmā piekļuves autorizācija (“login”) ļaus piekļūt CBSA vietējam tīklam, otrā ļaus piekļūt integrētai muitas sistēmas platformai, kas savukārt dod iespēju piekļūt PAXIS lietojumprogrammai. Piekļuve CBSA tīklam un jebkuriem datiem PAXIS sistēmā tiks stingri uzraudzīta un pieejama ierobežotam lietotāju lokam; ikviens vaicājums un pasažieru datu caurlūkošana sistēmā tiks pārbaudīta. Pārbaudes pārskatā būs redzams lietotājvārds, lietotāja darba vieta, datums un piekļuves laiks, personas vārds, kuras PNR dati meklēti sistēmā. CBSA ierobežos piekļuvi atsevišķiem API un PNR datu elementiem sistēmā, pamatojoties uz “vajag zināt” (lietotāja modelis/profils). Šī piekļuves kontrole nodrošinās, ka piekļuve API un PNR informācijai atļauta tikai 33. pantā minētajam personām un tikai 2. pantā minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

34.

Lai piekļūtu PAXIS sistēmai, darbiniekiem būs jālieto divas atsevišķas piekļuves autorizācijas (“login”), izmantojot datorsistēmas izveidotu lietotājvārdu un paroli. Pirmā piekļuves autorizācija (“login”) ļaus piekļūt CBSA vietējam tīklam, otrā ļaus piekļūt integrētai muitas sistēmas platformai, kas savukārt dod iespēju piekļūt PAXIS lietojumprogrammai. Piekļuve CBSA tīklam un jebkuriem datiem PAXIS sistēmā tiks stingri uzraudzīta un pieejama ierobežotam lietotāju lokam; ikviens vaicājums un pasažieru datu caurlūkošana sistēmā tiks pārbaudīta. Pārbaudes pārskatā būs redzams lietotājvārds, lietotāja darba vieta, datums un piekļuves laiks, personas vārds, kuras PNR dati meklēti sistēmā. CBSA ierobežos piekļuvi atsevišķiem API un PNR datu elementiem sistēmā, pamatojoties uz “vajag zināt” (lietotāja modelis/profils). Šī piekļuves kontrole nodrošinās, ka piekļuve API un PNR informācijai atļauta tikai 33. pantā minētajam personām un tikai 2. pantā minētajiem mērķiem.

| 35. | Piekļuvi API un PNR informācijai, tās izmantošanu un nodošanu atklatībai nosaka Likums par privātās dzīves aizsardzību, Likums par informācijas pieejamību, kā arī Likuma par muitu 107. daļa un Saistību 37. pantā aprakstītā administratīvā procedūra, kas atspoguļo aizsardzības un drošības pasākumus, kas izklāstīti šajā dokumentā. Likuma par muitu 160. daļa un iekšējie rīcības kodeksi nosaka kriminālatbildību un citas sankcijas, gadījumā, ja šī procedūra netiek ievērota un, kā iepriekš minēts, Privātuma lietu komisāram ir tiesības saskaņā ar Likumu par privātās dzīves aizsardzību uzsākt izmeklēšanu par privātas informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

35.

Piekļuvi API un PNR informācijai, tās izmantošanu un nodošanu atklatībai nosaka Likums par privātās dzīves aizsardzību, Likums par informācijas pieejamību, kā arī Likuma par muitu 107. daļa un Saistību 37. pantā aprakstītā administratīvā procedūra, kas atspoguļo aizsardzības un drošības pasākumus, kas izklāstīti šajā dokumentā. Likuma par muitu 160. daļa un iekšējie rīcības kodeksi nosaka kriminālatbildību un citas sankcijas, gadījumā, ja šī procedūra netiek ievērota un, kā iepriekš minēts, Privātuma lietu komisāram ir tiesības saskaņā ar Likumu par privātās dzīves aizsardzību uzsākt izmeklēšanu par privātas informācijas izpaušanu.

| 36. | CBSA ir noteikusi PNR informācijas atklāšanas politiku, kas nosaka procedūru, kas jāievēro visiem darbiniekiem, kuriem pieejama API un PNR informācija. CBSA politika paredz aizsargāt informacijas konfidencialitāti un izmantot to saskaņā ar Kanādas likumdošanu, kā arī ar CBSA un Kanādas valdības politiku attiecībā uz informācijas izmantošanu un drošību, kā tas skaidrots 38. pantā. |
| --- | --- |

36.

CBSA ir noteikusi PNR informācijas atklāšanas politiku, kas nosaka procedūru, kas jāievēro visiem darbiniekiem, kuriem pieejama API un PNR informācija. CBSA politika paredz aizsargāt informacijas konfidencialitāti un izmantot to saskaņā ar Kanādas likumdošanu, kā arī ar CBSA un Kanādas valdības politiku attiecībā uz informācijas izmantošanu un drošību, kā tas skaidrots 38. pantā.

| 37. | CBSA PNR informācijas atklāšanas politika nosaka:






  a) | darbinieks drīkst API un PNR informāciju atklāt, ļaut piekļūt vai izmantot to tikai likumā paredzētos gadījumos vai saskaņā ar pastāvošo politiku; |
| --- | --- | --- |

37.

CBSA PNR informācijas atklāšanas politika nosaka:

a)

darbinieks drīkst API un PNR informāciju atklāt, ļaut piekļūt vai izmantot to tikai likumā paredzētos gadījumos vai saskaņā ar pastāvošo politiku;

| b) | darbiniekiem jādara viss iespējamais, lai tikai pamatinformācija tiktu atklāta trešām pusēm; |
| --- | --- |

b)

darbiniekiem jādara viss iespējamais, lai tikai pamatinformācija tiktu atklāta trešām pusēm;

| c) | informāciju atklās tikai īpašam mērķim un maksimāli ierobežotā apjomā, lai pietiktu konkrētā mērķa vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

informāciju atklās tikai īpašam mērķim un maksimāli ierobežotā apjomā, lai pietiktu konkrētā mērķa vajadzībām;

| d) | šī informācija tiks sniegta vai būs pieejama personām, kurām to vajag izmantot operatīvām vajadzībām; un |
| --- | --- |

d)

šī informācija tiks sniegta vai būs pieejama personām, kurām to vajag izmantot operatīvām vajadzībām; un

| e) | saskaņā ar Likumu par privātās dzīves aizsardzību, Likumu par informācijas pieejamību un Likumu par valsts arhīvu, visa atklātībā nodotā informācija pēc izmantošanas tiks iznīcinata saskaņā ar CBSA un Kanādas Finanšu ministrijas informācijas izmantošanas politiku. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Likumu par privātās dzīves aizsardzību, Likumu par informācijas pieejamību un Likumu par valsts arhīvu, visa atklātībā nodotā informācija pēc izmantošanas tiks iznīcinata saskaņā ar CBSA un Kanādas Finanšu ministrijas informācijas izmantošanas politiku.

| 38. | CBSA PNR informācijas nodošana atklātībā ir daļa no CBSA kopējās politikas informācijas aizsardzības un izmantošanas jomas saskaņā ar dažādiem CBSA pieņemtajiem statūtiem (3). |
| --- | --- |

38.

CBSA PNR informācijas nodošana atklātībā ir daļa no CBSA kopējās politikas informācijas aizsardzības un izmantošanas jomas saskaņā ar dažādiem CBSA pieņemtajiem statūtiem (3).

| 39. | Visiem CBSA darbiniekiem ir saistoša Kanādas valdības elektronisko sistēmu un datu aizsardzības drošības politika.Visi CBSA darbinieki ir iepzīstināti ar minēto politiku un apzinās sekas, ja tā netiek ievērota un kā tās var ietekmēt viņu darba saistības. |
| --- | --- |

39.

Visiem CBSA darbiniekiem ir saistoša Kanādas valdības elektronisko sistēmu un datu aizsardzības drošības politika.Visi CBSA darbinieki ir iepzīstināti ar minēto politiku un apzinās sekas, ja tā netiek ievērota un kā tās var ietekmēt viņu darba saistības.

Abpusējība

| 40. | Likums par aeronautiku (Aeronautics Act) ļauj Kanādas gaisa pārvadātājiem, kas veic lidojumus no jebkuras vietas pasaulē, kā arī citiem pārvadātājiem, kas veic lidojumus no Kanādas, sniegt citai valstij informāciju par personām reisos uz valsti, kuras likumdošanā paredzēts minēto informāciju pieprasīt. |
| --- | --- |

40.

Likums par aeronautiku (Aeronautics Act) ļauj Kanādas gaisa pārvadātājiem, kas veic lidojumus no jebkuras vietas pasaulē, kā arī citiem pārvadātājiem, kas veic lidojumus no Kanādas, sniegt citai valstij informāciju par personām reisos uz valsti, kuras likumdošanā paredzēts minēto informāciju pieprasīt.

| 41. | Gadījumā, ja Eiropas Kopiena, Eiropas Savienība vai jebkura dalībvalsts nolemj ieviest lidmašīnu pasažieru identifikācijas sistēmu un pieņem likumu, kas pieprasa visiem gaisa pārvadātājiem nodrošināt Eiropas varas iestādēm pieeju API un PNR datiem attiecībā uz personām, kuru ceļojuma maršrutā ir ietverts lidojums uz Eiropas Savienību, 4.83 pants Likumā par aeronautiku ļauj gaisa parvadatājiem pildīt šīs prasības. |
| --- | --- |

41.

Gadījumā, ja Eiropas Kopiena, Eiropas Savienība vai jebkura dalībvalsts nolemj ieviest lidmašīnu pasažieru identifikācijas sistēmu un pieņem likumu, kas pieprasa visiem gaisa pārvadātājiem nodrošināt Eiropas varas iestādēm pieeju API un PNR datiem attiecībā uz personām, kuru ceļojuma maršrutā ir ietverts lidojums uz Eiropas Savienību, 4.83 pants Likumā par aeronautiku ļauj gaisa parvadatājiem pildīt šīs prasības.

Saistību pārskatīšana un apturēšana

| 42. | Šīs Saistības ir piemērojamas trīs gadus un sešus mēnešus (3,5 gadus), sākot no dienas, kad stājas spēkā nolīgums starp Kanādu un Eiropas Savienību, saskaņā ar kuru ir atļauta gaisa pārvadātāju veiktā API un PNR datu apstrāde to sūtīšanas nolūkos uz CBSA atbilstīgi direktīvai. Pēc diviem gadiem un sešiem mēnešiem (2,5 gadiem) kopš šīs Saistības būs spēkā, CBSA ierosinās diskusiju ar Komisiju, nolūkā paplašināt Saistības un visus saistītos pasākumus uz savstarpēji pieņemamiem nosacījumiem. Ja nebūs iespējams noslēgt savstarpēji pieņemamu vienošanos pirms šīs Saistības zaudē spēku, Saistības vairs nebūs spēkā attiecībā uz turmpāk vāktiem datiem. Šo Saistību spēkā esības laikā savāktie dati līdz to dzēšanai, joprojām būs aizsargāti saskaņā ar Saistībām. |
| --- | --- |

42.

Šīs Saistības ir piemērojamas trīs gadus un sešus mēnešus (3,5 gadus), sākot no dienas, kad stājas spēkā nolīgums starp Kanādu un Eiropas Savienību, saskaņā ar kuru ir atļauta gaisa pārvadātāju veiktā API un PNR datu apstrāde to sūtīšanas nolūkos uz CBSA atbilstīgi direktīvai. Pēc diviem gadiem un sešiem mēnešiem (2,5 gadiem) kopš šīs Saistības būs spēkā, CBSA ierosinās diskusiju ar Komisiju, nolūkā paplašināt Saistības un visus saistītos pasākumus uz savstarpēji pieņemamiem nosacījumiem. Ja nebūs iespējams noslēgt savstarpēji pieņemamu vienošanos pirms šīs Saistības zaudē spēku, Saistības vairs nebūs spēkā attiecībā uz turmpāk vāktiem datiem. Šo Saistību spēkā esības laikā savāktie dati līdz to dzēšanai, joprojām būs aizsargāti saskaņā ar Saistībām.

| 43. | CBSA pilda savas Saistības, piemērojot Kanādas likumdošanu, vai speciāli šim gadījumam formulētos noteikumus, ja Kanādas likumdošana tās vēl neregulē. |
| --- | --- |

43.

CBSA pilda savas Saistības, piemērojot Kanādas likumdošanu, vai speciāli šim gadījumam formulētos noteikumus, ja Kanādas likumdošana tās vēl neregulē.

---

(1)  3. panta a) līdz f) punktā minēti šādi API dati: a) personas uzvārds, vārds, citi vārdi; b) dimšanas datums; c) dzimums; d) pilsonība un pavalstniecība; e) ceļošanas dokuments, kas apliecina dokumenta turētāja personību, izdošanas valsti un dokumenta numuru; f) personas numurs rezervāciju reģistrā, gadījumā, ja persona pavada kravu vai ir apkalpē bez numura rezervāciju reģistrā, informācija par šo personu kā apkalpes locekli.

(2)  Šis likums nosaka formalitātes, kas jāievēro, pirms valsts pārvaldes iestāžu datu iznīcināšanas.

(3)  Minētās politikas apskati publicēti Kanādas Finanšu ministrijas sekretariāta publikācijās: Government Security Policy (2002. gada 1. februāris) un Operational Security Standard: Management of Information Technology Security (MITS) (2004. gada 31. maijs).

“A” PIELIKUMS

PNR DATU ELEMENTI, KURUS CBSA PIEPRASA NO AVIOPĀRVADĀTĀJIEM

| 1. | Vārds |
| --- | --- |

1.

Vārds

| 2. | API dati |
| --- | --- |

2.

API dati

| 3. | Pasažiera PNR rezervācijas kods |
| --- | --- |

3.

Pasažiera PNR rezervācijas kods

| 4. | Paredzētā ceļojuma datums |
| --- | --- |

4.

Paredzētā ceļojuma datums

| 5. | Rezervācijas datums |
| --- | --- |

5.

Rezervācijas datums

| 6. | Biļetes izdošanas datums |
| --- | --- |

6.

Biļetes izdošanas datums

| 7. | Ceļojumu aģentūra |
| --- | --- |

7.

Ceļojumu aģentūra

| 8. | Ceļojumu aģents |
| --- | --- |

8.

Ceļojumu aģents

| 9. | Kontakttālruņa numurs |
| --- | --- |

9.

Kontakttālruņa numurs

| 10. | Rēķinu piestādīšanas adrese |
| --- | --- |

10.

Rēķinu piestādīšanas adrese

| 11. | Visa veida maksājumu informācija |
| --- | --- |

11.

Visa veida maksājumu informācija

| 12. | Frequent Flyer informācija |
| --- | --- |

12.

Frequent Flyer informācija

| 13. | Dati par biļetes izdošanu |
| --- | --- |

13.

Dati par biļetes izdošanu

| 14. | Biļetes numurs |
| --- | --- |

14.

Biļetes numurs

| 15. | PNR dati par atdalītajām rezervācijām |
| --- | --- |

15.

PNR dati par atdalītajām rezervācijām

| 16. | Dati par ierašanos pēdējā brīdī bez reģistrācijas (go show) |
| --- | --- |

16.

Dati par ierašanos pēdējā brīdī bez reģistrācijas (go show)

| 17. | Dati par neierašanos (no show) |
| --- | --- |

17.

Dati par neierašanos (no show)

| 18. | Informācija par visu ceļojuma maršrutu |
| --- | --- |

18.

Informācija par visu ceļojuma maršrutu

| 19. | Rezerves informācija |
| --- | --- |

19.

Rezerves informācija

| 20. | Citi vārdi PNR |
| --- | --- |

20.

Citi vārdi PNR

| 21. | Reģistrācijas kārtība |
| --- | --- |

21.

Reģistrācijas kārtība

| 22. | Bagāžas talonu numuri |
| --- | --- |

22.

Bagāžas talonu numuri

| 23. | Informācija par sēdvietu |
| --- | --- |

23.

Informācija par sēdvietu

| 24. | Sēdvietas numurs |
| --- | --- |

24.

Sēdvietas numurs

| 25. | Vienvirziena biļetes |
| --- | --- |

25.

Vienvirziena biļetes

---

| 29.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/61

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 28. marts)

par dažiem pagaidu aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1321)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/254/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Vācijā ir konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. |
| --- | --- |

(1)

Vācijā ir konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi.

| (2) | Ņemot vērā dzīvu cūku un dažu cūkgaļas produktu tirdzniecību, šie uzliesmojumi var apdraudēt citu dalībvalstu cūku ganāmpulkus. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā dzīvu cūku un dažu cūkgaļas produktu tirdzniecību, šie uzliesmojumi var apdraudēt citu dalībvalstu cūku ganāmpulkus.

| (3) | Vācija ir veikusi pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/89/EK (2) par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei. |
| --- | --- |

(3)

Vācija ir veikusi pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/89/EK (2) par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei.

| (4) | Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības dzīvu cūku tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvā 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (3). |
| --- | --- |

(4)

Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības dzīvu cūku tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvā 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (3).

| (5) | Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības kuiļu spermas tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvā 90/429/EEK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (4). |
| --- | --- |

(5)

Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības kuiļu spermas tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvā 90/429/EEK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (4).

| (6) | Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības cūku olšūnu un embriju tirdzniecībai ir noteiktas Komisijas 1995. gada 9. novembra Lēmumā 95/483/EK, ar ko nosaka sertifikāta paraugu Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar cūku olšūnām un embrijiem (5). |
| --- | --- |

(6)

Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības cūku olšūnu un embriju tirdzniecībai ir noteiktas Komisijas 1995. gada 9. novembra Lēmumā 95/483/EK, ar ko nosaka sertifikāta paraugu Kopienas iekšējai tirdzniecībai ar cūku olšūnām un embrijiem (5).

| (7) | Līdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksmei sadarbībā ar attiecīgajām valstīm ir jāpieņem pagaidu aizsargpasākumi. |
| --- | --- |

(7)

Līdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksmei sadarbībā ar attiecīgajām valstīm ir jāpieņem pagaidu aizsargpasākumi.

| (8) | Šo lēmumu pārskata Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, |
| --- | --- |

(8)

Šo lēmumu pārskata Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Neierobežojot Direktīvā 2001/89/EK paredzētos pasākumus, jo īpaši tās 9., 10. un 11. panta noteikumus, Vācija nodrošina, ka:

| a) | no cūku saimniecībām, kas atrodas pielikumā aprakstītajos apgabalos, un uz šādam saimniecībām netiek veikti cūku pārvadājumi; |
| --- | --- |

a)

no cūku saimniecībām, kas atrodas pielikumā aprakstītajos apgabalos, un uz šādam saimniecībām netiek veikti cūku pārvadājumi;

| b) | kaušanai paredzētu cūku pārvadāšanu no saimniecībām, kas atrodas ārpus pielikumā aprakstītajiem apgabaliem, uz kautuvēm, kuras atrodas minētajos apgabalos, un cūku tranzītu caur minētajiem apgabaliem atļauj tikai pa galvenajiem autoceļiem vai dzelzceļu atbilstīgi sīki izstrādātiem kompetento iestāžu sniegtiem norādījumiem, lai novērstu to, ka pārvadāšanas laikā attiecīgās cūkas nonāk tiešā vai netiešā saskarē ar citām cūkām. |
| --- | --- |

b)

kaušanai paredzētu cūku pārvadāšanu no saimniecībām, kas atrodas ārpus pielikumā aprakstītajiem apgabaliem, uz kautuvēm, kuras atrodas minētajos apgabalos, un cūku tranzītu caur minētajiem apgabaliem atļauj tikai pa galvenajiem autoceļiem vai dzelzceļu atbilstīgi sīki izstrādātiem kompetento iestāžu sniegtiem norādījumiem, lai novērstu to, ka pārvadāšanas laikā attiecīgās cūkas nonāk tiešā vai netiešā saskarē ar citām cūkām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, kompetentās iestādes var atļaut transportēt cūkas tieši uz kautuvi, kas atrodas pielikumā minētajā teritorijā, vai izņēmuma gadījumos uz īpaši izraudzītām kautuvēm ārpus Vācijas teritorijas tūlītējai kaušanai.

2. pants

1.   Vācija nodrošina, ka uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm netiek veikti nekādi cūku sūtījumi, izņemot cūkas, ko sūta tieši uz kautuvi tūlītējai kaušanai, un izņemot gadījumus, ja cūkas

| a) | ir no saimniecības, kas atrodas ārpus pielikumā aprakstītajiem apgabaliem, un |
| --- | --- |

a)

ir no saimniecības, kas atrodas ārpus pielikumā aprakstītajiem apgabaliem, un

| b) | ir atradušās izcelsmes saimniecībā vismaz 30 dienas pirms iekraušanas vai kopš dzimšanas, ja tās nav vecākas par 30 dienām, un |
| --- | --- |

b)

ir atradušās izcelsmes saimniecībā vismaz 30 dienas pirms iekraušanas vai kopš dzimšanas, ja tās nav vecākas par 30 dienām, un

| c) | ir no saimniecības, kurā neviena dzīva cūka nav ievesta 30 dienu laikā tieši pirms attiecīgo cūku nosūtīšanas. |
| --- | --- |

c)

ir no saimniecības, kurā neviena dzīva cūka nav ievesta 30 dienu laikā tieši pirms attiecīgo cūku nosūtīšanas.

2.   Vācijas kompetentā veterinārā iestāde nodrošina, ka paziņojumu par cūku nosūtīšanu uz citām dalībvalstīm dara zināmu galamērķa dalībvalsts un katras tranzīta dalībvalsts centrālajai un vietējai veterinārai iestādei vismaz trīs dienas pirms nosūtīšanas.

3. pants

1.   Vācija gādā, lai uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm netiktu veikti nekādi kuiļu spermas sūtījumi, ja vien sperma nav iegūta no kuiļiem, kuri ir turēti savākšanas centrā, kas minēts Padomes Direktīvas 90/429/EEK 3. panta a) punktā un atrodas ārpus pielikumā aprakstītajiem apgabaliem.

2.   Vācija gadā, lai uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm netiktu veikti nekādi cūku olšūnu un embriju sūtījumi, ja vien olšūnu un embriju izcelsme nav cūkas, kuras turētas saimniecībā, kas atrodas ārpus pielikumā aprakstītajiem apgabaliem.

4. pants

Vācija nodrošina turpmāk minēto.

| a) | Padomes Direktīvas 64/432/EEK 5. panta 1. punktā paredzēto veterināro (veselības) sertifikātu, ko sūta kopā ar cūkām no Vācijas, papildina šādi:
  “Dzīvnieki saskaņā ar Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/254/EK par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā.”. |
| --- | --- |

a)

Padomes Direktīvas 64/432/EEK 5. panta 1. punktā paredzēto veterināro (veselības) sertifikātu, ko sūta kopā ar cūkām no Vācijas, papildina šādi:

“Dzīvnieki saskaņā ar Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/254/EK par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā.”.

| b) | Padomes Direktīvas 90/429/EEK paredzēto veterināro (veselības) sertifikātu, ko sūta kopā ar kuiļu spermu no Vācijas, papildina šādi:
  “Sperma saskaņā ar Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/254/EK par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā.”. |
| --- | --- |

b)

Padomes Direktīvas 90/429/EEK paredzēto veterināro (veselības) sertifikātu, ko sūta kopā ar kuiļu spermu no Vācijas, papildina šādi:

“Sperma saskaņā ar Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/254/EK par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā.”.

| c) | Komisijas Direktīvas 95/483/EK paredzēto veterināro (veselības) sertifikātu, ko sūta kopā ar cūkas olšūnām un embrijiem no Vācijas, papildina šādi:
  “Olšūnas/Embriji (nevajadzīgo svītrot) saskaņā ar Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/254/EK par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā.”. |
| --- | --- |

c)

Komisijas Direktīvas 95/483/EK paredzēto veterināro (veselības) sertifikātu, ko sūta kopā ar cūkas olšūnām un embrijiem no Vācijas, papildina šādi:

“Olšūnas/Embriji (nevajadzīgo svītrot) saskaņā ar Komisijas 2006. gada 28. marta Lēmumu 2006/254/EK par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Vācijā.”.

5. pants

Vācija nodrošina, ka cūku pārvadāšanai izmantotus transportlīdzekļus vai transportlīdzekļus, kas ir iebraukuši saimniecībā, kurā tiek turētas cūkas, iztīra un dezinficē pēc katra pārvadājuma un ka pārvadātājs kompetentajai veterinārajai iestādei sniedz pierādījumu par šādu dezinfekciju.

6. pants

Dalībvalstis izdara grozījumus pasākumos, kas piemērojami tirdzniecībai, lai tie būtu saskaņā ar šo lēmumu, un nekavējoties izsludina pieņemtos pasākumus. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 28. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV L 224, 18.8.1990., 62. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 275, 18.11.1995., 30. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Visa Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes teritorija Vācijā

---