# Az Európai Unió L 324/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 324 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. december 10. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 324

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. december 10.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 2013/2005/EK rendelete (2005. december 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 2014/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a közösségi banánimport-szabályozás keretébe tartozó, a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazásával szabad forgalomba bocsátott banánra vonatkozó engedélyekről | 3 |
| | * | A Bizottság 2015/2005/EK rendelete (2005. december 9.) az AKCS-országokból származó banánnak a banánra alkalmazandó vámtételekről szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelettel megnyitott vámkontingens keretében, 2006 januárjában és februárjában való behozataláról | 5 |
| | * | A Bizottság 2016/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a Horvátországból, Bosznia és Hercegovinából, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Szerbia és Montenegróból származó baby beef termékekre vonatkozóan 2006. évre megállapított vámkontingensek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról | 8 |
| | * | A Bizottság 2017/2005/EK rendelete (2005. december 8.) a NAFO 3M övezetben a tagállamok lobogója alatt hajózó hajóknak a vörös álsügérre vonatkozó halászati tilalmáról | 19 |
| | * | A Bizottság 2018/2005/EK rendelete (2005. december 9.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 59. alkalommal történő módosításáról | 21 |
| | | A Bizottság 2019/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 23 |
| | | A Bizottság 2020/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 25 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 2013/2005/EK rendelete (2005. december 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 2014/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a közösségi banánimport-szabályozás keretébe tartozó, a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazásával szabad forgalomba bocsátott banánra vonatkozó engedélyekről

3

*

A Bizottság 2015/2005/EK rendelete (2005. december 9.) az AKCS-országokból származó banánnak a banánra alkalmazandó vámtételekről szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelettel megnyitott vámkontingens keretében, 2006 januárjában és februárjában való behozataláról

5

*

A Bizottság 2016/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a Horvátországból, Bosznia és Hercegovinából, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Szerbia és Montenegróból származó baby beef termékekre vonatkozóan 2006. évre megállapított vámkontingensek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról

8

*

A Bizottság 2017/2005/EK rendelete (2005. december 8.) a NAFO 3M övezetben a tagállamok lobogója alatt hajózó hajóknak a vörös álsügérre vonatkozó halászati tilalmáról

19

*

A Bizottság 2018/2005/EK rendelete (2005. december 9.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 59. alkalommal történő módosításáról

21

A Bizottság 2019/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

23

A Bizottság 2020/2005/EK rendelete (2005. december 9.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

25

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | Az EK–Románia Társulási Tanács 3/2005 határozata (2005. július 5.) az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról | 26 |
| | * | Tájékoztató az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról szóló, 2005. július 5-i 3/2005 EU–Románia társulási tanácsi határozat hatálybalépéséről | 63 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. június 30.) a Németország által a Herlitz-csoport számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 2212. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 8.) a hasított sertések szlovéniai osztályozási módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4744. számú dokumentummal történt) | 87 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 8.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy Hollandia által kért eltérés engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4778. számú dokumentummal történt) | 89 |
| | * | A Bizottság ajánlása (2005. december 8.) a 2494/95/EK tanácsi rendelet keretén belül a harmonizált fogyasztói árindexben az egészségügyi reformokra vonatkozó egyes kérdések kezeléséről és erre vonatkozóan egyedi végrehajtási intézkedésekről (
  1
  ) | 94 |
| | * | Az EK–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság 6/2005 határozata (2005. október 4.) az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezmény módosításáról | 96 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 9.) Ukrajnában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2005) 5385. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 107 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

Az EK–Románia Társulási Tanács 3/2005 határozata (2005. július 5.) az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról

26

*

Tájékoztató az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról szóló, 2005. július 5-i 3/2005 EU–Románia társulási tanácsi határozat hatálybalépéséről

63

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. június 30.) a Németország által a Herlitz-csoport számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 2212. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 2212. számú dokumentummal történt)

1

64

*

A Bizottság határozata (2005. december 8.) a hasított sertések szlovéniai osztályozási módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4744. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 4744. számú dokumentummal történt)

87

*

A Bizottság határozata (2005. december 8.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy Hollandia által kért eltérés engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 4778. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 4778. számú dokumentummal történt)

89

*

A Bizottság ajánlása (2005. december 8.) a 2494/95/EK tanácsi rendelet keretén belül a harmonizált fogyasztói árindexben az egészségügyi reformokra vonatkozó egyes kérdések kezeléséről és erre vonatkozóan egyedi végrehajtási intézkedésekről (
  1
  )

1

94

*

Az EK–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság 6/2005 határozata (2005. október 4.) az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezmény módosításáról

96

*

A Bizottság határozata (2005. december 9.) Ukrajnában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2005) 5385. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 5385. számú dokumentummal történt)

1

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/1

---

A BIZOTTSÁG 2013/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 10-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. december 9-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 124,3 |
| 204 | 48,4 |
| 212 | 90,9 |
| 999 | 87,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,6 |
| 204 | 58,0 |
| 220 | 147,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 137,4 |
| 204 | 95,4 |
| 999 | 116,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,7 |
| 204 | 70,8 |
| 382 | 31,4 |
| 388 | 22,0 |
| 508 | 13,2 |
| 524 | 38,5 |
| 999 | 41,4 |
| 0805 20 10 | 052 | 73,9 |
| 204 | 66,4 |
| 999 | 70,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 74,4 |
| 400 | 78,4 |
| 624 | 80,1 |
| 999 | 77,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,1 |
| 999 | 65,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 89,1 |
| 720 | 74,1 |
| 999 | 90,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 104,1 |
| 400 | 125,5 |
| 720 | 63,1 |
| 999 | 97,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

124,3

204

48,4

212

90,9

999

87,9

0707 00 05

052

114,6

204

58,0

220

147,3

999

106,6

0709 90 70

052

137,4

204

95,4

999

116,4

0805 10 20

052

72,7

204

70,8

382

31,4

388

22,0

508

13,2

524

38,5

999

41,4

0805 20 10

052

73,9

204

66,4

999

70,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

74,4

400

78,4

624

80,1

999

77,6

0805 50 10

052

65,1

999

65,1

0808 10 80

400

107,7

404

89,1

720

74,1

999

90,3

0808 20 50

052

104,1

400

125,5

720

63,1

999

97,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/3

---

A BIZOTTSÁG 2014/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

a közösségi banánimport-szabályozás keretébe tartozó, a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazásával szabad forgalomba bocsátott banánra vonatkozó engedélyekről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a banánra alkalmazandó vámtételekről szóló, 2005. december 2-i 1964/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | A 1964/2005/EK rendelet megállapítja a 2006. január 1-jétől a 0803 00 19 KN-kód alá tartozó banán Közösségbe való behozatalára alkalmazandó vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

A 1964/2005/EK rendelet megállapítja a 2006. január 1-jétől a 0803 00 19 KN-kód alá tartozó banán Közösségbe való behozatalára alkalmazandó vámtételt.

| (2) | Az AKCS-országokból származó importra vámkontingensen belüli preferenciális tarifális kedvezmények alkalmazásával párhuzamosan meghatározott vámtétel alkalmazására alapuló importszabályozás bevezetését a behozatal nyomon követését biztosító mechanizmusnak kell kísérnie, amely segítségével figyelemmel lehet követni a Közösségben szabad forgalomba bocsátott mennyiségeket. A behozatali engedélyek kibocsátására alapuló, az engedélykérelem tárgyát képező műveletek megvalósulását biztosító biztosíték nyújtására vonatkozó követelményeket tartalmazó mechanizmus megfelelő eszköz e cél megvalósítására. Helyénvaló meghatározni a közös vámtarifa szerinti vámtétel melletti behozatalra szolgáló ezen mechanizmus alkalmazásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS-országokból származó importra vámkontingensen belüli preferenciális tarifális kedvezmények alkalmazásával párhuzamosan meghatározott vámtétel alkalmazására alapuló importszabályozás bevezetését a behozatal nyomon követését biztosító mechanizmusnak kell kísérnie, amely segítségével figyelemmel lehet követni a Közösségben szabad forgalomba bocsátott mennyiségeket. A behozatali engedélyek kibocsátására alapuló, az engedélykérelem tárgyát képező műveletek megvalósulását biztosító biztosíték nyújtására vonatkozó követelményeket tartalmazó mechanizmus megfelelő eszköz e cél megvalósítására. Helyénvaló meghatározni a közös vámtarifa szerinti vámtétel melletti behozatalra szolgáló ezen mechanizmus alkalmazásának részletes szabályait.

| (3) | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezései alkalmazandók.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Banánpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Banánpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 0803 00 19 KN-kód alá tartozó banánnak a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazásával való szabad forgalomba bocsátásának feltétele a tagállamok által bármely, a Közösségben bárhol székhellyel rendelkező, e célból kérelmet benyújtó érdekelt fél számára kibocsátott behozatali engedély bemutatása.

(2)   A behozatali engedély az engedély érvényességi ideje alatt történő importálási kötelezettség betartását biztosító biztosítéknak a 2220/85/EGK bizottsági rendelet (3) III. címe szerinti letétbe helyezése feltételével bocsátható ki. A biztosíték összege tonnánként 15 euro.

A vis maior esetét kivéve a biztosíték teljes egészében vagy részben elvész, ha a művelet a határidőig nem, vagy csak részben valósul meg.

(3)   A behozatali engedély iránti kérelmek bármely tagállamban benyújthatók.

(4)   Az engedélyeket az 1291/2000/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően, haladéktalanul kibocsátják.

(5)   A bizonyítvány érvényességi ideje három hónap.

2. cikk

A tagállamok minden hónapban, legkésőbb 10-éig tájékoztatják a Bizottságot azokról a mennyiségekről, amelyekre az előző hónapban behozatali engedélyeket bocsátottak ki.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 316., 2005.12.2., 1. o.

1

(2)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1856/2005/EK rendelettel (HL L 297., 2005.11.15., 7. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o.

3

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/5

---

A BIZOTTSÁG 2015/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

az AKCS-országokból származó banánnak a banánra alkalmazandó vámtételekről szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelettel megnyitott vámkontingens keretében, 2006 januárjában és februárjában való behozataláról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a banánra alkalmazandó vámtételekről szóló, 2005. november 29-i 1964/2005/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1964/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében előírja, hogy 2006. január 1-jétől minden évben 775 000 tonna nettó tömegű nullaszázalékos vámtételű autonóm vámkontingenst nyitnak meg január 1-jétől az AKCS-országokból származó banán (KN-kód: 0803 00 19) behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1964/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében előírja, hogy 2006. január 1-jétől minden évben 775 000 tonna nettó tömegű nullaszázalékos vámtételű autonóm vámkontingenst nyitnak meg január 1-jétől az AKCS-országokból származó banán (KN-kód: 0803 00 19) behozatalára.

| (2) | Az 1964/2005/EK rendelet által az AKCS-országokból származó banán behozatalára előírt vámkontingensek kezeléséhez szükséges eszközök 2006. január 1. előtti bevezetése kellő időben nem valósítható meg. Ez arra indította a Bizottságot, hogy 2006 januárjára és februárjára ideiglenes intézkedéseket fogadjon el a behozatali engedélyek kibocsátását illetően, a Közösség ellátásának, valamint az AKCS-országokkal folyó kereskedelem folyamatosságának biztosítása és a kereskedelmi áramlások zavarának elkerülése érdekében. Ezek az intézkedések nem sértik a 2006. év során a későbbiekben elfogadandó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1964/2005/EK rendelet által az AKCS-országokból származó banán behozatalára előírt vámkontingensek kezeléséhez szükséges eszközök 2006. január 1. előtti bevezetése kellő időben nem valósítható meg. Ez arra indította a Bizottságot, hogy 2006 januárjára és februárjára ideiglenes intézkedéseket fogadjon el a behozatali engedélyek kibocsátását illetően, a Közösség ellátásának, valamint az AKCS-országokkal folyó kereskedelem folyamatosságának biztosítása és a kereskedelmi áramlások zavarának elkerülése érdekében. Ezek az intézkedések nem sértik a 2006. év során a későbbiekben elfogadandó szabályokat.

| (3) | Ajánlatosnak tűnik ezen ideiglenes intézkedések keretében előírni a behozatali engedélyek kibocsátását a Közösségben székhellyel rendelkező azon piaci szereplők számára, akik az adott eset szerint hagyományos piaci szereplőként referenciamennyiséget, vagy nem hagyományos piaci szereplőként éves allokációt kaptak a banánpiac közös szervezéséről szóló, 1993. február 13-i 404/93/EGK tanácsi rendelet (2) 18. cikke (1) bekezdésében említett A/B vagy C vámkontingensekhez való hozzájárulás címén, vagy hagyományos vagy nem hagyományos piaci szereplőként a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a 2005. évre szóló, a banánnak a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó átmeneti intézkedésekről szóló, 2004. október 29-i 1892/2004/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott, és 2005 folyamán ténylegesen behozott kiegészítő mennyiség keretében az AKCS-államokból származó banán tekintetében. Ezen intézkedések átmeneti jellege arra ösztönöz, hogy ne fogadjunk el az előző években nyilvántartásba nem vett új piaci szereplők által benyújtott kérelmeket. |
| --- | --- |

(3)

Ajánlatosnak tűnik ezen ideiglenes intézkedések keretében előírni a behozatali engedélyek kibocsátását a Közösségben székhellyel rendelkező azon piaci szereplők számára, akik az adott eset szerint hagyományos piaci szereplőként referenciamennyiséget, vagy nem hagyományos piaci szereplőként éves allokációt kaptak a banánpiac közös szervezéséről szóló, 1993. február 13-i 404/93/EGK tanácsi rendelet (2) 18. cikke (1) bekezdésében említett A/B vagy C vámkontingensekhez való hozzájárulás címén, vagy hagyományos vagy nem hagyományos piaci szereplőként a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a 2005. évre szóló, a banánnak a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó átmeneti intézkedésekről szóló, 2004. október 29-i 1892/2004/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott, és 2005 folyamán ténylegesen behozott kiegészítő mennyiség keretében az AKCS-államokból származó banán tekintetében. Ezen intézkedések átmeneti jellege arra ösztönöz, hogy ne fogadjunk el az előző években nyilvántartásba nem vett új piaci szereplők által benyújtott kérelmeket.

| (4) | A 2006 januárjában és februárjában rendelkezésre álló mennyiségeket a piaci szereplők különböző érintett csoportjai között a Közösségnek 2005 során az AKCS-országokból származó banánnal való ellátottságával kapcsolatos adatok alapján kell szétosztani. A Közösség ellátására 750 000 tonnát importáltak a szóban forgó származási helynek biztosított C vámkontingens keretében. Az „összes harmadik ország” A/B vámkontingensei keretében 15 000 tonnát importáltak. Végezetül a szóban forgó származási helyről 10 000 tonna terméket hoztak szabad forgalomba az új tagállamokban. |
| --- | --- |

(4)

A 2006 januárjában és februárjában rendelkezésre álló mennyiségeket a piaci szereplők különböző érintett csoportjai között a Közösségnek 2005 során az AKCS-országokból származó banánnal való ellátottságával kapcsolatos adatok alapján kell szétosztani. A Közösség ellátására 750 000 tonnát importáltak a szóban forgó származási helynek biztosított C vámkontingens keretében. Az „összes harmadik ország” A/B vámkontingensei keretében 15 000 tonnát importáltak. Végezetül a szóban forgó származási helyről 10 000 tonna terméket hoztak szabad forgalomba az új tagállamokban.

| (5) | Azon piaci szereplők esetében, amelyek a 2005-ös évre a 750 000 tonna mennyiségű „C” vámkontingens keretében az AKCS-országokból származó banán importja függvényében meghatározott referenciamennyiséget vagy éves allokációt kaptak, az engedélyeket a 2005-ös évre közölt referenciamennyiség vagy éves allokáció alapján lehet kibocsátani. |
| --- | --- |

(5)

Azon piaci szereplők esetében, amelyek a 2005-ös évre a 750 000 tonna mennyiségű „C” vámkontingens keretében az AKCS-országokból származó banán importja függvényében meghatározott referenciamennyiséget vagy éves allokációt kaptak, az engedélyeket a 2005-ös évre közölt referenciamennyiség vagy éves allokáció alapján lehet kibocsátani.

| (6) | Azon piaci szereplők esetében, amelyek a 2005-ös évre vagy az A/B vámkontingensek, vagy az 1892/2004/EK rendelet által megállapított csatlakozási kiegészítő mennyiség keretében bármely harmadik országból, tehát nemcsak az AKCS-országokból származó banán importja függvényében meghatározott referenciamennyiséget vagy éves allokációt kaptak, helyénvaló előírni, hogy az engedélykérelmekkel együtt a 2005-ben ténylegesen behozott, AKCS-országokból származó termékekre vonatkozó igazolást is be kell nyújtani. Valóban helyénvaló megakadályozni a 2005 során behozott, a termékek említett származási helyéhez egyáltalán nem kötődő mennyiségekkel kapcsolatos engedélykérelmek benyújtását. Igazgatási és ellenőrzési szempontból helyénvaló korlátozni a piaci szereplők által beadható engedélykérelmek számát. |
| --- | --- |

(6)

Azon piaci szereplők esetében, amelyek a 2005-ös évre vagy az A/B vámkontingensek, vagy az 1892/2004/EK rendelet által megállapított csatlakozási kiegészítő mennyiség keretében bármely harmadik országból, tehát nemcsak az AKCS-országokból származó banán importja függvényében meghatározott referenciamennyiséget vagy éves allokációt kaptak, helyénvaló előírni, hogy az engedélykérelmekkel együtt a 2005-ben ténylegesen behozott, AKCS-országokból származó termékekre vonatkozó igazolást is be kell nyújtani. Valóban helyénvaló megakadályozni a 2005 során behozott, a termékek említett származási helyéhez egyáltalán nem kötődő mennyiségekkel kapcsolatos engedélykérelmek benyújtását. Igazgatási és ellenőrzési szempontból helyénvaló korlátozni a piaci szereplők által beadható engedélykérelmek számát.

| (7) | Azonban a kereskedelem folyamatosságának elősegítése és a piaci szereplőknek nagyobb cselekvési tér biztosítása érdekében nem célszerű felső határt szabni annak a mennyiségnek, amelyre engedélykérelem benyújtható. |
| --- | --- |

(7)

Azonban a kereskedelem folyamatosságának elősegítése és a piaci szereplőknek nagyobb cselekvési tér biztosítása érdekében nem célszerű felső határt szabni annak a mennyiségnek, amelyre engedélykérelem benyújtható.

| (8) | Helyénvaló előírni, hogy az engedélyeket a kért mennyiségekkel arányosan, az „együttes vizsgálat” módszere szerint bocsássák ki. |
| --- | --- |

(8)

Helyénvaló előírni, hogy az engedélyeket a kért mennyiségekkel arányosan, az „együttes vizsgálat” módszere szerint bocsássák ki.

| (9) | Helyénvaló tehát meghatározni a szükséges szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló tehát meghatározni a szükséges szabályokat.

| (10) | Az engedélykérelmek kellő időben történő benyújtásának lehetővé tétele érdekében indokolt ezen rendelet azonnali hatálybalépését előírni. |
| --- | --- |

(10)

Az engedélykérelmek kellő időben történő benyújtásának lehetővé tétele érdekében indokolt ezen rendelet azonnali hatálybalépését előírni.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Banánpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Banánpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a 0803 00 19 KN-kódhoz tartozó, AKCS-országokból származó banánnak az 1964/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett vámkontingens keretében történő behozatalára vonatkozó engedélyek kibocsátásának feltételeit 2006 januárjára és februárjára.

2. cikk

2006 januárjára és februárjára rendelkezésre álló mennyiségek

2006 januárjára és februárjára

| — | a II. címben említett piaci szereplők esetében 135 000 tonna mennyiség áll rendelkezésre behozatali engedélyek kibocsátására; ez az alkontingens a 09.4160-as tételszámot kapja, |
| --- | --- |

—

a II. címben említett piaci szereplők esetében 135 000 tonna mennyiség áll rendelkezésre behozatali engedélyek kibocsátására; ez az alkontingens a 09.4160-as tételszámot kapja,

| — | a III. címben említett piaci szereplők esetében 25 000 tonna mennyiség áll rendelkezésre behozatali engedélyek kibocsátására; ez az alkontingens a 09.4162-es tételszámot kapja. |
| --- | --- |

—

a III. címben említett piaci szereplők esetében 25 000 tonna mennyiség áll rendelkezésre behozatali engedélyek kibocsátására; ez az alkontingens a 09.4162-es tételszámot kapja.

II. CÍM

A 2005. évben a 404/93/EGK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett C vámkontingens keretében nyilvántartásba vett piaci szereplők

3. cikk

Az engedélykérelmek benyújtása

2006 januárjára és februárjára minden egyes, a 896/2001/EK bizottsági rendelet (4) 3. cikkének 3. pontjában, illetve 7. cikkének (1) bekezdésében említett hagyományos C piaci szereplő, illetve nem hagyományos C piaci szereplő nyújthat be behozatali engedélyre irányuló egy vagy több kérelmet, adott eset szerint a következő mennyiségig:

| — | a 2005-ös évre a C kontingens keretében a 896/2001/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében megállapított és közölt referenciamennyiség a hagyományos C piaci szereplő esetében, |
| --- | --- |

—

a 2005-ös évre a C kontingens keretében a 896/2001/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében megállapított és közölt referenciamennyiség a hagyományos C piaci szereplő esetében,

| — | a 2005-ös évre a C kontingens keretében a 896/2001/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében megállapított és közölt mennyiség a nem hagyományos C piaci szereplő esetében. |
| --- | --- |

—

a 2005-ös évre a C kontingens keretében a 896/2001/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében megállapított és közölt mennyiség a nem hagyományos C piaci szereplő esetében.

Az engedélykérelmek és az engedélyek 20. rovatában az „engedély – 2015/2005/EK rendelet II. címe” szöveget kell feltüntetni.

III. CÍM

Más piaci szereplők

4. cikk

Az engedélykérelmek benyújtása

(1)   A Közösségben székhellyel rendelkező, a 404/93/EGK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett A/B kontingensek vagy az 1892/2004/EK rendeletben rögzített kiegészítő mennyiség vonatkozásában nyilvántartott piaci szereplők, akik a 2005-ös év során AKCS-országokból származó banánt bocsátottak szabad forgalomba, egyetlen behozatali engedélyre irányuló kérelmet nyújthatnak be a 2. cikk második francia bekezdésében meghatározott mennyiség keretében.

(2)   Az engedélykérelemhez mellékelni kell az AKCS-országokból származó banán behozatalához 2005 során használt, megfelelően záradékolt AGRIM-engedély vagy -engedélyek másolatát, valamint a tonnánként 150 eurós, a 2220/85/EGK bizottsági rendelet (5) III. címe szerinti biztosíték letétbe helyezésének igazolását.

(3)   Az engedélykérelmek és az engedélyek 20. rovatában az „engedély – 2015/2005/EK rendelet III. címe” szövegnek kell szerepelnie.

IV. CÍM

Közös rendelkezések

5. cikk

A kérelmek benyújtása

(1)   A behozatali kérelmeket 2005. december 14-én és 15-én kell beadni a referenciamennyiséget megállapító tagállam illetékes hatóságának a hagyományos piaci szereplő esetében, illetve a piaci szereplőt nyilvántartó tagállam illetékes hatóságának a nem hagyományos piaci szereplő esetében, tonnánként 150 eurós, a 2220/85/EGK rendelet III. címe szerinti biztosíték letétbe helyezésének igazolását is mellékelve.

(2)   Azon kérelmek, amelyeket nem a 3. és 4. cikknek megfelelően nyújtanak be, nem fogadhatók el.

6. cikk

Engedélyek kibocsátása

(1)   A tagállamok legkésőbb 2005. december 19-ig közlik a Bizottsággal azt az összmennyiséget, amelyre elfogadható engedélykérelmek érkeztek egyrészt a II. cím alatt említett piaci szereplők részéről, másrészt a III. cím alatt említett piaci szereplők részéről.

(2)   Az (1) bekezdés alapján tett közléseket és a 2. cikk második francia bekezdésében rögzített mennyiséget figyelembe véve a Bizottság, amennyiben szükséges, meghatározza a minden egyes engedélykérelemre alkalmazandó csökkentési együtthatót mind a II. cím alatt említett piaci szereplők esetében, mind a III. cím alatt említett piaci szereplők esetében.

(3)   Adott esetben az illetékes hatóságok a behozatali engedélyeket a (2) bekezdésben említett csökkentési együttható alkalmazásával haladéktalanul kibocsátják.

(4)   Amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban az engedélyt a kért mennyiségnél kevesebbre bocsátják ki, a 4. cikk (3) bekezdésében említett biztosítéknak a ki nem utalt mennyiségre jutó részét haladéktalanul felszabadítják.

V. CÍM

Záró rendelkezések

7. cikk

Az engedélyek érvényességi ideje és csökkentő hatása

(1)   A szabad forgalomba bocsátás tekintetében a behozatali engedélyek 2006. január 1-jétől 2006. április 7-ig érvényesek.

(2)   Azokat a mennyiségeket, amelyek vonatkozásában e rendelet szerinti engedélyeket használtak, figyelembe kell majd venni az 1964/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében előírt vámkontingens kezelésében, és adott esetben le kell vonni ezeket a piaci szereplőknek 2006-ra e vámkontingens kezelésének keretében a későbbiekben biztosítandó allokációkból.

8. cikk

Közlések

A tagállamok legkésőbb 2006. január 31-ig közlik a Bizottsággal azokat a mennyiségeket, amelyre engedélyeket bocsátottak ki, világosan megkülönböztetve a II. cím alatt említett piaci szereplőket és a III. cím alatt említett piaci szereplőket.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 316., 2005.12.2., 1. o.

1

(2)  HL L 47., 1993.2.25., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

2

(3)  HL L 328., 2004.10.30., 50. o.

3

(4)  HL L 126., 2001.5.8., 6. o. A legutóbb a 838/2004/EK rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 52. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.

5

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/8

---

A BIZOTTSÁG 2016/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

a Horvátországból, Bosznia és Hercegovinából, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Szerbia és Montenegróból származó „baby beef” termékekre vonatkozóan 2006. évre megállapított vámkontingensek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, a 2820/98/EK rendeletet módosításáról, illetve az 1763/1999/EK és a 6/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése a „baby beef” vonatkozásában 11 475 tonnás, Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Montenegró – beleértve Koszovót is – között felosztott éves kedvezményes vámkontingenst ír elő. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, a 2820/98/EK rendeletet módosításáról, illetve az 1763/1999/EK és a 6/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése a „baby beef” vonatkozásában 11 475 tonnás, Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Montenegró – beleértve Koszovót is – között felosztott éves kedvezményes vámkontingenst ír elő.

| (2) | Az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Horvát Köztársaság közötti, a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás megkötéséről szóló, 2002. január 28-i 2002/107/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott, Horvátországgal kötött ideiglenes megállapodás és az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló, 2004. február 23-i 2004/239/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (4) jóváhagyott, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodásnak megfelelően 9 400 tonna, illetve 1 650 tonna éves kedvezményes vámkontingenst állapított meg. |
| --- | --- |

(2)

Az egyrészről az Európai Közösség és másrészről a Horvát Köztársaság közötti, a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás megkötéséről szóló, 2002. január 28-i 2002/107/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott, Horvátországgal kötött ideiglenes megállapodás és az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló, 2004. február 23-i 2004/239/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (4) jóváhagyott, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodásnak megfelelően 9 400 tonna, illetve 1 650 tonna éves kedvezményes vámkontingenst állapított meg.

| (3) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2001. november 19-i 2248/2001/EK tanácsi rendelet (5) 2. cikke, és az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2002. január 21-i 153/2002/EK tanácsi rendelet (6) 2. cikke meghatározza, hogy a „baby beef”-re vonatkozó engedmények végrehajtásának részletes szabályait meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(3)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2001. november 19-i 2248/2001/EK tanácsi rendelet (5) 2. cikke, és az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2002. január 21-i 153/2002/EK tanácsi rendelet (6) 2. cikke meghatározza, hogy a „baby beef”-re vonatkozó engedmények végrehajtásának részletes szabályait meg kell állapítani.

| (4) | Ellenőrzési célokra a 2007/2000/EK rendelet a Bosznia és Hercegovinának, valamint Szerbia és Montenegrónak előírt „baby beef” vámkontingensek szerinti behozatalt egy olyan eredetiségigazolás bemutatásától teszi függővé, amely tanúsítja, hogy az áruk a kibocsátó országból származnak, és hogy pontosan megfelelnek a kérdéses rendelet II. mellékletében szereplő meghatározásnak. A harmonizáció érdekében a Horvátországból és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó „baby beef” vámkontingensei szerinti behozatalt szintén egy olyan eredetiségigazolás bemutatásától kell függővé tenni, amely tanúsítja, hogy az áruk a kibocsátó országból származnak, és hogy pontosan megfelelnek a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás, illetve a Horvátországgal kötött ideiglenes megállapodás III. mellékletében szereplő meghatározásnak. Az eredetiségigazolásokra és a használatukra megállapított részletes szabályokra is mintát kell létrehozni. |
| --- | --- |

(4)

Ellenőrzési célokra a 2007/2000/EK rendelet a Bosznia és Hercegovinának, valamint Szerbia és Montenegrónak előírt „baby beef” vámkontingensek szerinti behozatalt egy olyan eredetiségigazolás bemutatásától teszi függővé, amely tanúsítja, hogy az áruk a kibocsátó országból származnak, és hogy pontosan megfelelnek a kérdéses rendelet II. mellékletében szereplő meghatározásnak. A harmonizáció érdekében a Horvátországból és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó „baby beef” vámkontingensei szerinti behozatalt szintén egy olyan eredetiségigazolás bemutatásától kell függővé tenni, amely tanúsítja, hogy az áruk a kibocsátó országból származnak, és hogy pontosan megfelelnek a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás, illetve a Horvátországgal kötött ideiglenes megállapodás III. mellékletében szereplő meghatározásnak. Az eredetiségigazolásokra és a használatukra megállapított részletes szabályokra is mintát kell létrehozni.

| (5) | Koszovó, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. határozatának meghatározása szerint az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziójának (UNMIK) nemzetközi polgári közigazgatása alatt áll, amely külön vámszolgálatot is létrehozott. Ezért Szerbiából és Montenegróból/Koszovóból származó termékekhez külön eredetiségigazolást kell használni. |
| --- | --- |

(5)

Koszovó, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. határozatának meghatározása szerint az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziójának (UNMIK) nemzetközi polgári közigazgatása alatt áll, amely külön vámszolgálatot is létrehozott. Ezért Szerbiából és Montenegróból/Koszovóból származó termékekhez külön eredetiségigazolást kell használni.

| (6) | Az érintett kontingenseket behozatali engedélyek használatával kell kezelni. E célból a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletet (7) és a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1445/95/EK bizottsági rendeletet (8) kell alkalmazni, e rendeletre figyelemmel. |
| --- | --- |

(6)

Az érintett kontingenseket behozatali engedélyek használatával kell kezelni. E célból a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletet (7) és a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1445/95/EK bizottsági rendeletet (8) kell alkalmazni, e rendeletre figyelemmel.

| (7) | Az érintett termékek behozatala megfelelő kezelésének biztosítása érdekében behozatali engedélyeket kell kiadni különösen az eredetiségigazolásban szereplő bejegyzések ellenőrzésétől függően. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett termékek behozatala megfelelő kezelésének biztosítása érdekében behozatali engedélyeket kell kiadni különösen az eredetiségigazolásban szereplő bejegyzések ellenőrzésétől függően.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2006. január 1-től december 31-ig tartó időszakra a következő vámkontingensek nyílnak meg:

| a) | 9 400 tonna Horvátországból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

a)

9 400 tonna Horvátországból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| b) | 1 500 tonna Bosznia és Hercegovinából származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

b)

1 500 tonna Bosznia és Hercegovinából származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| c) | 1 650 tonna Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

c)

1 650 tonna Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| d) | 9 975 tonna Koszovót is beleértve Szerbiából és Montenegróból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve. |
| --- | --- |

d)

9 975 tonna Koszovót is beleértve Szerbiából és Montenegróból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve.

Az első albekezdésben említett kontingenshez a 09.4503, 09.4504, 09.4505 és 09.4506 sorszám tartozik.

E kontingensek kiosztása céljából 100 kilogramm élősúly 50 kilogramm hasított súllyal egyenértékű.

(2)   Az (1) bekezdésben említett vámkontingenseken belül az alkalmazandó vámtétel az érték szerinti vámtétel 20 %-a és a Közös Vámtarifában meghatározott egyedi vámtétel 20 %-a.

(3)   Az (1) bekezdésben említett vámkontingensek keretében történő behozatal a 2007/2000/EK rendelet II. mellékletében és a Horvátországgal kötött ideiglenes megállapodás, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében említett következő KN-kódok alá sorolt egyes élő állatok és húsok számára kerül fenntartásra:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 és ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 és ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 és ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 és ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

2. cikk

E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az 1. cikkben említett kontingensek alapján történő behozatalra a 1291/2000/EK és 1445/95/EK rendeletek vonatkoznak.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben meghatározott mennyiségek behozatalának feltétele szabad forgalomba bocsátáskor egy behozatali engedély bemutatása.

(2)   Az engedélykérelemből és az engedély 8. rovatából ki kell tűnnie a származási országnak vagy származási vámterületnek. Az engedélyek egyben a megjelölt országból vagy vámterületről való behozatali kötelezettséget keletkeztetnek.

Az engedélykérelem és az engedély 20. rovatában az I. mellékletben felsorolt bejegyzések egyikét kell feltüntetni.

(3)   A 4. cikkel összhangban kidolgozott eredetiségigazolás eredeti példányát, valamint annak egy másolatát be kell mutatni az illetékes hatóságnak, az eredetiségigazolással kapcsolatos első behozatali engedély iránti kérelemmel együtt. Az eredetiségigazolás eredeti példányát az illetékes hatóság megőrzi.

Az eredetiségigazolásokat fel lehet használni az igazoláson feltüntetett mennyiséget meg nem haladó mennyiségekre szóló több behozatali engedély kiadásához. Ha egy igazolás tekintetében több engedély kiadására kerül sor, az illetékes hatóság az eredetiségigazolást hátirattal látja el, amely feltünteti a kiosztott mennyiséget.

(4)   Az illetékes hatóságok csak azt követően adhatnak ki behozatali engedélyeket, hogy meggyőződtek arról, hogy az eredetigazolásban feltüntetett valamennyi információ megfelel a Bizottságtól az érintett behozatalra vonatkozóan hetente kapott információnak. Az engedélyeket ezt követően haladéktalanul ki kell adni.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett vámkontingens keretében a behozatali engedély iránti minden egyes kérelemhez mellékelni kell a VII. mellékletben felsorolt exportáló ország vagy vámterület hatóságai által kiadott eredetiségigazolást, amely igazolja, hogy az áruk az országból vagy vámterületről származnak és hogy adott esetben megfelelnek a 2007/2000/EK rendelet II. mellékletében vagy az 1. cikk (3) bekezdésében említett ideiglenes megállapodás, illetve stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében megadott meghatározásoknak.

(2)   Az eredetiségigazolásokat egy eredeti példányban és két másolatban kell kiállítani, és a Közösség hivatalos nyelveinek egyikén kell kinyomtatni vagy kitölteni az I., II., III., IV. és V. mellékletben az érintett exportáló országokra és vámterületre vonatkozó mintának megfelelően. Az igazolásokat az exportáló ország vagy vámterület hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén is ki lehet nyomtatni vagy tölteni.

Azon tagállam illetékes hatóságai, amelyben a behozatali engedély iránti kérelmet benyújtották, előírhatják fordítás biztosítását az igazoláshoz.

(3)   Az eredetiségigazolás eredeti példányát és másolatait gépírással vagy kézírással lehet kiállítani. Ez utóbbi esetben a kitöltéshez fekete tintát és nyomtatott betűket kell használni.

Az igazolás formanyomtatványok mérete 210 × 297 mm. A papír súlyának legalább 40 g/m2-nek kell lennie. Az eredeti példány fehér színű, az első másolati példány rózsaszín, a második másolati példány pedig sárga.

(4)   Minden igazolást saját egyedi sorszámmal kell ellátni, amelyet a kibocsátó ország vagy vámterület megnevezése követ.

A másolatokon ugyanazon sorozatszámnak és megnevezésnek kell szerepelnie.

(5)   Az igazolások csak akkor érvényesek, ha azokat a VII. mellékletben felsorolt kiállító hatóság szabályosan záradékolta.

(6)   Az igazolások akkor minősülnek szabályosan záradékoltnak, ha azokon feltüntették a kiadás dátumát és helyét, és ha szerepel rajtuk a kiállító hatóság bélyegzője és az aláírásra jogosított személy vagy személyek aláírása.

5. cikk

(1)   A VII. mellékletben felsorolt kiállító hatóságokat:

| a) | az érintett exportáló ország vagy vámterület ilyen hatóságként elismeri; |
| --- | --- |

a)

az érintett exportáló ország vagy vámterület ilyen hatóságként elismeri;

| b) | a kiállító hatóság elvégzi az igazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzését; |
| --- | --- |

b)

a kiállító hatóság elvégzi az igazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzését;

| c) | legalább hetente egyszer továbbítják a Bizottságnak mindazon információkat, amelyek lehetővé teszik az eredetigazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzését, különös tekintettel az igazolás sorszámára, az exportőrre, a címzettre, a rendeltetési országra, a termékre (élő állatok/hús), a nettó súlyra és az aláírás dátumára. |
| --- | --- |

c)

legalább hetente egyszer továbbítják a Bizottságnak mindazon információkat, amelyek lehetővé teszik az eredetigazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzését, különös tekintettel az igazolás sorszámára, az exportőrre, a címzettre, a rendeltetési országra, a termékre (élő állatok/hús), a nettó súlyra és az aláírás dátumára.

(2)   A VII. mellékletben szereplő listát a Bizottság felülvizsgálja, ha az (1) bekezdés a) pontjában említett követelmény többé nem teljesül, ha egy kiállító hatóság nem teljesít egy vagy több rá háruló kötelezettséget, vagy ha egy új kiállító hatóságot jelölésére kerül sor.

6. cikk

Az eredetiségigazolások és behozatali engedélyek kiadásuk dátumától számított három hónapig érvényesek. Érvényességük időtartama azonban 2006. december 31-én lejár.

7. cikk

Az érintett exportáló országok és vámterület a Bizottságnak eljuttatja a kiállító hatóságaik által használt bélyegzők lenyomatának mintáját, valamint az eredetiségigazolások aláírására jogosult személyek nevét és aláírását. A Bizottság ezt az információt eljuttatja a tagállamok illetékes hatóságaihoz.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 240., 2000.9.23., 1. o. A legutóbb az 1946/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 312., 2005.11.29., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 40., 2002.2.12., 9. o.

3

(4)  HL L 84., 2004.3.20., 1. o.

4

(5)  HL L 304., 2001.11.21., 1. o. A legutóbb a 2/2003/EK rendelettel (HL L 1., 2003.1.4., 26. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 25., 2002.1.29., 16. o. A legutóbb a 3/2003/EK rendelettel (HL L 1., 2003.1.4., 30. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1856/2005/EK rendelettel (HL L 297., 2005.11.15., 7. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

8

---

I. MELLÉKLET

A 3. cikk (2) bekezdésében említett bejegyzések

| — | : | spanyolul | : | „Baby beef” [Reglamento (CE) no 2016/2005] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | csehül | : | „Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2016/2005) |
| — | : | dánul | : | „Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2016/2005) |
| — | : | németül | : | „Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2016/2005) |
| — | : | észtül | : | „Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2016/2005) |
| — | : | görögül | : | „Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/2005] |
| — | : | angolul | : | „Baby beef” (Regulation (EC) No 2016/2005) |
| — | : | franciául | : | „Baby beef” [Règlement (CE) no 2016/2005] |
| — | : | olaszul | : | „Baby beef” [Regolamento (CE) n. 2016/2005] |
| — | : | lettül | : | „Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2016/2005) |
| — | : | litvánul | : | „Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2016/2005) |
| — | : | magyarul | : | „Baby beef” (2016/2005/EK rendelet) |
| — | : | máltaiul | : | „Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2016/2005) |
| — | : | hollandul | : | „Baby beef” (Verordening (EG) nr. 2016/2005) |
| — | : | lengyelül | : | „Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2016/2005) |
| — | : | portugálul | : | „Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 2016/2005] |
| — | : | szlovákul | : | „Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 2016/2005] |
| — | : | szlovénül | : | „Baby beef” (Uredba (ES) št. 2016/2005) |
| — | : | finnül | : | „Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2016/2005) |
| — | : | svédül | : | „Baby beef” (Förordning (EG) nr 2016/2005) |

—

:

spanyolul

:

„Baby beef” [Reglamento (CE) no 2016/2005]

—

:

csehül

:

„Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2016/2005)

—

:

dánul

:

„Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2016/2005)

—

:

németül

:

„Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2016/2005)

—

:

észtül

:

„Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2016/2005)

—

:

görögül

:

„Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2016/2005]

—

:

angolul

:

„Baby beef” (Regulation (EC) No 2016/2005)

—

:

franciául

:

„Baby beef” [Règlement (CE) no 2016/2005]

—

:

olaszul

:

„Baby beef” [Regolamento (CE) n. 2016/2005]

—

:

lettül

:

„Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2016/2005)

—

:

litvánul

:

„Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2016/2005)

—

:

magyarul

:

„Baby beef” (2016/2005/EK rendelet)

—

:

máltaiul

:

„Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2016/2005)

—

:

hollandul

:

„Baby beef” (Verordening (EG) nr. 2016/2005)

—

:

lengyelül

:

„Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2016/2005)

—

:

portugálul

:

„Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 2016/2005]

—

:

szlovákul

:

„Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 2016/2005]

—

:

szlovénül

:

„Baby beef” (Uredba (ES) št. 2016/2005)

—

:

finnül

:

„Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2016/2005)

—

:

svédül

:

„Baby beef” (Förordning (EG) nr 2016/2005)

---

II. MELLÉKLET

Image

---

III. MELLÉKLET

Image

---

IV. MELLÉKLET

Image

---

V. MELLÉKLET

Image

---

VI. MELLÉKLET

Image

---

VII. MELLÉKLET

Kiállító hatóságok:

| — | Horvát Köztársaság: „Euroinspekt”, Zágráb, Horvátország. |
| --- | --- |

—

Horvát Köztársaság: „Euroinspekt”, Zágráb, Horvátország.

| — | Bosznia és Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Bosznia és Hercegovina.

| — | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |
| --- | --- |

—

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

| — | Szerbia és Montenegró (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology”, Kacanskog 13, Belgrád, Jugoszlávia. |
| --- | --- |

—

Szerbia és Montenegró (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology”, Kacanskog 13, Belgrád, Jugoszlávia.

| — | Szerbia és Montenegró/Koszovó. |
| --- | --- |

—

Szerbia és Montenegró/Koszovó.

---

(1)  Koszovó kivételével, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. határozatának meghatározása szerint.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/19

---

A BIZOTTSÁG 2017/2005/EK RENDELETE

(2005. december 8.)

a NAFO 3M övezetben a tagállamok lobogója alatt hajózó hajóknak a vörös álsügérre vonatkozó halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre. |
| --- | --- |

(1)

a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat határoz meg a 2005. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát.

| (3) | Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállamok számára 2005-re kitűzött, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállamok lobogója alatt hajózó vagy az ezekben a tagállamokban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. Az e halászhajók által az ezen időpont után kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 8-án.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1936/2005/EK (HL L 311., 2005.11.26., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Valamennyi tagállam |
| --- | --- |
| Állomány | RED/N3M. |
| Faj | Vörös álsügér (Sebastes spp.) |
| Körzet | NAFO 3M |
| Dátum | 2005.11.22. |

Tagállam

Valamennyi tagállam

Állomány

RED/N3M.

Faj

Vörös álsügér (Sebastes spp.)

Körzet

NAFO 3M

Dátum

2005.11.22.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/21

---

A BIZOTTSÁG 2018/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 59. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2005. december 6-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, amelyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2005. december 6-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, amelyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb az 1956/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 314., 2005.11.30., 14. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” pontja az alábbi bejegyzésekkel egészül ki:

| 1. | Ata Abdoulaziz Rashid (alias a) Ata Abdoul Aziz Barzingy, b) Abdoulaziz Ata Rashid). Születési ideje: 1973.12.1. Születési helye: Sulaimaniya, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0020375 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Stuttgartban (Németország). |
| --- | --- |

1.

Ata Abdoulaziz Rashid (alias a) Ata Abdoul Aziz Barzingy, b) Abdoulaziz Ata Rashid). Születési ideje: 1973.12.1. Születési helye: Sulaimaniya, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0020375 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Stuttgartban (Németország).

| 2. | Dieman Abdulkadir Izzat (alias Deiman Alhasenben Ali Aljabbari). Születési ideje: 1965.7.4. Születési helye: Kirkuk, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0141062 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Nürnbergben (Németország). |
| --- | --- |

2.

Dieman Abdulkadir Izzat (alias Deiman Alhasenben Ali Aljabbari). Születési ideje: 1965.7.4. Születési helye: Kirkuk, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0141062 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Nürnbergben (Németország).

| 3. | Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Születési ideje: 1973.11.20. Születési helye: Benghazi, Líbia. Útlevelének száma: a) 939254 számú egyiptomi útiokmány, b) 0003213 számú egyiptomi útiokmány c) 981358 számú egyiptomi útiokmány, d) A Német Szövetségi Köztársaság által kiállított C00071659 ideiglenes útlevél. Egyéb információ: Őrizetben tartják Wuppertalban (Németország). |
| --- | --- |

3.

Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Születési ideje: 1973.11.20. Születési helye: Benghazi, Líbia. Útlevelének száma: a) 939254 számú egyiptomi útiokmány, b) 0003213 számú egyiptomi útiokmány c) 981358 számú egyiptomi útiokmány, d) A Német Szövetségi Köztársaság által kiállított C00071659 ideiglenes útlevél. Egyéb információ: Őrizetben tartják Wuppertalban (Németország).

| 4. | Mazen Ali Hussein (alias Issa Salah Muhamad). Születési ideje: a) 1982.1.1. (Mazen Ali Hussein), b) 1980.1.1. (Issa Salah Muhamad). Születési helye: Bagdad, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0144378 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Címe: Schwäbisch Hall-i börtön, Németország. |
| --- | --- |

4.

Mazen Ali Hussein (alias Issa Salah Muhamad). Születési ideje: a) 1982.1.1. (Mazen Ali Hussein), b) 1980.1.1. (Issa Salah Muhamad). Születési helye: Bagdad, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0144378 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Címe: Schwäbisch Hall-i börtön, Németország.

| 5. | Kawa Hamawandi (alias Kaua Omar Achmed). Születési ideje: 1971.7.1. Születési helye: Arbil, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0139243 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Kemptenben (Németország). |
| --- | --- |

5.

Kawa Hamawandi (alias Kaua Omar Achmed). Születési ideje: 1971.7.1. Születési helye: Arbil, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0139243 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Kemptenben (Németország).

| 6. | Isnilon Totoni Hapilon (alias a) Isnilon Hapilun, b) Isnilun Hapilun, c) Abu Musab, d) Salahudin, e) Tuan Isnilon). Születési ideje: a) 1966.3.18., b) 1967.3.10. Születési helye: Bulanza, Lantawan, Basilan, Fülöp-szigetek. Állampolgársága: Fülöp-szigeteki. |
| --- | --- |

6.

Isnilon Totoni Hapilon (alias a) Isnilon Hapilun, b) Isnilun Hapilun, c) Abu Musab, d) Salahudin, e) Tuan Isnilon). Születési ideje: a) 1966.3.18., b) 1967.3.10. Születési helye: Bulanza, Lantawan, Basilan, Fülöp-szigetek. Állampolgársága: Fülöp-szigeteki.

| 7. | Rafik Mohamad Yousef (alias Mohamad Raific Kairadin). Születési ideje: 1974.8.27. Születési helye: Bagdad, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0092301 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Mannheimben (Németország). |
| --- | --- |

7.

Rafik Mohamad Yousef (alias Mohamad Raific Kairadin). Születési ideje: 1974.8.27. Születési helye: Bagdad, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0092301 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Mannheimben (Németország).

| 8. | Ibrahim Mohamed Khalil (alias a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) Khalil). Születési ideje: a) 1975.7.2. (Ibrahim Mohamed Khalil), b) 1972.5.2. (Khalil Ibrahim Jassem), c) 1975.7.3. (Khalil Ibrahim Mohammad), d) 1972 (Khalil Ibrahim Al Zafiri), e) 1975.5.2. (Khalil). Születési helye: a) Mosul, Irak (Ibrahim Mohamed Khalil, Khalil Ibrahim Mohammad), b) Baghdad, Irak (Khalil Ibrahim Jassem). Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0003900 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Frankenthalban (Németország). |
| --- | --- |

8.

Ibrahim Mohamed Khalil (alias a) Khalil Ibrahim Jassem, b) Khalil Ibrahim Mohammad, c) Khalil Ibrahim Al Zafiri, d) Khalil). Születési ideje: a) 1975.7.2. (Ibrahim Mohamed Khalil), b) 1972.5.2. (Khalil Ibrahim Jassem), c) 1975.7.3. (Khalil Ibrahim Mohammad), d) 1972 (Khalil Ibrahim Al Zafiri), e) 1975.5.2. (Khalil). Születési helye: a) Mosul, Irak (Ibrahim Mohamed Khalil, Khalil Ibrahim Mohammad), b) Baghdad, Irak (Khalil Ibrahim Jassem). Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 0003900 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Frankenthalban (Németország).

| 9. | Lokman Amin Mohammed (alias a) Lokman Ami Mohamad, b) Lukman Ami Mohammed). Születési ideje: 1974.2.1. Születési helye: Kirkuk, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 006991 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Stadelheimben (Németország). |
| --- | --- |

9.

Lokman Amin Mohammed (alias a) Lokman Ami Mohamad, b) Lukman Ami Mohammed). Születési ideje: 1974.2.1. Születési helye: Kirkuk, Irak. Állampolgársága: iraki. Útlevelének száma: A 006991 számú német útiokmány („Reiseausweis”). Egyéb információ: Őrizetben tartják Stadelheimben (Németország).

| 10. | Radulan Sahiron (alias a) Radullan Sahiron, b) Radulan Sahirun, c) Radulan Sajirun, d) Commander Putol („Putol parancsnok”). Születési ideje: a) 1955., b) kb. 1952. Születési helye: Kaunayan, Patikul, Jolo Island, Fülöp-szigetek. Állampolgársága: Fülöp-szigeteki. |
| --- | --- |

10.

Radulan Sahiron (alias a) Radullan Sahiron, b) Radulan Sahirun, c) Radulan Sajirun, d) Commander Putol („Putol parancsnok”). Születési ideje: a) 1955., b) kb. 1952. Születési helye: Kaunayan, Patikul, Jolo Island, Fülöp-szigetek. Állampolgársága: Fülöp-szigeteki.

| 11. | Jainal Antel Sali (jr.) (alias a) Abu Solaiman, b) Abu Solayman, c) Apong Solaiman, d) Apung). Születési ideje: 1965.6.1. Születési helye: Barangay Lanote, Bliss, Isabela, Basilan, Fülöp-szigetek. Állampolgársága: Fülöp-szigeteki. |
| --- | --- |

11.

Jainal Antel Sali (jr.) (alias a) Abu Solaiman, b) Abu Solayman, c) Apong Solaiman, d) Apung). Születési ideje: 1965.6.1. Születési helye: Barangay Lanote, Bliss, Isabela, Basilan, Fülöp-szigetek. Állampolgársága: Fülöp-szigeteki.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/23

---

A BIZOTTSÁG 2019/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatban a melasztól eltérő termékek behozatalára vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 23-i 1423/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára és 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2005/2006-ös gazdasági évre az 1011/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1976/2005/EK bizottsági rendelet (4) rendelet módósította. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2005/2006-ös gazdasági évre az 1011/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1976/2005/EK bizottsági rendelet (4) rendelet módósította.

| (2) | A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket az 1423/95/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket az 1423/95/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005/2006-os gazdasági évre az 1011/2005/EK rendelet által rögzített, az 1423/95/EK rendelet 1. cikkében említett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok módosultak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 10-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 141., 1995.6.24., 16. o. A legutóbb a 624/98/EK rendelettel (HL L 85., 1998.3.20., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 170., 2005.7.1., 35. o.

3

(4)  HL L 317., 2005.12.3., 10. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehércukor, a nyerscukor és az 1702 90 99 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok 2005. december 10-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 28,49 | 2,74 |
| 1701 11 90 (1) | 28,49 | 7,29 |
| 1701 12 10 (1) | 28,49 | 2,60 |
| 1701 12 90 (1) | 28,49 | 6,86 |
| 1701 91 00 (2) | 27,05 | 11,71 |
| 1701 99 10 (2) | 27,05 | 7,19 |
| 1701 99 90 (2) | 27,05 | 7,19 |
| 1702 90 99 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

28,49

2,74

1701 11 90 (1)

28,49

7,29

1701 12 10 (1)

28,49

2,60

1701 12 90 (1)

28,49

6,86

1701 91 00 (2)

27,05

11,71

1701 99 10 (2)

27,05

7,19

1701 99 90 (2)

27,05

7,19

1702 90 99 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Az 1260/2001/EK tanácsi rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén (HL L 178., 2001.6.30., 1. o.).

(2)  Az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének I. pontjában meghatározott szabványminőség esetén.

(3)  1 %-os szacharóztartalom esetén.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/25

---

A BIZOTTSÁG 2020/2005/EK RENDELETE

(2005. december 9.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 21,677 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. december 10-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/26

---

AZ EK–ROMÁNIA TÁRSULÁSI TANÁCS 3/2005 HATÁROZATA

(2005. július 5.)

az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról

(2005/877/EK)

A TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodásra (1) és különösen annak 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 3. jegyzőkönyv megállapítja a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi szabályozást a Közösség és Románia között. A 3. jegyzőkönyvet legutóbb az Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak kiigazításáról szóló jegyzőkönyv (2) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 3. jegyzőkönyv megállapítja a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi szabályozást a Közösség és Románia között. A 3. jegyzőkönyvet legutóbb az Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak kiigazításáról szóló jegyzőkönyv (2) módosította.

| (2) | Nemrégiben tárgyalások zajlottak a kereskedelmi szabályozás javításáról – egyrészt a gazdasági konvergenciának a csatlakozásra való felkészülés tekintetében történő megkönnyítése érdekében, másrészt az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére nézve teljes körű liberalizáció formájában, más feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére nézve pedig csökkentett vámtételek vagy vámkontingensek formájában megvalósuló engedmények megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Nemrégiben tárgyalások zajlottak a kereskedelmi szabályozás javításáról – egyrészt a gazdasági konvergenciának a csatlakozásra való felkészülés tekintetében történő megkönnyítése érdekében, másrészt az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére nézve teljes körű liberalizáció formájában, más feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére nézve pedig csökkentett vámtételek vagy vámkontingensek formájában megvalósuló engedmények megállapítása céljából.

| (3) | A 3. jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése második francia bekezdése alapján a Társulási Tanács határozhat – a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kölcsönös engedményekből eredő csökkentések válaszaként – az alkalmazott vámtételek csökkentéséről. |
| --- | --- |

(3)

A 3. jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése második francia bekezdése alapján a Társulási Tanács határozhat – a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kölcsönös engedményekből eredő csökkentések válaszaként – az alkalmazott vámtételek csökkentéséről.

| (4) | Egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre, amelyek a 3. jegyzőkönyv hatálya alá tartoznak, de amelyeket ez a határozat nem sorol fel, illetve amelyekre a megnyitott kontingensek már kimerültek, továbbra is a 3. jegyzőkönyvben megállapított hatályos kereskedelmi rendelkezések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

Egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre, amelyek a 3. jegyzőkönyv hatálya alá tartoznak, de amelyeket ez a határozat nem sorol fel, illetve amelyekre a megnyitott kontingensek már kimerültek, továbbra is a 3. jegyzőkönyvben megállapított hatályos kereskedelmi rendelkezések vonatkoznak.

| (5) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékekre nem nyújtható export-visszatérítés a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 2000. július 13-i 1520/2000/EK bizottsági rendelet (3) alapján. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékekre nem nyújtható export-visszatérítés a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 2000. július 13-i 1520/2000/EK bizottsági rendelet (3) alapján.

| (6) | A Romániából származó és a Közösség területére exportált termékekre nem nyújtható export-visszatérítés. |
| --- | --- |

(6)

A Romániából származó és a Közösség területére exportált termékekre nem nyújtható export-visszatérítés.

| (7) | Az ezen határozat III. és IV. mellékletében megállapított éves kontingenseket az ugyanezen mellékletekben meghatározott feltételekkel kell megnyitni. Annak fényében, hogy az éves kontingenseket csak 2005. január 1-je után, a későbbiekben meghatározandó időpontban lehet megnyitni, a 2005-ös évre nézve azokat az adott évből már eltelt hónapok számának arányában kell csökkenteni, |
| --- | --- |

(7)

Az ezen határozat III. és IV. mellékletében megállapított éves kontingenseket az ugyanezen mellékletekben meghatározott feltételekkel kell megnyitni. Annak fényében, hogy az éves kontingenseket csak 2005. január 1-je után, a későbbiekben meghatározandó időpontban lehet megnyitni, a 2005-ös évre nézve azokat az adott évből már eltelt hónapok számának arányában kell csökkenteni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

E határozat hatálybalépésének időpontjától az I. mellékletben felsorolt, Romániából származó termékek Közösség területére történő behozatalára az I. mellékletben megállapított vámtételeket kell alkalmazni.

E határozat hatálybalépésének időpontjától a II. mellékletben felsorolt, a Közösség területéről származó termékek Romániába történő behozatalára a II. mellékletben megállapított vámtételeket kell alkalmazni.

2. cikk

Az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés I. mellékletében fel nem sorolt, a Közösség területéről származó és Romániába exportált feldolgozott mezőgazdasági termékek nem jogosultak az 1520/2000/EK rendelet alapján nyújtott export-visszatérítésre.

Az említett szerződés I. mellékletében fel nem sorolt, Romániából származó és a Közösség területére exportált feldolgozott mezőgazdasági termékek nem jogosultak export-visszatérítésre Romániában.

3. cikk

A III. és a IV. mellékletben említett vámkontingenseknek az ugyanezen mellékletekben megállapított feltételek mellett állnak nyitva. 2005-re vonatkozóan a kontingensek mennyiségét az adott évből már eltelt hónapok számának arányában kell csökkenteni.

4. cikk

Azokra a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, amelyek nem tartoznak az I., II., III. és IV. melléklet hatálya alá, vagy amelyekre vonatkozóan a III. és IV. mellékletben megállapított kontingensek kimerültek, egyéb rendelkezés hiányában továbbra is a 3. jegyzőkönyv rendelkezései vonatkoznak.

5. cikk

Ez a határozat a belső megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási eljárás lezárásáról szóló, mindkét fél részéről történő értesítést követő első hónap első napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 5-én.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 357., 1994.12.31., 2. o.

1

(2)  Jegyzőkönyv a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság Európai Unióhoz történő csatlakozásának, valamint az Uruguayi Forduló során a mezőgazdasági tárgyalásokon elért eredményeknek, többek között a meglévő kedvezményes rendszer javításának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Románia között létrejött Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak kiigazításáról (HL L 301., 1998.11.11., 3. o.)

2

(3)  HL L 177., 2000.7.15., 1. o. A legutóbb a 893/2005/EK rendelettel (HL L 152., 2005.6.15., 13. o.) módosított rendelet.

3

---

I. MELLÉKLET

A Romániából származó áruk Közösség területére történő behozatalára alkalmazandó behozatali vámok

| KN-kód | Árumegnevezés | A hatálybalépés időpontjától 2005.12.31-ig
  (%) | 2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig
  (%) | 2007.1.1-jétől
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0403 | Író, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: | | | |
| 0403 10 | – Joghurt | | | |
| | – – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: | | | |
| | – – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma: | | | |
| 0403 10 51 | – – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 53 | – – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 59 | – – – – 27 tömegszázalékot meghaladó | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Más, zsírtartalma: | | | |
| 0403 10 91 | – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 93 | – – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 10 99 | – – – – 6 tömegszázalékot meghaladó | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 | – Más: | | | |
| | – – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: | | | |
| | – – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma: | | | |
| 0403 90 71 | – – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 73 | – – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 79 | – – – – 27 tömegszázalékot meghaladó | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Más, zsírtartalma: | | | |
| 0403 90 91 | – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 93 | – – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 0403 90 99 | – – – – 6 tömegszázalékot meghaladó | 0 | 0 | 0 |
| 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém): | | | |
| 0405 20 | – Kenhető tejkészítmények (vajkrém): | | | |
| 0405 20 10 | – – Legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék zsírtartalommal | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 0405 20 30 | – – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 0710 | Zöldségek (nyersen, gőzöléssel vagy vízben forrással főzve is) fagyasztva: | | | |
| 0710 40 00 | – Csemegekukorica | 0 | 0 | 0 |
| 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: | | | |
| 0711 90 | – Más zöldség; zöldségkeverék: | | | |
| 0711 90 30 | – – – Csemegekukorica | 0 | 0 | 0 |
| 1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: | | | |
| | – Növényi nedv és kivonat: | | | |
| 1302 13 00 | – – Komlóból | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 | – Pektintartalmú anyagok, pektinátok és pektátok: | | | |
| 1302 20 10 | – – Száraz | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 90 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1505 | Gyapjúzsír és ennek zsíros származékai (beleértve a lanolint is): | | | |
| 1505 00 10 | – Nyers gyapjúzsír | 0 | 0 | 0 |
| 1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve: | | | |
| 1516 20 | – Növényi zsír és olaj és ezek frakciói: | | | |
| 1516 20 10 | – – Hidrogénezett ricinusolaj, ún. „opálviasz” | 0 | 0 | 0 |
| 1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516. vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével: | | | |
| 1517 10 | – Margarin, a folyékony margarin kivételével: | | | |
| 1517 10 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1517 90 | – Más: | | | |
| 1517 90 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1517 90 93 | – – – Étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény, sütőforma kenésére | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, az 1516. vtsz. alá tartozók kivételével; ebbe az árucsoportba tartozó, másutt nem említett állati vagy növényi zsír vagy olaj vagy ezek frakciói étkezésre alkalmatlan keveréke vagy készítménye: | | | |
| 1518 00 10 | – Linoxin | 0 | 0 | 0 |
| | – Más: | | | |
| 1518 00 91 | – – Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, az 1516. vtsz. alá tartozók kivételével | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1518 00 95 | – – – Étkezésre nem alkalmas keverék vagy készítmény állati vagy növényi zsírból vagy olajból vagy ezek frakcióiból | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1521 | Növényi viasz (a trigliceridek kivételével), méhviasz, más rovarviasz és cetvelő finomítva vagy színezve is: | | | |
| 1521 90 | – Más: | | | |
| 1521 90 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1522 00 | Degras; zsíros anyagok és állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai: | | | |
| 1522 00 10 | – Degras | 0 | 0 | 0 |
| 1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor: | | | |
| 1702 50 00 | – Vegytiszta gyümölcscukor | 0 | 0 | 0 |
| 1702 90 | – Más, beleértve az invertcukrot: | | | |
| 1702 90 10 | – – Vegytiszta malátacukor | 0 | 0 | 0 |
| 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: | | | |
| 1704 10 | – Rágógumi, cukorbevonattal is: | | | |
| | – – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is): | | | |
| 1704 10 11 | – – – Rágógumi, lapka alakú | 0 | 0 | 0 |
| 1704 10 19 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| | – – 60 tömegszázalék vagy azt meghaladó szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is): | | | |
| 1704 10 91 | – – – Rágógumi, lapka alakú | 0 | 0 | 0 |
| 1704 10 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 | – Más: | | | |
| 1704 90 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonat, más anyag hozzáadása nélkül | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 30 | – – Fehér csokoládé | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1704 90 51 | – – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 55 | – – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 61 | – – – Cukorral bevont termékek | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1704 90 65 | – – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 71 | – – – Főzött édesség, töltött is | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 75 | – – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee) | 0 | 0 | 0 |
| | – – – – Más: | | | |
| 1704 90 81 | – – – – – Sajtolt tabletta | 0 | 0 | 0 |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | | | |
| 1806 10 | – Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával: | | | |
| 1806 10 20 | – – Legalább 5, de kevesebb mint 65 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglükóz-tartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1806 10 30 | – – Legalább 65 tömegszázalék, de kevesebb mint 80 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invert-cukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglükóz-tartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 | – Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben: | | | |
| 1806 20 10 | – – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 30 | – – Összesítve legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1806 20 50 | – – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal: | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 70 | – – – Tejcsokoládé morzsa | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 80 | – – – Csokoládé ízű bevonat | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 95 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| | – Más tömb, tábla vagy rúd alakban: | | | |
| 1806 31 00 | – – Töltött | 0 | 0 | 0 |
| 1806 32 | – – Töltetlen | | | |
| 1806 32 10 | – – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával: | 0 | 0 | 0 |
| 1806 32 90 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 | – Más: | | | |
| | – – Csokoládé és csokoládés termék: | | | |
| | – – – Csokoládé, töltött is: | | | |
| 1806 90 11 | – – – – Alkoholtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 19 | – – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – Töltött | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 39 | – – – – Töltetlen | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 50 | – – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló: | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 60 | – – Kakaótartalmú kenhető termékek | 0 | 0 | 0 |
| 1806 90 70 | – – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez: | 0 | 0 | 0 |
| 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | | | |
| 1901 10 00 | – Gyermektápszer, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve | 0 | 0 | 0 |
| 1901 20 00 | – Keverék és tészta az 1905. vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 | – Más: | | | |
| | – – Malátakivonat: | | | |
| 1901 90 11 | – – – 90 tömegszázalékot meghaladó szárazanyag-tartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 19 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1902 | Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: | | | |
| | – Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: | | | |
| 1902 11 00 | – – Tojástartalommal | 0 % + 16,7 EUR/100 kg | 0 % + 11 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 19 | – – Más: | | | |
| 1902 19 10 | – – – Közönséges búzaliszt- vagy -korpa-tartalom nélkül | 0 % + 20,4 EUR/100 kg | 0 % + 13,5 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 19 90 | – – – Más | 0 % + 17,5 EUR/100 kg | 0 % + 11,6 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: | | | |
| | – – Más: | | | |
| 1902 20 91 | – – – Főzve | 0 % + 5,2 EUR/100 kg | 0 % + 4 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 20 99 | – – – Más | 0 % + 14,7 EUR/100 kg | 0 % + 11,2 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 30 | – Más tészta: | | | |
| 1902 30 10 | – – Szárítva | 0 % + 16,7 EUR/100 kg | 0 % + 11 EUR/100 kg | |
| 1902 30 90 | – – Más | 0 % + 6,6 EUR/100 kg | 0 % + 4,4 EUR/100 kg | 0 |
| 1902 40 | – Kuszkusz (búzadarakása): | | | |
| 1902 40 10 | – – Nem elkészítve | 0 | 0 | 0 |
| 1902 40 90 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1903 00 00 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy és hasonló formában | 0 | 0 | 0 |
| 1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve: | | | |
| 1904 10 | – Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer: | | | |
| 1904 10 10 | – – Kukoricából | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 30 | – – Rizsből | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 90 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 | – Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer: | | | |
| 1904 20 10 | – – Pirítatlan gabonapehely alapú müzli típusú készítmény | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1904 20 91 | – – – Kukoricából | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 95 | – – – Rizsből | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1904 30 00 | – Bulgur búza | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 | – Más: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: | | | |
| 1905 10 00 | – Ropogós kenyér („knäckebrot”) | 0 | 0 | 0 |
| 1905 20 | – Mézeskalács és hasonló | 0 | 0 | 0 |
| | – Édes keksz (biscuit); gofri és ostya | | | |
| 1905 31 | – – Édes keksz (biscuit) | 0 | 0 | 0 |
| 1905 32 | – – – Gofri és ostya | 0 | 0 | 0 |
| 1905 40 | – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 | – Más: | | | |
| 1905 90 10 | – – Pászka | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 20 | – – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 30 | – – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor-, és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 45 | – – – Biscuit | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott | 0 | 0 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1905 90 60 | – – – – Édesítőszer hozzáadásával | 0 | 0 | 0 |
| 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): | | | |
| 2001 90 | – Más: | | | |
| 2001 90 30 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 40 | – – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 60 | – – Pálmafa csúcsrügy | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével: | | | |
| 2004 10 | – Burgonya: | | | |
| 2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában | 0 | 0 | 0 |
| 2004 90 | – Más zöldség és zöldségkeverék: | | | |
| 2004 90 10 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozók kivételével: | | | |
| 2005 20 | – Burgonya: | | | |
| 2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában | 0 | 0 | 0 |
| 2005 80 00 | – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is: | | | |
| | – Diófélék, földimogyoró és más mag, egymással keverve is: | | | |
| 2008 11 | – – Földimogyoró: | | | |
| 2008 11 10 | – – – Amerikai mogyoróvaj | 0 | 0 | 0 |
| 2008 91 00 | – – Pálmafa csúcsrügy | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 | – – Más: | | | |
| | – – – Alkohol hozzáadása nélkül: | | | |
| | – – – – Cukor hozzáadása nélkül: | | | |
| 2008 99 85 | – – – – – Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 91 | – – – – – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán, matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája, koncentrátuma: | | | |
| | – Kávékivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén alapuló készítmények: | | | |
| 2101 11 | – – Kivonat, eszencia vagy koncentrátum | 0 | 0 | 0 |
| 2101 12 | – – Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: | | | |
| 2101 12 98 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 2101 20 | – Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán és matéteán alapuló készítmények: | | | |
| 2101 20 20 | – – Kivonat, eszencia vagy koncentrátum | 0 | 0 | 0 |
| | – – Készítmények: | | | |
| 2101 20 98 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 2101 30 | – Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma | 0 | 0 | 0 |
| 2102 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002. vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor: | | | |
| 2102 10 | – Aktív élesztő: | | | |
| 2102 10 10 | – – Élesztőkultúra | 0 | 0 | 0 |
| | – – Sütőélesztő: | | | |
| 2102 10 31 | – – – Szárított | 0 | 0 | 0 |
| 2102 10 39 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 2102 20 | – – Nem aktív élesztő: | | | |
| 2102 20 11 | – – – Tabletta, kocka vagy más hasonló formában vagy legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésben: | 0 | 0 | 0 |
| 2102 20 19 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 2102 30 00 | – Elkészített sütőpor | 0 | 0 | 0 |
| 2103 | Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, elkészített mustár: | | | |
| 2103 10 00 | – Szójamártás | 0 | 0 | 0 |
| 2103 20 00 | – Paradicsomketchup és más paradicsommártás | 0 | 0 | 0 |
| 2103 90 | – Más: | | | |
| 2103 90 90 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 2104 | Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény | 0 | 0 | 0 |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is: | | | |
| 2105 00 10 | – Tejzsírtartalom nélkül vagy az ilyen zsírokból 3 tömegszázaléknál kevesebbet tartalmazó | 0 | 0 | 0 |
| | – Tejzsírtartalma: | | | |
| 2105 00 91 | – – Legalább 3, de 7 tömegszázaléknál kevesebb | 0 | 0 | 0 |
| 2105 00 99 | – – Legalább 7 tömegszázalék | 0 | 0 | 0 |
| 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: | | | |
| 2106 10 | – Fehérjekoncentrátum és texturált fehérje: | | | |
| 2106 10 20 | – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal | 4 | 4 | 0 |
| 2106 10 80 | – – Más | 0 % + EAR (1) | 0 % + EAR (1) | 0 |
| 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: | | | |
| 2208 40 | – Rum és nyugat-indiai rum: | | | |
| | – – Legfeljebb 2 literes tartályban (palackban): | | | |
| 2208 40 11 | – – – Rum, amelynek etil- és metil-alkoholtól különböző illóanyag-tartalma tiszta alkohol hektoliterére számítva legalább 225 g (10 %-os tűréssel) | 0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl | 0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 2208 40 39 | – – – – Más | 0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl | 0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl | 0 |
| | – – Több mint 2 literes tartályban (palackban): | | | |
| 2208 40 51 | – – – Rum, amelynek etil- és metil-alkoholtól különböző illóanyag-tartalma tiszta alkohol hektoliterére számítva legalább 225 g (10 %-os tűréssel) | 0,6 EUR/% vol/hl | 0,6 EUR/% vol/hl | 0 |
| | – – – Más | | | |
| 2208 40 99 | – – – – Más | 0,6 EUR/% vol/hl | 0,6 EUR/% vol/hl | 0 |
| 2402 | Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból: | | | |
| 2402 10 00 | – Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel | 26 | 26 | 0 |
| 2402 20 | – Cigaretta dohánytöltettel | | | |
| 2402 20 10 | – – Szegfűszegtartalommal | 10 | 10 | 0 |
| 2402 20 90 | – – Más | 57,6 | 57,6 | 0 |
| 2402 90 00 | – Más | 57,6 | 57,6 | 0 |
| 2403 | Más feldolgozott dohány és feldolgozott dohánypótló; „homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia); dohánykivonat és -eszencia: | | | |
| 2403 10 | – Fogyasztási dohány (elszívásra), bármilyen mennyiségű dohánypótló-tartalommal is: | 74,9 | 74,9 | 0 |
| | – Más | | | |
| 2403 91 | – – „Homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia) | 16,6 | 16,6 | 0 |
| 2403 99 | – – Más | | | |
| 2403 99 10 | – – – Rágódohány és tubák | 41,6 | 41,6 | 0 |
| 2403 99 90 | – – – Más | 16,6 | 16,6 | 0 |
| 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is) más illatanyag készítmény italgyártáshoz: | | | |
| 3302 10 | – Élelmiszer- és italgyártáshoz használt fajták: | | | |
| | – – Az italgyártásban használt fajták: | | | |
| | – – – Egy italfajtára jellemző összes ízesítőanyagot tartalmazó készítmények: | | | |
| | – – – – Más: | | | |
| 3302 10 21 | – – – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, gyümölcscukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 százaléknál kevesebb tejzsír-, 5 százaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 százaléknál kevesebb gyümölcscukor- vagy keményítőtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 3302 10 29 | – – – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 3823 | Ipari monokarboxil-zsírsav; finomításból nyert olajsav; ipari zsíralkohol | 0 | 0 | 0 |

KN-kód

Árumegnevezés

A hatálybalépés időpontjától 2005.12.31-ig

(%)

2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig

(%)

2007.1.1-jétől

(%)

0403

Író, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

0403 10

– Joghurt

– – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

– – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma:

0403 10 51

– – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék

0

0

0

0403 10 53

– – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék

0

0

0

0403 10 59

– – – – 27 tömegszázalékot meghaladó

0

0

0

– – – Más, zsírtartalma:

0403 10 91

– – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék

0

0

0

0403 10 93

– – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék

0

0

0

0403 10 99

– – – – 6 tömegszázalékot meghaladó

0

0

0

0403 90

– Más:

– – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

– – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma:

0403 90 71

– – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék

0

0

0

0403 90 73

– – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék

0

0

0

0403 90 79

– – – – 27 tömegszázalékot meghaladó

0

0

0

– – – Más, zsírtartalma:

0403 90 91

– – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék

0

0

0

0403 90 93

– – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék

0

0

0

0403 90 99

– – – – 6 tömegszázalékot meghaladó

0

0

0

0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20

– Kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20 10

– – Legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék zsírtartalommal

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

0405 20 30

– – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

0710

Zöldségek (nyersen, gőzöléssel vagy vízben forrással főzve is) fagyasztva:

0710 40 00

– Csemegekukorica

0

0

0

0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban:

0711 90

– Más zöldség; zöldségkeverék:

0711 90 30

– – – Csemegekukorica

0

0

0

1302

Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is:

– Növényi nedv és kivonat:

1302 13 00

– – Komlóból

0

0

0

1302 20

– Pektintartalmú anyagok, pektinátok és pektátok:

1302 20 10

– – Száraz

0

0

0

1302 20 90

– – Más

0

0

0

1505

Gyapjúzsír és ennek zsíros származékai (beleértve a lanolint is):

1505 00 10

– Nyers gyapjúzsír

0

0

0

1516

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve:

1516 20

– Növényi zsír és olaj és ezek frakciói:

1516 20 10

– – Hidrogénezett ricinusolaj, ún. „opálviasz”

0

0

0

1517

Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516. vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével:

1517 10

– Margarin, a folyékony margarin kivételével:

1517 10 10

– – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal

0

0

0

1517 90

– Más:

1517 90 10

– – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal

0

0

0

– – Más:

1517 90 93

– – – Étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény, sütőforma kenésére

0

0

0

1518 00

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, az 1516. vtsz. alá tartozók kivételével; ebbe az árucsoportba tartozó, másutt nem említett állati vagy növényi zsír vagy olaj vagy ezek frakciói étkezésre alkalmatlan keveréke vagy készítménye:

1518 00 10

– Linoxin

0

0

0

– Más:

1518 00 91

– – Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, az 1516. vtsz. alá tartozók kivételével

0

0

0

– – Más:

1518 00 95

– – – Étkezésre nem alkalmas keverék vagy készítmény állati vagy növényi zsírból vagy olajból vagy ezek frakcióiból

0

0

0

1518 00 99

– – – Más

0

0

0

1521

Növényi viasz (a trigliceridek kivételével), méhviasz, más rovarviasz és cetvelő finomítva vagy színezve is:

1521 90

– Más:

1521 90 99

– – – Más

0

0

0

1522 00

Degras; zsíros anyagok és állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai:

1522 00 10

– Degras

0

0

0

1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor:

1702 50 00

– Vegytiszta gyümölcscukor

0

0

0

1702 90

– Más, beleértve az invertcukrot:

1702 90 10

– – Vegytiszta malátacukor

0

0

0

1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

1704 10

– Rágógumi, cukorbevonattal is:

– – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is):

1704 10 11

– – – Rágógumi, lapka alakú

0

0

0

1704 10 19

– – – Más

0

0

0

– – 60 tömegszázalék vagy azt meghaladó szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is):

1704 10 91

– – – Rágógumi, lapka alakú

0

0

0

1704 10 99

– – – Más

0

0

0

1704 90

– Más:

1704 90 10

– – 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonat, más anyag hozzáadása nélkül

0

0

0

1704 90 30

– – Fehér csokoládé

0

0

0

– – Más:

1704 90 51

– – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben

0

0

0

1704 90 55

– – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka

0

0

0

1704 90 61

– – – Cukorral bevont termékek

0

0

0

– – – Más:

1704 90 65

– – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is

0

0

0

1704 90 71

– – – Főzött édesség, töltött is

0

0

0

1704 90 75

– – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee)

0

0

0

– – – – Más:

1704 90 81

– – – – – Sajtolt tabletta

0

0

0

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

1806 10

– Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával:

1806 10 20

– – Legalább 5, de kevesebb mint 65 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglükóz-tartalommal

0

0

0

1806 10 30

– – Legalább 65 tömegszázalék, de kevesebb mint 80 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invert-cukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglükóz-tartalommal

0

0

0

1806 20

– Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben:

1806 20 10

– – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

0

0

0

1806 20 30

– – Összesítve legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

0

0

0

– – Más:

1806 20 50

– – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal:

0

0

0

1806 20 70

– – – Tejcsokoládé morzsa

0

0

0

1806 20 80

– – – Csokoládé ízű bevonat

0

0

0

1806 20 95

– – – Más

0

0

0

– Más tömb, tábla vagy rúd alakban:

1806 31 00

– – Töltött

0

0

0

1806 32

– – Töltetlen

1806 32 10

– – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával:

0

0

0

1806 32 90

– – – Más

0

0

0

1806 90

– Más:

– – Csokoládé és csokoládés termék:

– – – Csokoládé, töltött is:

1806 90 11

– – – – Alkoholtartalommal

0

0

0

1806 90 19

– – – – Más

0

0

0

– – – Más:

1806 90 31

– – – – Töltött

0

0

0

1806 90 39

– – – – Töltetlen

0

0

0

1806 90 50

– – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló:

0

0

0

1806 90 60

– – Kakaótartalmú kenhető termékek

0

0

0

1806 90 70

– – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez:

0

0

0

1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

1901 10 00

– Gyermektápszer, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

0

0

0

1901 20 00

– Keverék és tészta az 1905. vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

0

0

0

1901 90

– Más:

– – Malátakivonat:

1901 90 11

– – – 90 tömegszázalékot meghaladó szárazanyag-tartalommal

0

0

0

1901 90 19

– – – Más

0

0

0

– – Más:

1902

Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

– Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve:

1902 11 00

– – Tojástartalommal

0 % + 16,7 EUR/100 kg

0 % + 11 EUR/100 kg

0

1902 19

– – Más:

1902 19 10

– – – Közönséges búzaliszt- vagy -korpa-tartalom nélkül

0 % + 20,4 EUR/100 kg

0 % + 13,5 EUR/100 kg

0

1902 19 90

– – – Más

0 % + 17,5 EUR/100 kg

0 % + 11,6 EUR/100 kg

0

1902 20

– Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

– – Más:

1902 20 91

– – – Főzve

0 % + 5,2 EUR/100 kg

0 % + 4 EUR/100 kg

0

1902 20 99

– – – Más

0 % + 14,7 EUR/100 kg

0 % + 11,2 EUR/100 kg

0

1902 30

– Más tészta:

1902 30 10

– – Szárítva

0 % + 16,7 EUR/100 kg

0 % + 11 EUR/100 kg

1902 30 90

– – Más

0 % + 6,6 EUR/100 kg

0 % + 4,4 EUR/100 kg

0

1902 40

– Kuszkusz (búzadarakása):

1902 40 10

– – Nem elkészítve

0

0

0

1902 40 90

– – Más

0

0

0

1903 00 00

Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy és hasonló formában

0

0

0

1904

Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve:

1904 10

– Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer:

1904 10 10

– – Kukoricából

0

0

0

1904 10 30

– – Rizsből

0

0

0

1904 10 90

– – Más

0

0

0

1904 20

– Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer:

1904 20 10

– – Pirítatlan gabonapehely alapú müzli típusú készítmény

0

0

0

– – Más:

1904 20 91

– – – Kukoricából

0

0

0

1904 20 95

– – – Rizsből

0

0

0

1904 20 99

– – – Más

0

0

0

1904 30 00

– Bulgur búza

0

0

0

1904 90

– Más:

0

0

0

1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

1905 10 00

– Ropogós kenyér („knäckebrot”)

0

0

0

1905 20

– Mézeskalács és hasonló

0

0

0

– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya

1905 31

– – Édes keksz (biscuit)

0

0

0

1905 32

– – – Gofri és ostya

0

0

0

1905 40

– Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

0

0

0

1905 90

– Más:

1905 90 10

– – Pászka

0

0

0

1905 90 20

– – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek

0

0

0

– – Más:

0

0

0

1905 90 30

– – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor-, és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva

0

0

0

1905 90 45

– – – Biscuit

0

0

0

1905 90 55

– – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

0

0

0

– – – Más:

1905 90 60

– – – – Édesítőszer hozzáadásával

0

0

0

2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság):

2001 90

– Más:

2001 90 30

– – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2001 90 40

– – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal

0

0

0

2001 90 60

– – Pálmafa csúcsrügy

0

0

0

2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével:

2004 10

– Burgonya:

2004 10 91

– – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában

0

0

0

2004 90

– Más zöldség és zöldségkeverék:

2004 90 10

– – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozók kivételével:

2005 20

– Burgonya:

2005 20 10

– – Liszt, dara vagy pelyhesített formában

0

0

0

2005 80 00

– Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008

Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is:

– Diófélék, földimogyoró és más mag, egymással keverve is:

2008 11

– – Földimogyoró:

2008 11 10

– – – Amerikai mogyoróvaj

0

0

0

2008 91 00

– – Pálmafa csúcsrügy

0

0

0

2008 99

– – Más:

– – – Alkohol hozzáadása nélkül:

– – – – Cukor hozzáadása nélkül:

2008 99 85

– – – – – Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével

0

0

0

2008 99 91

– – – – – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal

0

0

0

2101

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán, matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája, koncentrátuma:

– Kávékivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén alapuló készítmények:

2101 11

– – Kivonat, eszencia vagy koncentrátum

0

0

0

2101 12

– – Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények:

2101 12 98

– – – Más

0

0

0

2101 20

– Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán és matéteán alapuló készítmények:

2101 20 20

– – Kivonat, eszencia vagy koncentrátum

0

0

0

– – Készítmények:

2101 20 98

– – – Más

0

0

0

2101 30

– Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma

0

0

0

2102

Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002. vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor:

2102 10

– Aktív élesztő:

2102 10 10

– – Élesztőkultúra

0

0

0

– – Sütőélesztő:

2102 10 31

– – – Szárított

0

0

0

2102 10 39

– – – Más

0

0

0

2102 20

– – Nem aktív élesztő:

2102 20 11

– – – Tabletta, kocka vagy más hasonló formában vagy legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésben:

0

0

0

2102 20 19

– – – Más

0

0

0

2102 30 00

– Elkészített sütőpor

0

0

0

2103

Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, elkészített mustár:

2103 10 00

– Szójamártás

0

0

0

2103 20 00

– Paradicsomketchup és más paradicsommártás

0

0

0

2103 90

– Más:

2103 90 90

– – Más

0

0

0

2104

Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény

0

0

0

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is:

2105 00 10

– Tejzsírtartalom nélkül vagy az ilyen zsírokból 3 tömegszázaléknál kevesebbet tartalmazó

0

0

0

– Tejzsírtartalma:

2105 00 91

– – Legalább 3, de 7 tömegszázaléknál kevesebb

0

0

0

2105 00 99

– – Legalább 7 tömegszázalék

0

0

0

2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

2106 10

– Fehérjekoncentrátum és texturált fehérje:

2106 10 20

– – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal

4

4

0

2106 10 80

– – Más

0 % + EAR (1)

0 % + EAR (1)

0

2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

2208 40

– Rum és nyugat-indiai rum:

– – Legfeljebb 2 literes tartályban (palackban):

2208 40 11

– – – Rum, amelynek etil- és metil-alkoholtól különböző illóanyag-tartalma tiszta alkohol hektoliterére számítva legalább 225 g (10 %-os tűréssel)

0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl

0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl

0

– – – Más:

2208 40 39

– – – – Más

0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl

0,6 EUR/% vol/hl + 3,2 EUR/hl

0

– – Több mint 2 literes tartályban (palackban):

2208 40 51

– – – Rum, amelynek etil- és metil-alkoholtól különböző illóanyag-tartalma tiszta alkohol hektoliterére számítva legalább 225 g (10 %-os tűréssel)

0,6 EUR/% vol/hl

0,6 EUR/% vol/hl

0

– – – Más

2208 40 99

– – – – Más

0,6 EUR/% vol/hl

0,6 EUR/% vol/hl

0

2402

Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból:

2402 10 00

– Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel

26

26

0

2402 20

– Cigaretta dohánytöltettel

2402 20 10

– – Szegfűszegtartalommal

10

10

0

2402 20 90

– – Más

57,6

57,6

0

2402 90 00

– Más

57,6

57,6

0

2403

Más feldolgozott dohány és feldolgozott dohánypótló; „homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia); dohánykivonat és -eszencia:

2403 10

– Fogyasztási dohány (elszívásra), bármilyen mennyiségű dohánypótló-tartalommal is:

74,9

74,9

0

– Más

2403 91

– – „Homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia)

16,6

16,6

0

2403 99

– – Más

2403 99 10

– – – Rágódohány és tubák

41,6

41,6

0

2403 99 90

– – – Más

16,6

16,6

0

3302

Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is) más illatanyag készítmény italgyártáshoz:

3302 10

– Élelmiszer- és italgyártáshoz használt fajták:

– – Az italgyártásban használt fajták:

– – – Egy italfajtára jellemző összes ízesítőanyagot tartalmazó készítmények:

– – – – Más:

3302 10 21

– – – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, gyümölcscukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 százaléknál kevesebb tejzsír-, 5 százaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 százaléknál kevesebb gyümölcscukor- vagy keményítőtartalommal

0

0

0

3302 10 29

– – – – – Más

0

0

0

3823

Ipari monokarboxil-zsírsav; finomításból nyert olajsav; ipari zsíralkohol

0

0

0

---

(1)  EA/EAR = Mezőgazdasági alkotóelem/csökkentett mezőgazdasági alkotóelem (a megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott alapmennyiségekkel összhangban kalkulálva). Ezek a mezőgazdasági alkotóelemek és csökkentett mezőgazdasági alkotóelemek a Közös Vámtarifában megállapított maximum vámtételtől függenek (ha van ilyen).

---

II. MELLÉKLET

A Közösség területéről származó áruk Romániába történő behozatalára alkalmazandó behozatali vámok

| KN-kód | Árumegnevezés | A hatálybalépés időpontjától 2005.12.31-ig
  (%) | 2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig
  (%) | 2007.1.1-jétől
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0403 | lró, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: | | | |
| 0403 10 | – Joghurt: | | | |
| | – – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: | | | |
| | – – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma: | | | |
| 0403 10 51 | – – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 53 | – – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 59 | – – – – 27 tömegszázalékot meghaladó | 11 | 8 | 0 |
| | – – – Más, zsírtartalma: | | | |
| 0403 10 91 | – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 93 | – – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 10 99 | – – – – 6 tömegszázalékot meghaladó | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 | – Más: | | | |
| | – – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: | | | |
| | – – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma: | | | |
| 0403 90 71 | – – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 73 | – – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 79 | – – – – 27 tömegszázalékot meghaladó | 11 | 8 | 0 |
| | – – – Más, zsírtartalma: | | | |
| 0403 90 91 | – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 93 | – – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék | 11 | 8 | 0 |
| 0403 90 99 | – – – – 6 tömegszázalékot meghaladó | 11 | 8 | 0 |
| 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém): | | | |
| 0405 20 | – Kenhető tejkészítmények (vajkrém): | | | |
| 0405 20 10 | – – Legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék zsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 0405 20 30 | – – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 0710 | Zöldség (nyersen, gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: | | | |
| 0710 40 00 | – Csemegekukorica | 0 | 0 | 0 |
| 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: | | | |
| 0711 90 | – Más zöldség; zöldségkeverék: | | | |
| 0711 90 30 | – – – Csemegekukorica | 0 | 0 | 0 |
| 1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: | | | |
| | – Növényi nedv és kivonat: | | | |
| 1302 12 00 | – – Édesgyökérből | 0 | 0 | 0 |
| 1302 13 00 | – – Komlóból | 0 | 0 | 0 |
| | – – Pyrétrumból és rotenontartalmú növényi gyökérből | | | |
| 1302 19 | – – Más: | | | |
| ex 1302 19 90 | – – – Növényi kivonat-keverék, italok és ételkészítmények gyártásához | 0 | 0 | 0 |
| ex 1302 19 90 | – – – – Gyógyászati célú | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 | – Pektintartalmú anyagok, pektinátok és pektátok: | | | |
| 1302 20 10 | – – Száraz | 0 | 0 | 0 |
| 1302 20 90 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| | – Növényi anyagokból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: | | | |
| 1302 31 00 | – – Agar-agar | 0 | 0 | 0 |
| 1302 32 | – – Szentjánoskenyérből, szentjánoskenyérmagból vagy guarmagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: | | | |
| 1302 32 10 | – – – Szentjánoskenyérből vagy szentjánoskenyérmagból | 0 | 0 | 0 |
| 1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve: | | | |
| 1516 20 | – Növényi zsír és olaj és ezek frakciói: | | | |
| 1516 20 10 | – – Hidrogénezett ricinusolaj, ún. „opálviasz” | 0 | 0 | 0 |
| 1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516. vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével: | | | |
| 1517 10 | – Margarin, a folyékony margarin kivételével: | | | |
| 1517 10 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal | 15 | 10 | 0 |
| 1517 90 | – Egyéb: | | | |
| 1517 90 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1517 90 93 | – – – Étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény, sütőforma kenésére | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, a 1516. vtsz. alá tartozók kivételével; ebbe az árucsoportba tartozó, másutt nem említett állati vagy növényi zsír vagy olaj vagy ezek frakciói étkezésre alkalmatlan keveréke vagy készítménye: | | | |
| 1518 00 10 | – Linoxin | 0 | 0 | 0 |
| | – Más: | | | |
| 1518 00 91 | – – Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, a 1516. vtsz. alá tartozók kivételével | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1518 00 95 | – – – Étkezésre nem alkalmas keverék vagy készítmény állati vagy növényi zsírból vagy olajból vagy ezek frakcióiból | 0 | 0 | 0 |
| 1518 00 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1521 | Növényi viasz (a trigliceridek kivételével), méhviasz, más rovarviasz és cetvelő finomítva vagy színezve is: | | | |
| 1521 10 00 | – Növényi viasz | 0 | 0 | 0 |
| 1521 90 | – Más: | | | |
| 1521 90 10 | – – Cetvelő, finomítva vagy színezve is | 0 | 0 | 0 |
| | – – Méhviasz és más rovarviasz, finomítva vagy színezve is: | | | |
| 1521 90 91 | – – – Nyers | 0 | 0 | 0 |
| 1522 00 | Degras; zsíros anyagok és állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai: | | | |
| 1522 00 10 | – Degras | 0 | 0 | 0 |
| 1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor: | | | |
| 1702 90 | – Más, beleértve az invertcukrot és más cukor- vagy cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: | | | |
| 1702 90 10 | – – Vegytiszta malátacukor | 0 | 0 | 0 |
| 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: | | | |
| 1704 10 | – Rágógumi, cukorbevonattal is: | | | |
| | – – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is): | | | |
| 1704 10 11 | – – – Rágógumi, lapka alakú | 4 | 0 | 0 |
| 1704 10 19 | – – – Más | 4 | 0 | 0 |
| | – – 60 tömegszázalék vagy azt meghaladó szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is): | | | |
| 1704 10 91 | – – – Rágógumi, lapka alakú | 4 | 0 | 0 |
| 1704 10 99 | – – – Más | 4 | 0 | 0 |
| 1704 90 | – Más: | | | |
| 1704 90 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonat, más anyag hozzáadása nélkül | 0 | 0 | 0 |
| 1704 90 30 | – – Fehér csokoládé | 5 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1704 90 51 | – – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben | 3 | 0 | 0 |
| 1704 90 55 | – – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka | 5 | 0 | 0 |
| 1704 90 61 | – – – Cukorral bevont termékek | 10 | 0 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1704 90 65 | – – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is | 10 | 0 | 0 |
| 1704 90 71 | – – – – Főzött édesség, töltött is | 11 | 0 | 0 |
| 1704 90 75 | – – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee) | 11 | 0 | 0 |
| | – – – – Más: | | | |
| 1704 90 81 | – – – – – Sajtolt tabletta | 11 | 0 | 0 |
| 1704 90 99 | – – – – – Más | 11 | 0 | 0 |
| 1803 | Kakaómassza, zsírtalanítva is: | | | |
| 1803 10 00 | – Nem zsírtalanítva | 0 | 0 | 0 |
| 1803 20 00 | – Teljesen vagy részben zsírtalanítva | 0 | 0 | 0 |
| 1804 00 00 | Kakaóvaj, -zsír és -olaj | 0 | 0 | 0 |
| 1805 00 00 | Kakaópor, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül | 0 | 0 | 0 |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | | | |
| 1806 10 | – Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával: | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 | – Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben: | | | |
| 1806 20 10 | – – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1806 20 30 | – – Összesítve legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1806 20 50 | – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 70 | – – – Tejcsokoládé morzsa | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 80 | – – – Csokoládé ízű bevonat | 10 | 0 | 0 |
| 1806 20 95 | – – – Más | 10 | 0 | 0 |
| | – Más, tömb, tábla vagy rúd alakban: | | | |
| 1806 31 00 | – – Töltött | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 32 | – – Töltetlen | | | |
| 1806 32 10 | – – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával | 40 | 20 | 0 |
| 1806 32 90 | – – – Más | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 90 | – Más: | | | |
| | – – Csokoládé és csokoládés termékek: | | | |
| | – – – Csokoládé, töltött is: | | | |
| 1806 90 11 | – – – – Alkoholtartalommal | 22,5 | 0 | 0 |
| 1806 90 19 | – – – – Más | 40 | 20 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – Töltött | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 39 | – – – – Töltetlen | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 50 | – – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 60 | – – Kakaótartalmú kenhető termékek | 40 | 20 | 0 |
| 1806 90 70 | – – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez | 30 | 20 | 0 |
| 1806 90 90 | – – Más | 30 | 20 | 0 |
| 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | | | |
| 1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905. vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez | 20 | 10 | 0 |
| 1901 90 | – Más: | | | |
| | – – Malátakivonat: | | | |
| 1901 90 11 | – – – 90 tömegszázalékot meghaladó szárazanyag-tartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 19 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1901 90 91 | – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, gyümölcscukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy kevesebb mint 1,5 % tejzsír, 5 % szacharóz (beleértve az invertcukrot is) vagy izoglükóz, 5 % gyümölcscukor- vagy keményítőtartalommal, kivéve a 0401–0404. vtsz.-ok alá tartozó árukból készült por alakú élelemiszer-készítményeket | 0 | 0 | 0 |
| 1901 90 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1902 | Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: | | | |
| | – Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: | | | |
| 1902 11 00 | – – Tojástartalommal | 15 | 10 | 0 |
| 1902 19 | – – Más | 15 | 10 | 0 |
| 1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: | | | |
| | – – Más: | | | |
| 1902 20 91 | – – – Főzve | 13 | 10 | 0 |
| 1902 20 99 | – – – Más | 13 | 10 | 0 |
| 1902 30 | – Más tészta: | 15 | 10 | 0 |
| 1902 40 | – Kuszkusz (búzadarakása) | 0 | 0 | 0 |
| 1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve: | | | |
| 1904 10 | – Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer: | | | |
| 1904 10 10 | – – Kukoricából | 23 | 15 | 0 |
| 1904 10 30 | – – Rizsből | 0 | 0 | 0 |
| 1904 10 90 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 | – Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer: | | | |
| 1904 20 10 | – – Pirítatlan gabonapehely-alapú müzli típusú készítmény | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1904 20 91 | – – – Kukoricából | 23 | 15 | 0 |
| 1904 20 95 | – – – Rizsből | 0 | 0 | 0 |
| 1904 20 99 | – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1904 30 00 | – Bulgur búza | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 | – Más: | | | |
| 1904 90 10 | – – Rizs | 0 | 0 | 0 |
| 1904 90 80 | – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: | | | |
| 1905 10 00 | – Ropogós kenyér (knäckebrot) | 0 | 0 | 0 |
| 1905 20 | – Mézeskalács és hasonló: | | | |
| 1905 20 10 | – – 30 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 7 | 5 | 0 |
| 1905 20 30 | – – Legalább 30 tömegszázalék, de kevesebb mint 50 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 7 | 5 | 0 |
| 1905 20 90 | – – Legalább 50 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 25 | 25 | 0 |
| | – Édes keksz (biscuit); gofri és ostya: | | | |
| 1905 31 | – – Édes keksz (biscuit): | | | |
| | – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva: | | | |
| 1905 31 11 | – – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben | 20 | 10 | 0 |
| 1905 31 19 | – – – – Más | 20 | 10 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1905 31 30 | – – – – Legalább 8 tömegszázalék tejzsírtartalommal | 20 | 10 | 0 |
| | – – – – Más: | | | |
| 1905 31 91 | – – – – – Szendvicskeksz (biscuit) | 12 | 8 | 0 |
| 1905 31 99 | – – – – – Más | 12 | 8 | 0 |
| 1905 32 | – – Gofri és ostya: | | | |
| 1905 32 05 | – – – 10 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal | 12 | 8 | 0 |
| | – – – Más | | | |
| | – – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy beborítva: | | | |
| 1905 32 11 | – – – – – Legfeljebb 85 gramm tömegű kiszerelésben | 20 | 10 | 0 |
| 1905 32 19 | – – – – – Más | 20 | 10 | 0 |
| | – – – – Más: | | | |
| 1905 32 91 | – – – – – Sózva, töltött is | 12 | 8 | 0 |
| 1905 32 99 | – – – – – Más | 18 | 10 | 0 |
| 1905 40 | – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 | – Más: | | | |
| 1905 90 10 | – – Pászka | 0 | 0 | 0 |
| 1905 90 20 | – – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek | 0 | 0 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 1905 90 30 | – – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor- és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva | 20 | 10 | 0 |
| 1905 90 45 | – – – Biscuit | 12 | 8 | 0 |
| 1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott | 12 | 8 | 0 |
| | – – – Más: | | | |
| 1905 90 60 | – – – – Édesítőanyag hozzáadásával | 12 | 8 | 0 |
| 1905 90 90 | – – – – Más | 18 | 10 | 0 |
| 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): | | | |
| 2001 90 | – Más: | | | |
| 2001 90 30 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 40 | – – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 2001 90 60 | – – Pálmafa csúcsrügy | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével: | | | |
| 2004 10 | – Burgonya: | | | |
| | – – Más | | | |
| 2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában | 25 | 15 | 0 |
| 2004 90 | – Más zöldség és zöldségkeverék: | | | |
| 2004 90 10 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével: | | | |
| 2005 20 | – Burgonya: | | | |
| 2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában | 15 | 10 | 0 |
| 2005 80 00 | – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is: | | | |
| | – Diófélék, földimogyoró és más mag, egymással keverve is: | | | |
| 2008 91 00 | – – Pálmafa csúcsrügy | 0 | 0 | 0 |
| 2008 99 | – – Más: | | | |
| | – – – Alkohol hozzáadása nélkül: | | | |
| | – – – – Cukor hozzáadása nékül: | | | |
| 2008 99 85 | – – – – – Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével | | | |
| 2008 99 91 | – – – – – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán, matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája, koncentrátuma: | 0 | 0 | 0 |
| 2102 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002. vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor: | | | |
| 2102 10 | – Aktív élesztő: | | | |
| 2102 10 10 | – – Élesztőkultúra | 0 | 0 | 0 |
| | – – Sütőélesztő: | | | |
| 2102 10 31 | – – – Szárított | 25 | 25 | 0 |
| 2102 10 39 | – – – Más | 25 | 25 | 0 |
| 2102 10 90 | – – Más | 15 | 15 | 0 |
| 2102 20 | – Nem aktív élesztő; más egysejtű, nem élő mikroorganizmus | 0 | 0 | 0 |
| 2102 30 00 | – Elkészített sütőpor | 10 | 5 | 0 |
| 2103 | Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, elkészített mustár: | | | |
| 2103 10 00 | – Szójamártás | 0 | 0 | 0 |
| 2103 20 00 | – Paradicsomketchup és más paradicsommártás | 25 | 10 | 0 |
| 2103 30 | – Mustárliszt és -dara, elkészített mustár: | | | |
| 2103 30 10 | – – Mustárliszt | 22 | 22 | 0 |
| 2103 30 90 | – – Elkészített mustár | 40 | 40 | 0 |
| 2103 90 | – Más: | 0 | 0 | 0 |
| 2104 | Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény: | 5 | 2 | 0 |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is: | | | |
| 2105 00 10 | – Tejzsírtartalom nélkül vagy az ilyen zsírokból 3 tömegszázaléknál kevesebbet tartalmazó | 35 | 20 | 0 |
| | – Tejzsírtartalma: | | | |
| 2105 00 91 | – – Legalább 3, de 7 tömegszázaléknál kevesebb | 22,5 | 0 | 0 |
| 2105 00 99 | – – Legalább 7 tömegszázalék | 22,5 | 0 | 0 |
| 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: | | | |
| 2106 10 | – Fehérjekoncentrátum és texturált fehérje: | 7 | 7 | 0 |
| 2106 90 | – Más: | | | |
| 2106 90 10 | – – Sajtfondü | 18 | 18 | 0 |
| 2106 90 20 | – – Összetett alkoholos készítmények, az illatanyag-alapúak kivételével, italok előállításához | 40 | 40 | 0 |
| | – – Más: | | | |
| 2106 90 92 | – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal: | 18 | 18 | 0 |
| 2106 90 98 | – – – Más | 18 | 18 | 0 |
| 2201 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása és ízesítés nélkül; jég és hó: | 20 | 10 | 0 |
| 2202 | Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009. vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével: | 20 | 10 | 0 |
| 2203 00 | Malátából készült sör: | 35 | 25 | 0 |
| 2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve | 60 | 60 | 0 |
| 2207 | Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal | 95 | 95 | 0 |
| 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: | | | |
| 2208 20 | – Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz | 60 | 60 | 0 |
| 2208 30 | – Whisky | 35 | 35 | 0 |
| 2208 40 | – Rum és nyugat-indiai rum | 60 | 60 | 0 |
| 2208 50 | – Gin és holland gin | 60 | 60 | 0 |
| 2208 60 | – Vodka | 60 | 60 | 0 |
| 2208 70 | – Likőr és szíverősítő | 60 | 60 | 0 |
| 2208 90 | – Más | 60 | 60 | 0 |
| 2402 | Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból: | | | |
| 2402 10 00 | – Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel | 60 | 60 | 0 |
| 2402 20 | – Cigaretta dohánytöltettel | 98 | 98 | 0 |
| 2402 90 00 | – Más | 98 | 98 | 0 |
| 2403 | Más feldolgozott dohány és feldolgozott dohánypótló; „homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia); dohánykivonat és -eszencia: | 98 | 98 | 0 |
| 2403 10 | – Fogyasztási dohány (elszívásra), bármilyen mennyiségű dohánypótló-tartalommal is: | | | |
| 2403 10 10 | – – Legfeljebb 500 g nettó tömegű kiszerelésben | 98 | 98 | 0 |
| 2403 10 90 | – – Más | 98 | 98 | 0 |
| | – Más: | | | |
| 2403 91 00 | – – „Homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia) | 98 | 98 | 0 |
| 2403 99 | – – Más: | | | |
| 2403 99 10 | – – – Rágódohány és tubák | 98 | 98 | 0 |
| 2403 99 90 | – – – Más | 98 | 98 | 0 |
| 2905 | Aciklikus alkoholok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | | |
| | – Más többértékű alkoholok: | | | |
| 2905 44 | – – Szorbit (D-glucit): | | | |
| | – – – Más: | | | |
| 2905 44 91 | – – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva | 16 | 16 | 0 |
| 2905 44 99 | – – – – Más | 16 | 16 | 0 |
| 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: | | | |
| 3302 10 | – Élelmiszer- és italgyártáshoz használt fajták: | | | |
| | – – – – Más: | | | |
| 3302 10 21 | – – – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, gyümölcscukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 százaléknál kevesebb tejzsír-, 5 százaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 százaléknál kevesebb gyümölcscukor- vagy keményítőtartalommal | 0 | 0 | 0 |
| 3302 10 29 | – – – – – Más | 0 | 0 | 0 |
| 3823 | Ipari monokarboxil-zsírsav; finomításból nyert olajsav; ipari zsíralkohol: | | | |
| 3823 11 00 | – – Sztearinsav | 0 | 0 | 0 |
| 3823 12 00 | – – Olajsav | 0 | 0 | 0 |
| 3823 13 00 | – – Tallolajzsírsav | 0 | 0 | 0 |
| 3823 19 | – – Más: | | | |
| 3823 19 10 | – – – Desztillált zsírsav | 0 | 0 | 0 |
| 3823 19 30 | – – – Zsírsavpárlat | 0 | 0 | 0 |

KN-kód

Árumegnevezés

A hatálybalépés időpontjától 2005.12.31-ig

(%)

2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig

(%)

2007.1.1-jétől

(%)

0403

lró, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

0403 10

– Joghurt:

– – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

– – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma:

0403 10 51

– – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék

11

8

0

0403 10 53

– – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék

11

8

0

0403 10 59

– – – – 27 tömegszázalékot meghaladó

11

8

0

– – – Más, zsírtartalma:

0403 10 91

– – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék

11

8

0

0403 10 93

– – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék

11

8

0

0403 10 99

– – – – 6 tömegszázalékot meghaladó

11

8

0

0403 90

– Más:

– – Ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

– – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban, zsírtartalma:

0403 90 71

– – – – Legfeljebb 1,5 tömegszázalék

11

8

0

0403 90 73

– – – – 1,5 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 27 tömegszázalék

11

8

0

0403 90 79

– – – – 27 tömegszázalékot meghaladó

11

8

0

– – – Más, zsírtartalma:

0403 90 91

– – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék

11

8

0

0403 90 93

– – – – 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék

11

8

0

0403 90 99

– – – – 6 tömegszázalékot meghaladó

11

8

0

0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20

– Kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20 10

– – Legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék zsírtartalommal

0

0

0

0405 20 30

– – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal

0

0

0

0710

Zöldség (nyersen, gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva:

0710 40 00

– Csemegekukorica

0

0

0

0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban:

0711 90

– Más zöldség; zöldségkeverék:

0711 90 30

– – – Csemegekukorica

0

0

0

1302

Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is:

– Növényi nedv és kivonat:

1302 12 00

– – Édesgyökérből

0

0

0

1302 13 00

– – Komlóból

0

0

0

– – Pyrétrumból és rotenontartalmú növényi gyökérből

1302 19

– – Más:

ex 1302 19 90

– – – Növényi kivonat-keverék, italok és ételkészítmények gyártásához

0

0

0

ex 1302 19 90

– – – – Gyógyászati célú

0

0

0

1302 20

– Pektintartalmú anyagok, pektinátok és pektátok:

1302 20 10

– – Száraz

0

0

0

1302 20 90

– – Más

0

0

0

– Növényi anyagokból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is:

1302 31 00

– – Agar-agar

0

0

0

1302 32

– – Szentjánoskenyérből, szentjánoskenyérmagból vagy guarmagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is:

1302 32 10

– – – Szentjánoskenyérből vagy szentjánoskenyérmagból

0

0

0

1516

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve:

1516 20

– Növényi zsír és olaj és ezek frakciói:

1516 20 10

– – Hidrogénezett ricinusolaj, ún. „opálviasz”

0

0

0

1517

Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516. vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével:

1517 10

– Margarin, a folyékony margarin kivételével:

1517 10 10

– – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal

15

10

0

1517 90

– Egyéb:

1517 90 10

– – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal

0

0

0

– – Más:

1517 90 93

– – – Étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény, sütőforma kenésére

0

0

0

1518 00

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, a 1516. vtsz. alá tartozók kivételével; ebbe az árucsoportba tartozó, másutt nem említett állati vagy növényi zsír vagy olaj vagy ezek frakciói étkezésre alkalmatlan keveréke vagy készítménye:

1518 00 10

– Linoxin

0

0

0

– Más:

1518 00 91

– – Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, a 1516. vtsz. alá tartozók kivételével

0

0

0

– – Más:

1518 00 95

– – – Étkezésre nem alkalmas keverék vagy készítmény állati vagy növényi zsírból vagy olajból vagy ezek frakcióiból

0

0

0

1518 00 99

– – – Más

0

0

0

1521

Növényi viasz (a trigliceridek kivételével), méhviasz, más rovarviasz és cetvelő finomítva vagy színezve is:

1521 10 00

– Növényi viasz

0

0

0

1521 90

– Más:

1521 90 10

– – Cetvelő, finomítva vagy színezve is

0

0

0

– – Méhviasz és más rovarviasz, finomítva vagy színezve is:

1521 90 91

– – – Nyers

0

0

0

1522 00

Degras; zsíros anyagok és állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai:

1522 00 10

– Degras

0

0

0

1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor:

1702 90

– Más, beleértve az invertcukrot és más cukor- vagy cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

1702 90 10

– – Vegytiszta malátacukor

0

0

0

1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

1704 10

– Rágógumi, cukorbevonattal is:

– – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is):

1704 10 11

– – – Rágógumi, lapka alakú

4

0

0

1704 10 19

– – – Más

4

0

0

– – 60 tömegszázalék vagy azt meghaladó szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot szacharózban kifejezve is):

1704 10 91

– – – Rágógumi, lapka alakú

4

0

0

1704 10 99

– – – Más

4

0

0

1704 90

– Más:

1704 90 10

– – 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonat, más anyag hozzáadása nélkül

0

0

0

1704 90 30

– – Fehér csokoládé

5

0

0

– – Más:

1704 90 51

– – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben

3

0

0

1704 90 55

– – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka

5

0

0

1704 90 61

– – – Cukorral bevont termékek

10

0

0

– – – Más:

1704 90 65

– – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is

10

0

0

1704 90 71

– – – – Főzött édesség, töltött is

11

0

0

1704 90 75

– – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee)

11

0

0

– – – – Más:

1704 90 81

– – – – – Sajtolt tabletta

11

0

0

1704 90 99

– – – – – Más

11

0

0

1803

Kakaómassza, zsírtalanítva is:

1803 10 00

– Nem zsírtalanítva

0

0

0

1803 20 00

– Teljesen vagy részben zsírtalanítva

0

0

0

1804 00 00

Kakaóvaj, -zsír és -olaj

0

0

0

1805 00 00

Kakaópor, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül

0

0

0

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

1806 10

– Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával:

0

0

0

1806 20

– Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben:

1806 20 10

– – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

0

0

0

1806 20 30

– – Összesítve legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

0

0

0

– – Más:

1806 20 50

– – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal

10

0

0

1806 20 70

– – – Tejcsokoládé morzsa

10

0

0

1806 20 80

– – – Csokoládé ízű bevonat

10

0

0

1806 20 95

– – – Más

10

0

0

– Más, tömb, tábla vagy rúd alakban:

1806 31 00

– – Töltött

22,5

0

0

1806 32

– – Töltetlen

1806 32 10

– – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával

40

20

0

1806 32 90

– – – Más

22,5

0

0

1806 90

– Más:

– – Csokoládé és csokoládés termékek:

– – – Csokoládé, töltött is:

1806 90 11

– – – – Alkoholtartalommal

22,5

0

0

1806 90 19

– – – – Más

40

20

0

– – – Más:

1806 90 31

– – – – Töltött

40

20

0

1806 90 39

– – – – Töltetlen

40

20

0

1806 90 50

– – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló

40

20

0

1806 90 60

– – Kakaótartalmú kenhető termékek

40

20

0

1806 90 70

– – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez

30

20

0

1806 90 90

– – Más

30

20

0

1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

1901 20 00

– Keverék és tészta a 1905. vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

20

10

0

1901 90

– Más:

– – Malátakivonat:

1901 90 11

– – – 90 tömegszázalékot meghaladó szárazanyag-tartalommal

0

0

0

1901 90 19

– – – Más

0

0

0

– – Más:

1901 90 91

– – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, gyümölcscukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy kevesebb mint 1,5 % tejzsír, 5 % szacharóz (beleértve az invertcukrot is) vagy izoglükóz, 5 % gyümölcscukor- vagy keményítőtartalommal, kivéve a 0401–0404. vtsz.-ok alá tartozó árukból készült por alakú élelemiszer-készítményeket

0

0

0

1901 90 99

– – – Más

0

0

0

1902

Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

– Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve:

1902 11 00

– – Tojástartalommal

15

10

0

1902 19

– – Más

15

10

0

1902 20

– Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

– – Más:

1902 20 91

– – – Főzve

13

10

0

1902 20 99

– – – Más

13

10

0

1902 30

– Más tészta:

15

10

0

1902 40

– Kuszkusz (búzadarakása)

0

0

0

1904

Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve:

1904 10

– Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer:

1904 10 10

– – Kukoricából

23

15

0

1904 10 30

– – Rizsből

0

0

0

1904 10 90

– – Más

0

0

0

1904 20

– Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer:

1904 20 10

– – Pirítatlan gabonapehely-alapú müzli típusú készítmény

0

0

0

– – Más:

1904 20 91

– – – Kukoricából

23

15

0

1904 20 95

– – – Rizsből

0

0

0

1904 20 99

– – – Más

0

0

0

1904 30 00

– Bulgur búza

0

0

0

1904 90

– Más:

1904 90 10

– – Rizs

0

0

0

1904 90 80

– – Más

0

0

0

1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

1905 10 00

– Ropogós kenyér (knäckebrot)

0

0

0

1905 20

– Mézeskalács és hasonló:

1905 20 10

– – 30 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is)

7

5

0

1905 20 30

– – Legalább 30 tömegszázalék, de kevesebb mint 50 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is)

7

5

0

1905 20 90

– – Legalább 50 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is)

25

25

0

– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya:

1905 31

– – Édes keksz (biscuit):

– – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:

1905 31 11

– – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben

20

10

0

1905 31 19

– – – – Más

20

10

0

– – – Más:

1905 31 30

– – – – Legalább 8 tömegszázalék tejzsírtartalommal

20

10

0

– – – – Más:

1905 31 91

– – – – – Szendvicskeksz (biscuit)

12

8

0

1905 31 99

– – – – – Más

12

8

0

1905 32

– – Gofri és ostya:

1905 32 05

– – – 10 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal

12

8

0

– – – Más

– – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy beborítva:

1905 32 11

– – – – – Legfeljebb 85 gramm tömegű kiszerelésben

20

10

0

1905 32 19

– – – – – Más

20

10

0

– – – – Más:

1905 32 91

– – – – – Sózva, töltött is

12

8

0

1905 32 99

– – – – – Más

18

10

0

1905 40

– Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

0

0

0

1905 90

– Más:

1905 90 10

– – Pászka

0

0

0

1905 90 20

– – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek

0

0

0

– – Más:

1905 90 30

– – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor- és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva

20

10

0

1905 90 45

– – – Biscuit

12

8

0

1905 90 55

– – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

12

8

0

– – – Más:

1905 90 60

– – – – Édesítőanyag hozzáadásával

12

8

0

1905 90 90

– – – – Más

18

10

0

2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság):

2001 90

– Más:

2001 90 30

– – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2001 90 40

– – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal

0

0

0

2001 90 60

– – Pálmafa csúcsrügy

0

0

0

2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével:

2004 10

– Burgonya:

– – Más

2004 10 91

– – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában

25

15

0

2004 90

– Más zöldség és zöldségkeverék:

2004 90 10

– – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével:

2005 20

– Burgonya:

2005 20 10

– – Liszt, dara vagy pelyhesített formában

15

10

0

2005 80 00

– Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

0

0

0

2008

Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is:

– Diófélék, földimogyoró és más mag, egymással keverve is:

2008 91 00

– – Pálmafa csúcsrügy

0

0

0

2008 99

– – Más:

– – – Alkohol hozzáadása nélkül:

– – – – Cukor hozzáadása nékül:

2008 99 85

– – – – – Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével

2008 99 91

– – – – – Yamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal

0

0

0

2101

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán, matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája, koncentrátuma:

0

0

0

2102

Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002. vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor:

2102 10

– Aktív élesztő:

2102 10 10

– – Élesztőkultúra

0

0

0

– – Sütőélesztő:

2102 10 31

– – – Szárított

25

25

0

2102 10 39

– – – Más

25

25

0

2102 10 90

– – Más

15

15

0

2102 20

– Nem aktív élesztő; más egysejtű, nem élő mikroorganizmus

0

0

0

2102 30 00

– Elkészített sütőpor

10

5

0

2103

Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, elkészített mustár:

2103 10 00

– Szójamártás

0

0

0

2103 20 00

– Paradicsomketchup és más paradicsommártás

25

10

0

2103 30

– Mustárliszt és -dara, elkészített mustár:

2103 30 10

– – Mustárliszt

22

22

0

2103 30 90

– – Elkészített mustár

40

40

0

2103 90

– Más:

0

0

0

2104

Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény:

5

2

0

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is:

2105 00 10

– Tejzsírtartalom nélkül vagy az ilyen zsírokból 3 tömegszázaléknál kevesebbet tartalmazó

35

20

0

– Tejzsírtartalma:

2105 00 91

– – Legalább 3, de 7 tömegszázaléknál kevesebb

22,5

0

0

2105 00 99

– – Legalább 7 tömegszázalék

22,5

0

0

2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

2106 10

– Fehérjekoncentrátum és texturált fehérje:

7

7

0

2106 90

– Más:

2106 90 10

– – Sajtfondü

18

18

0

2106 90 20

– – Összetett alkoholos készítmények, az illatanyag-alapúak kivételével, italok előállításához

40

40

0

– – Más:

2106 90 92

– – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal:

18

18

0

2106 90 98

– – – Más

18

18

0

2201

Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása és ízesítés nélkül; jég és hó:

20

10

0

2202

Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009. vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével:

20

10

0

2203 00

Malátából készült sör:

35

25

0

2205

Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve

60

60

0

2207

Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal

95

95

0

2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

2208 20

– Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz

60

60

0

2208 30

– Whisky

35

35

0

2208 40

– Rum és nyugat-indiai rum

60

60

0

2208 50

– Gin és holland gin

60

60

0

2208 60

– Vodka

60

60

0

2208 70

– Likőr és szíverősítő

60

60

0

2208 90

– Más

60

60

0

2402

Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból:

2402 10 00

– Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel

60

60

0

2402 20

– Cigaretta dohánytöltettel

98

98

0

2402 90 00

– Más

98

98

0

2403

Más feldolgozott dohány és feldolgozott dohánypótló; „homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia); dohánykivonat és -eszencia:

98

98

0

2403 10

– Fogyasztási dohány (elszívásra), bármilyen mennyiségű dohánypótló-tartalommal is:

2403 10 10

– – Legfeljebb 500 g nettó tömegű kiszerelésben

98

98

0

2403 10 90

– – Más

98

98

0

– Más:

2403 91 00

– – „Homogenizált” vagy „visszanyert” dohány (dohányfólia)

98

98

0

2403 99

– – Más:

2403 99 10

– – – Rágódohány és tubák

98

98

0

2403 99 90

– – – Más

98

98

0

2905

Aciklikus alkoholok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai:

– Más többértékű alkoholok:

2905 44

– – Szorbit (D-glucit):

– – – Más:

2905 44 91

– – – – Legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva

16

16

0

2905 44 99

– – – – Más

16

16

0

3302

Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz:

3302 10

– Élelmiszer- és italgyártáshoz használt fajták:

– – – – Más:

3302 10 21

– – – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, gyümölcscukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 százaléknál kevesebb tejzsír-, 5 százaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 százaléknál kevesebb gyümölcscukor- vagy keményítőtartalommal

0

0

0

3302 10 29

– – – – – Más

0

0

0

3823

Ipari monokarboxil-zsírsav; finomításból nyert olajsav; ipari zsíralkohol:

3823 11 00

– – Sztearinsav

0

0

0

3823 12 00

– – Olajsav

0

0

0

3823 13 00

– – Tallolajzsírsav

0

0

0

3823 19

– – Más:

3823 19 10

– – – Desztillált zsírsav

0

0

0

3823 19 30

– – – Zsírsavpárlat

0

0

0

---

III. MELLÉKLET

A Romániából származó áruk Közösség területére történő behozatalára alkalmazandó kontingensek és vámtételek

| KN-kód | Árumegnevezés | Mennyiség tonnában | Vámtétel a kontingensen belül |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| | | 2005.1.1-jétől 2005.12.31-ig (1) | 2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig | |
| ex 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém): | 1 100 | 1 200 | 0 % (2) |
| ex 0405 20 | – Kenhető tejkészítmények (vajkrém): |
| 0405 20 10 | – – Legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék zsírtartalommal |
| 0405 20 30 | – – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal |
| ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: | | | |
| ex 1704 90 | – Más: | | | |
| 1704 90 99 | – – – – – Más | 300 | 330 | 0 % |
| ex 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | | | |
| ex 1806 10 | – Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával: | | | |
| 1806 10 90 | – – Legalább 80 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglükóz-tartalommal | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | | | |
| ex 1806 90 | – Más | | | |
| 1806 90 90 | – – Más | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | | | |
| ex 1901 90 | – Más: | | | |
| | – – Más: | | | |
| 1901 90 99 | – – – Más | 44 | 50 | 0 % |
| ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék | | | |
| ex 1905 90 | – Más: | | | |
| 1905 90 90 | – – Más | 22 | 24 | 0 % |
| ex 2202 | Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009. vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével: | 1 500 | 1 500 | 0 % |
| ex 2202 90 | – Más: |
| | – – Más, a 0401–0404. vtsz. alá tartozó termékekből előállított készítmény, amelynek zsírtartalma: |
| 2202 90 91 | – – – Kevesebb mint 0,2 tömegszázalék |
| 2202 90 95 | – – – Legalább 0,2 tömegszázalék, de 2 tömegszázaléknál kevesebb |
| 2202 90 99 | – – – Legalább 2 tömegszázalék |
| 2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve: | 660 | 720 | LKV 50 %-a |
| 2205 10 | – Legfeljebb 2 literes palackban (tartályban): |
| 2205 10 10 | – – Tényleges alkoholtartalma legfeljebb 18 térfogatszázalék |
| 2205 10 90 | – – Tényleges alkoholtartalma meghaladja a 18 térfogatszázalékot |
| 2205 90 | – Más: |
| 2205 90 10 | – – Tényleges alkoholtartalma legfeljebb 18 térfogatszázalék |
| 2205 90 90 | – – Tényleges alkoholtartalma meghaladja a 18 térfogatszázalékot |
| 2207 | Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal: | 2 000 hl | 2 000 hl | 0 % |
| 2207 10 00 | – Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal |
| 2207 20 00 | – Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal |
| 2402 | Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból: | 200 | 200 | LKV 50 %-a (3) |
| 2402 10 00 | – Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel |
| 2402 20 | – Cigaretta dohánytöltettel: |
| 2402 20 10 | – – Szegfűszegtartalommal |
| 2402 20 90 | – – Más |
| 2402 90 00 | – Más |

KN-kód

Árumegnevezés

Mennyiség tonnában

Vámtétel a kontingensen belül

(1)

(2)

(3)

(4)

2005.1.1-jétől 2005.12.31-ig (1)

2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig

ex 0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém):

1 100

1 200

0 % (2)

ex 0405 20

– Kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20 10

– – Legalább 39 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék zsírtartalommal

0405 20 30

– – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal

ex 1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

ex 1704 90

– Más:

1704 90 99

– – – – – Más

300

330

0 %

ex 1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

ex 1806 10

– Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával:

1806 10 90

– – Legalább 80 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglükóz-tartalommal

44

50

0 %

ex 1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

ex 1806 90

– Más

1806 90 90

– – Más

44

50

0 %

ex 1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

ex 1901 90

– Más:

– – Más:

1901 90 99

– – – Más

44

50

0 %

ex 1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék

ex 1905 90

– Más:

1905 90 90

– – Más

22

24

0 %

ex 2202

Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009. vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével:

1 500

1 500

0 %

ex 2202 90

– Más:

– – Más, a 0401–0404. vtsz. alá tartozó termékekből előállított készítmény, amelynek zsírtartalma:

2202 90 91

– – – Kevesebb mint 0,2 tömegszázalék

2202 90 95

– – – Legalább 0,2 tömegszázalék, de 2 tömegszázaléknál kevesebb

2202 90 99

– – – Legalább 2 tömegszázalék

2205

Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve:

660

720

LKV 50 %-a

2205 10

– Legfeljebb 2 literes palackban (tartályban):

2205 10 10

– – Tényleges alkoholtartalma legfeljebb 18 térfogatszázalék

2205 10 90

– – Tényleges alkoholtartalma meghaladja a 18 térfogatszázalékot

2205 90

– Más:

2205 90 10

– – Tényleges alkoholtartalma legfeljebb 18 térfogatszázalék

2205 90 90

– – Tényleges alkoholtartalma meghaladja a 18 térfogatszázalékot

2207

Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal:

2 000 hl

2 000 hl

0 %

2207 10 00

– Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal

2207 20 00

– Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal

2402

Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból:

200

200

LKV 50 %-a (3)

2402 10 00

– Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel

2402 20

– Cigaretta dohánytöltettel:

2402 20 10

– – Szegfűszegtartalommal

2402 20 90

– – Más

2402 90 00

– Más

---

(1)  2005-re vonatkozóan a kontingensek mennyisége az adott évből már eltelt hónapok számának arányában csökken.

(2)  A kontingensen felüli mennyiségre az I. függelékben meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

(3)  A 2006. január 1-jétől 2006. december 31-ig megnyitott 200 tonnás kontingens esetében a kontingensen belüli vámtétel 0%.

---

IV. MELLÉKLET

A Közösség területéről származó áruk Romániába történő behozatalára alkalmazandó vámkontingensek

| KN-kód | Árumegnevezés | Mennyiség tonnában | Kontingensen belüli vámtétel (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| (2) | (3) | (4) | (5) |
| | | 2005.1.1-jétől 2005.12.31-ig (2) | 2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig | |
| ex 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | | | |
| 1806 32 | – – Töltetlen | 2 000 | 2 200 | 0 % |
| 1806 32 10 | – – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával | | | |
| 1806 90 | – Más: | | | |
| | – – Csokoládé és csokoládés termék | | | |
| 1806 90 19 | – – – – Más | | | |
| | – – – Más: | | | |
| 1806 90 31 | – – – – Töltött | | | |
| 1806 90 39 | – – – – Töltetlen | | | |
| 1806 90 50 | – – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló | | | |
| 1806 90 60 | – – Kakaótartalmú kenhető termékek | | | |
| ex 1806 | Csokoládé és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | 220 | 240 | 0 % |
| 1806 90 70 | – – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez |
| 1806 90 90 | – – Más |
| ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | 200 | 200 | 0 % |
| 1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905. vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |
| ex 1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve: | 200 | 220 | 0 % |
| 1904 10 | – Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer: |
| 1904 10 10 | – – Kukoricából |
| 1904 20 | – Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer: |
| 1904 20 91 | – – – Kukoricából |
| ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: | 5 000 | 5 000 | 0 % |
| 1905 20 | – Mézeskalács és hasonló: |
| 1905 20 10 | – – 30 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) |
| 1905 20 30 | – – Legalább 30 tömegszázalék, de kevesebb mint 50 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) |
| | – Édes keksz (biscuit); gofri és ostya: |
| 1905 31 | – – Édes keksz (biscuit): |
| | – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva: |
| 1905 31 11 | – – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben: |
| 1905 31 19 | – – – – Más |
| | – – – Más: |
| | – – – – Más: |
| 1905 31 91 | – – – – – Szendvicskeksz (biscuit) |
| 1905 31 99 | – – – – – Más |
| 1905 32 | – – Gofri és ostya |
| 1905 90 | – Más: |
| | – – Más: |
| 1905 90 45 | – – – Biscuit |
| 1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |
| | – – – Más: |
| 1905 90 60 | – – – – Édesítőanyag hozzáadásával |
| 1905 90 90 | – – – – Más |
| ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével: | 165 | 180 | 0 |
| 2004 10 | – Burgonya: |
| | – – Más |
| 2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével: |
| 2005 20 | – Burgonya: |
| 2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| ex 2102 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002. vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor: | 55 | 60 | 0 |
| 2102 30 00 | – Elkészített sütőpor |
| 2104 | Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény: | 1 200 | — | 4 % |
| 2104 10 | – Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény: |
| 2104 10 10 | – – Szárított |
| 2104 10 90 | – – Más |
| 2104 20 00 | – Homogenizált, összetett élelmiszer-készítmény |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is: | | | |
| 2105 00 10 | – Tejzsírtartalom nélkül vagy az ilyen zsírokból 3 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal | 160 | 160 | 0 |
| 2202 | Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009. vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével: | 5 000 | 5 000 | 0 |
| 2203 | Malátából készült sör | 14 300 hl | 15 600 hl | 0 |
| 2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve | 1 200 hl | 1 200 hl | LKV 50 %-a |
| ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: | | | |
| 2208 20 | – Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz | 2 000 hl | 2 000 hl | LKV 50 %-a |
| 2208 30 | – Whisky | 6 500 hl | 6 500 hl | 17,5 % |
| 2208 40 | – Rum és nyugat-indiai rum | 100 hl | 100 hl | LKV 50 %-a |
| 2208 50 | – Gin és holland gin | 100 hl | 100 hl | LKV 50 %-a |
| 2208 60 | – Vodka | 200 hl | 200 hl | LKV 50 %-a |
| 2208 70 | – Likőr és szíverősítő | 150 hl | 150 hl | LKV 50 %-a |
| ex 2208 90 | – Más (kivéve a 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, 2208 90 71, 2208 90 91 és 2208 90 99) | 800 hl | 800 hl | LKV 50 %-a |
| 2403 | Egyéb feldolgozott dohány és feldolgozott dohányhelyettesítő anyag; „homogenizált” vagy „roborált” dohány; dohánykivonat és -eszencia: | 135 tonna 60 %-nál | 135 tonna 30 %-nál | |

KN-kód

Árumegnevezés

Mennyiség tonnában

Kontingensen belüli vámtétel (1)

(2)

(3)

(4)

(5)

2005.1.1-jétől 2005.12.31-ig (2)

2006.1.1-jétől 2006.12.31-ig

ex 1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

1806 32

– – Töltetlen

2 000

2 200

0 %

1806 32 10

– – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával

1806 90

– Más:

– – Csokoládé és csokoládés termék

1806 90 19

– – – – Más

– – – Más:

1806 90 31

– – – – Töltött

1806 90 39

– – – – Töltetlen

1806 90 50

– – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló

1806 90 60

– – Kakaótartalmú kenhető termékek

ex 1806

Csokoládé és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

220

240

0 %

1806 90 70

– – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez

1806 90 90

– – Más

ex 1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404. vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

200

200

0 %

1901 20 00

– Keverék és tészta a 1905. vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

ex 1904

Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve:

200

220

0 %

1904 10

– Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer:

1904 10 10

– – Kukoricából

1904 20

– Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer:

1904 20 91

– – – Kukoricából

ex 1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

5 000

5 000

0 %

1905 20

– Mézeskalács és hasonló:

1905 20 10

– – 30 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is)

1905 20 30

– – Legalább 30 tömegszázalék, de kevesebb mint 50 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is)

– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya:

1905 31

– – Édes keksz (biscuit):

– – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:

1905 31 11

– – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben:

1905 31 19

– – – – Más

– – – Más:

– – – – Más:

1905 31 91

– – – – – Szendvicskeksz (biscuit)

1905 31 99

– – – – – Más

1905 32

– – Gofri és ostya

1905 90

– Más:

– – Más:

1905 90 45

– – – Biscuit

1905 90 55

– – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

– – – Más:

1905 90 60

– – – – Édesítőanyag hozzáadásával

1905 90 90

– – – – Más

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével:

165

180

0

2004 10

– Burgonya:

– – Más

2004 10 91

– – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006. vtsz. alá tartozók kivételével:

2005 20

– Burgonya:

2005 20 10

– – Liszt, dara vagy pelyhesített formában

ex 2102

Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002. vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor:

55

60

0

2102 30 00

– Elkészített sütőpor

2104

Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény:

1 200

—

4 %

2104 10

– Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény:

2104 10 10

– – Szárított

2104 10 90

– – Más

2104 20 00

– Homogenizált, összetett élelmiszer-készítmény

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is:

2105 00 10

– Tejzsírtartalom nélkül vagy az ilyen zsírokból 3 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal

160

160

0

2202

Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009. vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével:

5 000

5 000

0

2203

Malátából készült sör

14 300 hl

15 600 hl

0

2205

Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve

1 200 hl

1 200 hl

LKV 50 %-a

ex 2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

2208 20

– Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz

2 000 hl

2 000 hl

LKV 50 %-a

2208 30

– Whisky

6 500 hl

6 500 hl

17,5 %

2208 40

– Rum és nyugat-indiai rum

100 hl

100 hl

LKV 50 %-a

2208 50

– Gin és holland gin

100 hl

100 hl

LKV 50 %-a

2208 60

– Vodka

200 hl

200 hl

LKV 50 %-a

2208 70

– Likőr és szíverősítő

150 hl

150 hl

LKV 50 %-a

ex 2208 90

– Más (kivéve a 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, 2208 90 71, 2208 90 91 és 2208 90 99)

800 hl

800 hl

LKV 50 %-a

2403

Egyéb feldolgozott dohány és feldolgozott dohányhelyettesítő anyag; „homogenizált” vagy „roborált” dohány; dohánykivonat és -eszencia:

135 tonna 60 %-nál

135 tonna 30 %-nál

---

(1)  A kontingensen felüli mennyiségre a II. mellékletben meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

(2)  2005-re vonatkozóan a kontingensek mennyisége az adott évből már eltelt hónapok számának arányában csökken.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/63

---

Tájékoztató az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról szóló, 2005. július 5-i 3/2005 EU–Románia társulási tanácsi határozat hatálybalépéséről

Az Európa-megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott, feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi intézkedések előmozdításáról szóló 3/2005 határozat, amelyet az EU–Románia Társulási Tanács 2005. július 5-én fogadott el, 2005. december 1-jén hatályba lépett, miután 2005. november 23-ig megtörténtek az említett határozat 5. cikkében előírt eljárások lezárulásával kapcsolatos értesítések.

Felhívjuk az érdekelt felek figyelmét, hogy a 3/2005 határozat (5) preambulumbekezdésében és 2. cikkében említett 1520/2000/EK bizottsági rendeletet időközben a 2005. július 8-án hatályba lépett 1043/2005/EK bizottsági rendelet (1) hatályon kívül helyezte. E rendelet 57. cikkének megfelelően az 1520/2000/EK rendeletre való utalásokat az 1043/2005/EK rendeletre való utalásként kell értelmezni.

---

(1)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

---

Bizottság

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/64

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. június 30.)

a Németország által a Herlitz-csoport számára nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2004) 2212. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/878/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

miután felkérték az érdekelteket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg (2), és e megjegyzésekre figyelemmel,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2002 márciusában a Herlitz AG egyik legfontosabb versenytársa panaszt nyújtott be, amely szerint a Herlitz AG számára Berlin tartomány kezességet vállalt. 2002. március 25-i levelében a Bizottság felkérte Németországot, hogy adjon tájékoztatást a Herlitz AG-nek nyújtandó esetleges támogatásról. Németország 2002. április 17-i, 2002. április 18-án érkeztetett levelében úgy válaszolt, nincs ilyen támogatás. Egy 2002. április 24-i sajtócikk szerint Brandenburg tartomány 1 millió EUR kölcsönt nyújtott a Falken Office Products GmbH (a továbbiakban: FOP) számára, amely a Herlitz AG egyik leányvállalata; e cikk alapján a Bizottság 2002. május 8-i levelében ismét adatokat kért Németországtól egy, a Herlitz AG-nek nyújtandó esetleges támogatásról. 2002. június 4-én kelt, június 5-én érkeztetett levelében Németország ismételten úgy válaszolt, hogy nem volt ilyen támogatás. |
| --- | --- |

(1)

2002 márciusában a Herlitz AG egyik legfontosabb versenytársa panaszt nyújtott be, amely szerint a Herlitz AG számára Berlin tartomány kezességet vállalt. 2002. március 25-i levelében a Bizottság felkérte Németországot, hogy adjon tájékoztatást a Herlitz AG-nek nyújtandó esetleges támogatásról. Németország 2002. április 17-i, 2002. április 18-án érkeztetett levelében úgy válaszolt, nincs ilyen támogatás. Egy 2002. április 24-i sajtócikk szerint Brandenburg tartomány 1 millió EUR kölcsönt nyújtott a Falken Office Products GmbH (a továbbiakban: FOP) számára, amely a Herlitz AG egyik leányvállalata; e cikk alapján a Bizottság 2002. május 8-i levelében ismét adatokat kért Németországtól egy, a Herlitz AG-nek nyújtandó esetleges támogatásról. 2002. június 4-én kelt, június 5-én érkeztetett levelében Németország ismételten úgy válaszolt, hogy nem volt ilyen támogatás.

| (2) | Végül 2002. július 17-i, július 19-én érkeztetett levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy Brandenburg tartomány Beruházási Bankja (InvestitionsBank des Landes Brandenburg; a továbbiakban: ILB) mintegy 1 millió EUR kölcsönt nyújtott a Herlitz PBS AG-nek. A Németország által közölt adatok szerint az intézkedés már megtörtént, ezért azt a Bizottság NN 89/02 szám alatt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba. Mellékleteket, köztük egy fizetésképtelenségi tervet nyújtottak be a 2002. július 19-én kelt, július 25-én érkeztetett, valamint a 2002. augusztus 1-jén kelt, és ugyanazon a napon érkeztetett levéllel. 2002. augusztus 8-án a Bizottság pontosítást kért a támogatásnyújtással kapcsolatban. 2002. szeptember 4-i, ugyanazon a napon érkeztetett levelében Németország kiegészítő információkat küldött a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

Végül 2002. július 17-i, július 19-én érkeztetett levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy Brandenburg tartomány Beruházási Bankja (InvestitionsBank des Landes Brandenburg; a továbbiakban: ILB) mintegy 1 millió EUR kölcsönt nyújtott a Herlitz PBS AG-nek. A Németország által közölt adatok szerint az intézkedés már megtörtént, ezért azt a Bizottság NN 89/02 szám alatt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba. Mellékleteket, köztük egy fizetésképtelenségi tervet nyújtottak be a 2002. július 19-én kelt, július 25-én érkeztetett, valamint a 2002. augusztus 1-jén kelt, és ugyanazon a napon érkeztetett levéllel. 2002. augusztus 8-án a Bizottság pontosítást kért a támogatásnyújtással kapcsolatban. 2002. szeptember 4-i, ugyanazon a napon érkeztetett levelében Németország kiegészítő információkat küldött a Bizottságnak.

| (3) | 2003. január 29-i, ugyanazon a napon érkeztetett levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy a Herlitz PBS AG-nak nyújtott hitelt teljes egészében visszafizették az ILB-nek. Ezenkívül Németország tájékoztatta a Bizottságot, hogy megszüntették a fizetésképtelenségi eljárást a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szemben, a fizetésképtelenségi tervet elfogadták, és végrehajtották. |
| --- | --- |

(3)

2003. január 29-i, ugyanazon a napon érkeztetett levelében Németország közölte a Bizottsággal, hogy a Herlitz PBS AG-nak nyújtott hitelt teljes egészében visszafizették az ILB-nek. Ezenkívül Németország tájékoztatta a Bizottságot, hogy megszüntették a fizetésképtelenségi eljárást a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szemben, a fizetésképtelenségi tervet elfogadták, és végrehajtották.

| (4) | 2003. február 19-i levelében a Bizottság értesítette Németországot, hogy úgy határozott, hogy a kölcsönt és a kapcsolódó intézkedéseket illetően megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, és az ügyet C 16/03 számon veszi nyilvántartásba. Németország ezzel kapcsolatban tett megjegyzéseit 2003. április 28-án vették nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(4)

2003. február 19-i levelében a Bizottság értesítette Németországot, hogy úgy határozott, hogy a kölcsönt és a kapcsolódó intézkedéseket illetően megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, és az ügyet C 16/03 számon veszi nyilvántartásba. Németország ezzel kapcsolatban tett megjegyzéseit 2003. április 28-án vették nyilvántartásba.

| (5) | A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság ebben felkért minden érintett felet, hogy tegye meg észrevételeit. Egy érintett féltől érkeztek észrevételek, azokat továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a megválaszolásukra. Németország megjegyzései a 2003. július 24-én kelt, 2003. július 27-én érkeztetett levélben érkeztek meg. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság ebben felkért minden érintett felet, hogy tegye meg észrevételeit. Egy érintett féltől érkeztek észrevételek, azokat továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a megválaszolásukra. Németország megjegyzései a 2003. július 24-én kelt, 2003. július 27-én érkeztetett levélben érkeztek meg.

| (6) | Németország 2003. november 10-i, 12-i és 28-i, valamint 2004. január 8-i és 26-i, március 23-i, április 23-i és 24-i leveleiben kiegészítő információkat nyújtott be. 2004. január 27-én a Bizottság, a német kormány és a Herlitz-csoport képviselői, valamint a csődgondnok ülést tartottak. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2003. november 10-i, 12-i és 28-i, valamint 2004. január 8-i és 26-i, március 23-i, április 23-i és 24-i leveleiben kiegészítő információkat nyújtott be. 2004. január 27-én a Bizottság, a német kormány és a Herlitz-csoport képviselői, valamint a csődgondnok ülést tartottak.

II.   INTÉZKEDÉSEK

1.   A társaság

| (7) | Az 1904-ben írószer-kereskedésként alapított Herlitz AG egy 1977 óta a tőzsdén jegyzett csoporttá fejlődött. A csoporton belül a Herlitz AG a holdingtársaság, amely a leányvállalatok részvényeit birtokolja, amelyek közül a Herlitz PBS AG a legfontosabb. |
| --- | --- |

(7)

Az 1904-ben írószer-kereskedésként alapított Herlitz AG egy 1977 óta a tőzsdén jegyzett csoporttá fejlődött. A csoporton belül a Herlitz AG a holdingtársaság, amely a leányvállalatok részvényeit birtokolja, amelyek közül a Herlitz PBS AG a legfontosabb.

| (8) | A fizetésképtelenségi eljárás megindításáig a Herlitz AG volt a holdingtársasága a Herlitz PBS AG-nak és a Diplomat GmbH-nak (Diplomat). A Herlitz-csoporton belül a Herlitz PBS AG volt a holdingtársasága a Falken Office Products GmbH-nak (FOP), a Herlitz Kunststoffverarbeitungs GmbH-nak (HKV), a Susy Card Papeterie GmbH-nak (Susy), a HGG Verwaltungsgesellschaft mbH-nak (HGG) és a külföldi leányvállalatoknak 15 országban. 2002-ben a Herlitz-csoport megszerezte a Mercoline GmbH-t, valamint az eCom Verwaltungs GmbH-t és az eCom Logistik GmbH & Co. KG-t (eCom). A csoport a következőképpen épül fel: |
| --- | --- |

(8)

A fizetésképtelenségi eljárás megindításáig a Herlitz AG volt a holdingtársasága a Herlitz PBS AG-nak és a Diplomat GmbH-nak (Diplomat). A Herlitz-csoporton belül a Herlitz PBS AG volt a holdingtársasága a Falken Office Products GmbH-nak (FOP), a Herlitz Kunststoffverarbeitungs GmbH-nak (HKV), a Susy Card Papeterie GmbH-nak (Susy), a HGG Verwaltungsgesellschaft mbH-nak (HGG) és a külföldi leányvállalatoknak 15 országban. 2002-ben a Herlitz-csoport megszerezte a Mercoline GmbH-t, valamint az eCom Verwaltungs GmbH-t és az eCom Logistik GmbH & Co. KG-t (eCom). A csoport a következőképpen épül fel:

Image

| (9) | A Herlitz-csoport az írószerek, irodaszerek és üdvözlőlapok piacán tevékenykedik. A Herlitz AG és a Herlitz PBS székhelye Berlinben van. A Herlitz-csoport termelőhelyei Berlinben, Falkenseeben (Brandenburg), Peitzben (Brandenburg), Cunewaldban (Szászország), Posenben (Lengyelország) és Mostban (Cseh Köztársaság) vannak. A FOP a csoport legjelentősebb gyártója az irodaszerek terén. |
| --- | --- |

(9)

A Herlitz-csoport az írószerek, irodaszerek és üdvözlőlapok piacán tevékenykedik. A Herlitz AG és a Herlitz PBS székhelye Berlinben van. A Herlitz-csoport termelőhelyei Berlinben, Falkenseeben (Brandenburg), Peitzben (Brandenburg), Cunewaldban (Szászország), Posenben (Lengyelország) és Mostban (Cseh Köztársaság) vannak. A FOP a csoport legjelentősebb gyártója az irodaszerek terén.

| (10) | 2001 júliusa óta a Herlitz AG részvényeinek 67 %-át egy olyan konzorcium birtokolja, amely a következő bankokból áll: DB Industrial Holding (Deutsche Bank), Landesbank Berlin, Berliner Bank (4), Hypovereinsbank, Bayerische Landesbank, DZ Bank AG, Dresdner Bank, HSBC, IKB Deutsche Industriebank AG és West LB. A maradék 35 % több tulajdonos közt oszlik szét (5). |
| --- | --- |

(10)

2001 júliusa óta a Herlitz AG részvényeinek 67 %-át egy olyan konzorcium birtokolja, amely a következő bankokból áll: DB Industrial Holding (Deutsche Bank), Landesbank Berlin, Berliner Bank (4), Hypovereinsbank, Bayerische Landesbank, DZ Bank AG, Dresdner Bank, HSBC, IKB Deutsche Industriebank AG és West LB. A maradék 35 % több tulajdonos közt oszlik szét (5).

| (11) | Az alábbi 1. táblázat a csoport gazdasági fejlődését mutatja be:
  1. táblázat | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 összesen | 2002
  2002.1.1–2002.9.16. | 2002
  2002.10.17–2002.12.31. | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forgalom (millió EUR) (6) | 714 | 630 | 567 | 490 | 438 | 376 | 255 | 121 | 347 |
| Nettó nyereség/ veszteség (millió EUR) (6) | – 51 | – 37 | – 46 | – 51 | – 134 | 99 | 51 | 48 | 1,7 |
| Foglalkoztatottak (6) | 5 420 | 4 483 | 4 228 | 3 380 | 2 984 | 3 096 | 3 181 Átlag | 3 109 Átlag | Nincs észlelhető változás |
| Tőke (millió EUR) (6) | 171 | 123 | 70 | 18 | – 55 | 43 | – 6 | 43 | 43 |
| Banki források (millió EUR) (6) | 172 | 365 | 373 | 356 | 297 | 89 | 250 | 89 | 63 |

(11)

Az alábbi 1. táblázat a csoport gazdasági fejlődését mutatja be:

1. táblázat

1997

1998

1999

2000

2001

2002 összesen

2002

2002.1.1–2002.9.16.

2002

2002.10.17–2002.12.31.

2003

Forgalom (millió EUR) (6)

714

630

567

490

438

376

255

121

347

Nettó nyereség/ veszteség (millió EUR) (6)

– 51

– 37

– 46

– 51

– 134

99

51

48

1,7

Foglalkoztatottak (6)

5 420

4 483

4 228

3 380

2 984

3 096

3 181 Átlag

3 109 Átlag

Nincs észlelhető változás

Tőke (millió EUR) (6)

171

123

70

18

– 55

43

– 6

43

43

Banki források (millió EUR) (6)

172

365

373

356

297

89

250

89

63

| (12) | Mivel a bankhiteleket nem hosszabbították meg, 2002 márciusában a Herlitz AG, a Herlitz PBS AG és a csoport más leányvállalatai, így a Diplomat, a HKV és a Susy a fizetésképtelenség szélén állt, illetve már fizetésképtelen volt. 2002. április 3-án a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG fizetésképtelenségi eljárást kért. 2002. június 5-én a bíróság mindkét társaság esetében megindította a fizetésképtelenségi eljárást. |
| --- | --- |

(12)

Mivel a bankhiteleket nem hosszabbították meg, 2002 márciusában a Herlitz AG, a Herlitz PBS AG és a csoport más leányvállalatai, így a Diplomat, a HKV és a Susy a fizetésképtelenség szélén állt, illetve már fizetésképtelen volt. 2002. április 3-án a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG fizetésképtelenségi eljárást kért. 2002. június 5-én a bíróság mindkét társaság esetében megindította a fizetésképtelenségi eljárást.

| (13) | A csoport néhány leányvállalata esetében külön fizetésképtelenségi eljárást folytattak le. A Diplomat, a HKV és a Susy 2002. április 12-én csődöt kért, és ezt követően felszámolták e társaságokat. A felszámolás során a hitelezők követeléseik ugyanakkora hányadát kapták meg. Egyik hitelező sem mondott le követeléséről e társaságokkal vagy a FOP-pal szemben. A FOP egy, a Herlitz PBS AG-nak nyújtott mentőkölcsön segítségével kerülte el a fizetésképtelenséget. |
| --- | --- |

(13)

A csoport néhány leányvállalata esetében külön fizetésképtelenségi eljárást folytattak le. A Diplomat, a HKV és a Susy 2002. április 12-én csődöt kért, és ezt követően felszámolták e társaságokat. A felszámolás során a hitelezők követeléseik ugyanakkora hányadát kapták meg. Egyik hitelező sem mondott le követeléséről e társaságokkal vagy a FOP-pal szemben. A FOP egy, a Herlitz PBS AG-nak nyújtott mentőkölcsön segítségével kerülte el a fizetésképtelenséget.

| (14) | A Herlitz AG és a Herlitz PBS AG esetében a fizetésképtelenségi eljárásokat 2002. szeptember 16-án megszüntették, amikor a bíróság jóváhagyta a fizetésképtelenségi terveket. A hitelezők 2002. július 15-én egyhangúlag és fenntartások nélkül hagyták jóvá a fizetésképtelenségi terveket a Herlitz AG és a Herlitz PBS számára. A fizetésképtelenségi tervek teljesítését a felszámoló és a hitelezők 2004. március 31-ig felügyelték. |
| --- | --- |

(14)

A Herlitz AG és a Herlitz PBS AG esetében a fizetésképtelenségi eljárásokat 2002. szeptember 16-án megszüntették, amikor a bíróság jóváhagyta a fizetésképtelenségi terveket. A hitelezők 2002. július 15-én egyhangúlag és fenntartások nélkül hagyták jóvá a fizetésképtelenségi terveket a Herlitz AG és a Herlitz PBS számára. A fizetésképtelenségi tervek teljesítését a felszámoló és a hitelezők 2004. március 31-ig felügyelték.

| (15) | A Németország által szolgáltatott adatok szerint a Herlitz-csoport pénzügyi nehézségei egy sor hibás befektetési döntésre vezethetők vissza, amelyek a 90-es években, a csoport fő tevékenységén kívül születtek. A német újraegyesítés után a csoport, a nagy nyereség reményében úgy döntött, hogy belép a berlini és brandenburgi ingatlanüzletbe. Amikor azonban a várt nyereségnövekedés nem következett be, a csoportnak tartalékokat kellett képeznie, és 95 millió EUR összegű értékcsökkenést kellett leírnia. A csoport saját céljaira Berlin-Tegelben és Falkenseeben épített épületek túlméretezettnek bizonyultak. Mivel a nem hasznosított felületre nem találtak érdeklődőt, az üresen állás 20 millió EUR költséggel járt. |
| --- | --- |

(15)

A Németország által szolgáltatott adatok szerint a Herlitz-csoport pénzügyi nehézségei egy sor hibás befektetési döntésre vezethetők vissza, amelyek a 90-es években, a csoport fő tevékenységén kívül születtek. A német újraegyesítés után a csoport, a nagy nyereség reményében úgy döntött, hogy belép a berlini és brandenburgi ingatlanüzletbe. Amikor azonban a várt nyereségnövekedés nem következett be, a csoportnak tartalékokat kellett képeznie, és 95 millió EUR összegű értékcsökkenést kellett leírnia. A csoport saját céljaira Berlin-Tegelben és Falkenseeben épített épületek túlméretezettnek bizonyultak. Mivel a nem hasznosított felületre nem találtak érdeklődőt, az üresen állás 20 millió EUR költséggel járt.

| (16) | A legnagyobb veszteségeket az ingatlanbefektetések okozták a társaság számára. Az ingatlantulajdon eladására irányuló valamennyi kísérlet kudarcot vallott. Ez 2001 végén két, célhoz kötött ingatlantársaság alapításához vezetett, ezek: a „GGB Grundstückgesellschaft Am Borsighafen mbH Co. KG” (GGB) a csoport tulajdonában lévő berlin-tegeli épület, valamint a „GGF Grundstückgesellschaft Falkensee mbH Co. KG” (GGF) a falkenseei ingatlan vonatkozásában. A csoport a Herlitz PBS AG-n és a HGG-n keresztül gyakorolt többségi ellenőrzést a GGB és a GGF fölött. Míg a Herlitz PBS AG kültag, addig a HGG beltag volt a GGB-nél és a GGF-nél. |
| --- | --- |

(16)

A legnagyobb veszteségeket az ingatlanbefektetések okozták a társaság számára. Az ingatlantulajdon eladására irányuló valamennyi kísérlet kudarcot vallott. Ez 2001 végén két, célhoz kötött ingatlantársaság alapításához vezetett, ezek: a „GGB Grundstückgesellschaft Am Borsighafen mbH Co. KG” (GGB) a csoport tulajdonában lévő berlin-tegeli épület, valamint a „GGF Grundstückgesellschaft Falkensee mbH Co. KG” (GGF) a falkenseei ingatlan vonatkozásában. A csoport a Herlitz PBS AG-n és a HGG-n keresztül gyakorolt többségi ellenőrzést a GGB és a GGF fölött. Míg a Herlitz PBS AG kültag, addig a HGG beltag volt a GGB-nél és a GGF-nél.

| (17) | A Herlitz-csoport úgy tervezte, hogy mentesíti mérlegét az ingatlanbefektetésekből származó tehertől. Ezért 2002 januárjában mindkét ingatlant és az azokhoz tartozó építményi jogokat eladta a GGB-nek és a GGF-nek, amely ezt követően az ingatlanoknak a csoport számára szükséges részét bérbe adta a csoportnak. A GGB és a GGF azonban a fizetésképtelenségi eljárás előtt már nem tudtak kiválni a csoportból. Végül a felszámoló hozzájárulásával 2002. szeptember 30-án a HGG – a GGB és a GGF kisebbségi partnere – kivált a Herlitz-csoportból, és a Herlitz PBS AG többségi jogai 1 millió EUR kisebbségi tulajdonosi joggá alakultak át mind a GGB, mind a GGF esetében. Így a német jog szerint (7) a Herlitz-csoport már nem többségi tulajdonosa az ingatlantársaságoknak. |
| --- | --- |

(17)

A Herlitz-csoport úgy tervezte, hogy mentesíti mérlegét az ingatlanbefektetésekből származó tehertől. Ezért 2002 januárjában mindkét ingatlant és az azokhoz tartozó építményi jogokat eladta a GGB-nek és a GGF-nek, amely ezt követően az ingatlanoknak a csoport számára szükséges részét bérbe adta a csoportnak. A GGB és a GGF azonban a fizetésképtelenségi eljárás előtt már nem tudtak kiválni a csoportból. Végül a felszámoló hozzájárulásával 2002. szeptember 30-án a HGG – a GGB és a GGF kisebbségi partnere – kivált a Herlitz-csoportból, és a Herlitz PBS AG többségi jogai 1 millió EUR kisebbségi tulajdonosi joggá alakultak át mind a GGB, mind a GGF esetében. Így a német jog szerint (7) a Herlitz-csoport már nem többségi tulajdonosa az ingatlantársaságoknak.

| (18) | A csoport további hibás befektetésének bizonyult egy orosz papírgyár megszerzése a papír- és papírfeldolgozó üzletben. A Független Államok Közösségében összeomlott a papírpiac, így ez a befektetés mintegy 50 millió EUR veszteséghez vezetett. Szintén sikertelenek maradtak további befektetések a forgalmazás terén Portugáliában, Franciaországban és Ausztriában, újabb 10–15 millió EUR veszteséget okozva. Így az elhibázott külföldi befektetésekből keletkező teljes veszteség mintegy 175–180 millió EUR-t tett ki. Hangsúlyozni kell, hogy ez alatt az időszak alatt a Herlitz-csoport fő üzletága pozitív eredményeket hozott, ez azonban nem volt elegendő a kudarcot vallott befektetésekből származó veszteségek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(18)

A csoport további hibás befektetésének bizonyult egy orosz papírgyár megszerzése a papír- és papírfeldolgozó üzletben. A Független Államok Közösségében összeomlott a papírpiac, így ez a befektetés mintegy 50 millió EUR veszteséghez vezetett. Szintén sikertelenek maradtak további befektetések a forgalmazás terén Portugáliában, Franciaországban és Ausztriában, újabb 10–15 millió EUR veszteséget okozva. Így az elhibázott külföldi befektetésekből keletkező teljes veszteség mintegy 175–180 millió EUR-t tett ki. Hangsúlyozni kell, hogy ez alatt az időszak alatt a Herlitz-csoport fő üzletága pozitív eredményeket hozott, ez azonban nem volt elegendő a kudarcot vallott befektetésekből származó veszteségek fedezéséhez.

2.   Pénzügyi intézkedések

a)   „Régi” intézkedések

| (19) | 1989-ben Berlin tartomány a Liegenschaftsfonds Berlin GmbH & Co. KG-n (ingatlanalap) keresztül felkínálta a Herlitz AG-nek egy telep használati jogát a korábbi Borsig ipartelepen, Berlin-Tegelben. Az ingatlanalap egy Berlin tartomány ingatlantulajdonát kezelő társaság. A tegeli telepen a Herlitz-csoport építményi jogot szerzett Berlin tartománytól, és vállalta, hogy 2053. április 30-ig építménybért fizet. |
| --- | --- |

(19)

1989-ben Berlin tartomány a Liegenschaftsfonds Berlin GmbH & Co. KG-n (ingatlanalap) keresztül felkínálta a Herlitz AG-nek egy telep használati jogát a korábbi Borsig ipartelepen, Berlin-Tegelben. Az ingatlanalap egy Berlin tartomány ingatlantulajdonát kezelő társaság. A tegeli telepen a Herlitz-csoport építményi jogot szerzett Berlin tartománytól, és vállalta, hogy 2053. április 30-ig építménybért fizet.

| (20) | Az építménybér az ingatlan 3 %-ának felelt meg, amely a szerződés időtartama alatt ingadozhatott. A csoport a tegeli telephelyen egy az igényeinek megfelelő irodaépületet és termelőüzemet létesített. A bérelt teleken létesített épületek a csoport tulajdonában álltak. A GGB-nek történt eladásukkal a telek építményi joga is átszállt. |
| --- | --- |

(20)

Az építménybér az ingatlan 3 %-ának felelt meg, amely a szerződés időtartama alatt ingadozhatott. A csoport a tegeli telephelyen egy az igényeinek megfelelő irodaépületet és termelőüzemet létesített. A bérelt teleken létesített épületek a csoport tulajdonában álltak. A GGB-nek történt eladásukkal a telek építményi joga is átszállt.

| (21) | Az ingatlanalap és a Herlitz-csoport közt létrejött szerződés tartalmazott egy záradékot, amely szerint az építménybér 3 %-ról 7,5 %-ra emelkedik, ha a telket másként, az tulajdonos érdekeivel ellentétesen használják. Az építménybért azonban az ingatlanalap nem emelte meg a berlin-tegeli telek építményi jogának a GGB-re történt átruházását követően, és azt a megállapodásnak megfelelően 2002 márciusáig a csoport, 2002 októberétől a GGB fizette (8). |
| --- | --- |

(21)

Az ingatlanalap és a Herlitz-csoport közt létrejött szerződés tartalmazott egy záradékot, amely szerint az építménybér 3 %-ról 7,5 %-ra emelkedik, ha a telket másként, az tulajdonos érdekeivel ellentétesen használják. Az építménybért azonban az ingatlanalap nem emelte meg a berlin-tegeli telek építményi jogának a GGB-re történt átruházását követően, és azt a megállapodásnak megfelelően 2002 márciusáig a csoport, 2002 októberétől a GGB fizette (8).

| (22) | 1989-ben a Herlitz AG ezenkívül egy 6 millió DEM (3,07 millió EUR) biztosíték nélküli kölcsönt kapott Berlin tartománytól moabiti és spandaui telephelyének Tegelbe történő áthelyezéséhez (a továbbiakban: költözési kölcsön). 1999. november 17-én, röviddel a törlesztési határidő lejárta előtt Berlin tartomány meghosszabbította a költözési kölcsön visszafizetését 2004. december 31-ig. Ennek ellentételezéseképpen a tartomány az Európai Központi Bank alapkamatának megfelelően 2 %-kal emelte a kamatlábat. |
| --- | --- |

(22)

1989-ben a Herlitz AG ezenkívül egy 6 millió DEM (3,07 millió EUR) biztosíték nélküli kölcsönt kapott Berlin tartománytól moabiti és spandaui telephelyének Tegelbe történő áthelyezéséhez (a továbbiakban: költözési kölcsön). 1999. november 17-én, röviddel a törlesztési határidő lejárta előtt Berlin tartomány meghosszabbította a költözési kölcsön visszafizetését 2004. december 31-ig. Ennek ellentételezéseképpen a tartomány az Európai Központi Bank alapkamatának megfelelően 2 %-kal emelte a kamatlábat.

| (23) | Biztosítékul a Herlitz AG 1999. november 23-án aláírt egy közjegyzői okiratot a Berlin tartománnyal szemben fennálló 7,185 millió DEM (3,67 millió EUR) tartozása elismeréséről, amely a költözési kölcsön kiindulási összegének, valamint az összesített kamatok várt, 1,185 millió DEM (0,606 millió EUR) összegének felelt meg. Ezenkívül az okirat a Herlitz AG által a berlin-tegeli teleken élvezett építményi jog összegyűlt díjaira telekadósságot alapított. Ezt a telekadósságot azonban megelőzte az ugyanarra az építményi jogra a bankok számára bejegyzett telekadósság. Sem az 1989-ben nyújtott költözési kölcsönre, sem az 1999. évi határidő-módosításra nem vonatkozott támogatási szabályozás, egyik intézkedést sem jelentették be a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(23)

Biztosítékul a Herlitz AG 1999. november 23-án aláírt egy közjegyzői okiratot a Berlin tartománnyal szemben fennálló 7,185 millió DEM (3,67 millió EUR) tartozása elismeréséről, amely a költözési kölcsön kiindulási összegének, valamint az összesített kamatok várt, 1,185 millió DEM (0,606 millió EUR) összegének felelt meg. Ezenkívül az okirat a Herlitz AG által a berlin-tegeli teleken élvezett építményi jog összegyűlt díjaira telekadósságot alapított. Ezt a telekadósságot azonban megelőzte az ugyanarra az építményi jogra a bankok számára bejegyzett telekadósság. Sem az 1989-ben nyújtott költözési kölcsönre, sem az 1999. évi határidő-módosításra nem vonatkozott támogatási szabályozás, egyik intézkedést sem jelentették be a Bizottságnál.

b)   Mentőkölcsön

| (24) | Egy 2002. május 10-én a felszámolóval kötött szerződés alapján az ILB 930 232 EUR kölcsönt (a továbbiakban: mentőkölcsön) nyújtott a Herlitz PBS AG-nak. A 2002. május 29-i levélben ez az összeg 963 855,42 EUR-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(24)

Egy 2002. május 10-én a felszámolóval kötött szerződés alapján az ILB 930 232 EUR kölcsönt (a továbbiakban: mentőkölcsön) nyújtott a Herlitz PBS AG-nak. A 2002. május 29-i levélben ez az összeg 963 855,42 EUR-ra emelkedett.

| (25) | A mentőkölcsön a Herlitz PBS AG és a FOP közötti adásvételi szerződés teljesítését szolgálta. A FOP árut szállított a Herlitz PBS AG-nak, de a kifizetések elmaradtak, így fizetésképessége veszélybe került. |
| --- | --- |

(25)

A mentőkölcsön a Herlitz PBS AG és a FOP közötti adásvételi szerződés teljesítését szolgálta. A FOP árut szállított a Herlitz PBS AG-nak, de a kifizetések elmaradtak, így fizetésképessége veszélybe került.

| (26) | A mentőkölcsönt 7,5 %-os éves kamattal nyújtották, és a kifizetést követően hat hónapon belül kellett visszafizetni. 2002. július 24-én fizették ki, és 2,5 millió EUR értékben a FOP visszatérítés iránti igényének engedményezésével, valamint az üzemi telekre bejegyzett 13 549 234,85 EUR telekadóssággal biztosították. A kölcsönt 2003. január 24-én kamatokkal együtt visszafizették az ILB-nek. |
| --- | --- |

(26)

A mentőkölcsönt 7,5 %-os éves kamattal nyújtották, és a kifizetést követően hat hónapon belül kellett visszafizetni. 2002. július 24-én fizették ki, és 2,5 millió EUR értékben a FOP visszatérítés iránti igényének engedményezésével, valamint az üzemi telekre bejegyzett 13 549 234,85 EUR telekadóssággal biztosították. A kölcsönt 2003. január 24-én kamatokkal együtt visszafizették az ILB-nek.

c)   Szerkezetátalakítás fizetésképtelenségi tervekkel

| (27) | Németország fizetésképtelenségi tervet nyújtott be a Herlitz PBS AG esetében, és egy másikat a Herlitz AG esetében; mindkét terven a 2002. július 15-i dátum szerepel. Ezek a fizetésképtelenségi tervek a Herlitz-csoport szanálási tervei. A szanálási tervekben a következők szerepelnek: a kapacitás leépítése, a társaság ingatlanjainak elidegenítése, a negatív üzemi eredmények csökkentése, költségcsökkentő intézkedések és a terjesztés optimalizálása, valamint stratégiai partner keresése. Ezenkívül a tervek arról is rendelkeznek, hogy a társaságok tartozásait a biztosíték nélküli tartozások teljes vagy részleges lemondásával és a munkavállalók hozzájárulásával csökkentik. |
| --- | --- |

(27)

Németország fizetésképtelenségi tervet nyújtott be a Herlitz PBS AG esetében, és egy másikat a Herlitz AG esetében; mindkét terven a 2002. július 15-i dátum szerepel. Ezek a fizetésképtelenségi tervek a Herlitz-csoport szanálási tervei. A szanálási tervekben a következők szerepelnek: a kapacitás leépítése, a társaság ingatlanjainak elidegenítése, a negatív üzemi eredmények csökkentése, költségcsökkentő intézkedések és a terjesztés optimalizálása, valamint stratégiai partner keresése. Ezenkívül a tervek arról is rendelkeznek, hogy a társaságok tartozásait a biztosíték nélküli tartozások teljes vagy részleges lemondásával és a munkavállalók hozzájárulásával csökkentik.

| (28) | Mindkét fizetésképtelenségi terv esetében a társasági tevékenységnek a német fizetésképtelenségi rendtartás szerinti folytatásán alapuló szanálás szolgált alapjául (9). Az 1999. január 1-je óta hatályos fizetésképtelenségi rendtartás lehetőséget biztosít egy társaság megmentésére a társaság vezetésének megtartása és a hitelezőknek a fizetésképtelenségi eljárás befejezése után maradt bevételekből történő kielégítése útján. A Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szembeni eljárásokban ez a megoldás tűnt a hitelezők kielégítése szempontjából a legkedvezőbbnek. Ezért a felszámoló és a hitelezők lemondtak arról a lehetőségről, hogy a teljes társaságot eladják (átadó szanálás), vagy felszámolják a társaságot és külön adják el a vagyontárgyakat (feldarabolás). |
| --- | --- |

(28)

Mindkét fizetésképtelenségi terv esetében a társasági tevékenységnek a német fizetésképtelenségi rendtartás szerinti folytatásán alapuló szanálás szolgált alapjául (9). Az 1999. január 1-je óta hatályos fizetésképtelenségi rendtartás lehetőséget biztosít egy társaság megmentésére a társaság vezetésének megtartása és a hitelezőknek a fizetésképtelenségi eljárás befejezése után maradt bevételekből történő kielégítése útján. A Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szembeni eljárásokban ez a megoldás tűnt a hitelezők kielégítése szempontjából a legkedvezőbbnek. Ezért a felszámoló és a hitelezők lemondtak arról a lehetőségről, hogy a teljes társaságot eladják (átadó szanálás), vagy felszámolják a társaságot és külön adják el a vagyontárgyakat (feldarabolás).

| (29) | Bár mindkét terv ugyanazon az eljáráson alapul, a Herlitz PBS AG és a Herlitz AG eltérő vagyoni struktúrái miatt azonban eltérő megoldást irányoztak elő. A Herlitz AG-nek a fizetésképtelenségi tervvel történő szerkezetátalakítását a Herlitz PBS AG tervének teljesülésétől tették függővé. Mindkét terv csoportokra osztotta a társaságok hitelezőit a követelések összehasonlíthatósága alapján. |
| --- | --- |

(29)

Bár mindkét terv ugyanazon az eljáráson alapul, a Herlitz PBS AG és a Herlitz AG eltérő vagyoni struktúrái miatt azonban eltérő megoldást irányoztak elő. A Herlitz AG-nek a fizetésképtelenségi tervvel történő szerkezetátalakítását a Herlitz PBS AG tervének teljesülésétől tették függővé. Mindkét terv csoportokra osztotta a társaságok hitelezőit a követelések összehasonlíthatósága alapján.

| (30) | A fizetésképtelenségi rendtartás 222. paragrafusa szerint egy fizetésképtelenségi eljáráson a hitelezők három típusa vehet részt:






  a) | a külön kielégítésre jogosult hitelezők, ha jogaikat a terv szűkítené; |
| --- | --- | --- |

(30)

A fizetésképtelenségi rendtartás 222. paragrafusa szerint egy fizetésképtelenségi eljáráson a hitelezők három típusa vehet részt:

a)

a külön kielégítésre jogosult hitelezők, ha jogaikat a terv szűkítené;

| b) | a jelentősebb hitelezők; |
| --- | --- |

b)

a jelentősebb hitelezők;

| c) | a kevésbé jelentős hitelezők, akik követelésükről nem mondtak le. |
| --- | --- |

c)

a kevésbé jelentős hitelezők, akik követelésükről nem mondtak le.

| (31) | A továbbiakban az azonos jogokkal rendelkező hitelezőket osztják csoportokba. A csoportbeosztást követően nincs lehetőség olyan egyéni egyezségekre, melyek különbséget tennének a hitelezői csoportok egyes részei között. |
| --- | --- |

(31)

A továbbiakban az azonos jogokkal rendelkező hitelezőket osztják csoportokba. A csoportbeosztást követően nincs lehetőség olyan egyéni egyezségekre, melyek különbséget tennének a hitelezői csoportok egyes részei között.

| (32) | A Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szembeni fizetésképtelenségi eljárások során a külön kielégítésre jogosult hitelezők követeléseit igényeiknek megfelelően elégítették ki. |
| --- | --- |

(32)

A Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szembeni fizetésképtelenségi eljárások során a külön kielégítésre jogosult hitelezők követeléseit igényeiknek megfelelően elégítették ki.

| (33) | Németország előadta, hogy a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szembeni eljárások során valamennyi felszámolói költséget és a csődvagyon tartozásait teljes mértékben megfizették. E követelések egy része a forgalmi adót érintette. A tovább működő társaságokkal szembeni fizetésképtelenségi eljárások esetén az eljárás sikeres lezárásának előfeltétele e kiemelt követelések kiegyenlítése. A csődvagyon tartozásait keletkezésüket követően haladéktalanul megfizették, és nem volt szükség külön lista elkészítésére. A felszámolói költségekről és a csődvagyon tartozásairól azonban hipotetikus listát állítottak össze, hogy a fizetésképesség és a vagyoni értékek eladásának lehetséges eredményét ábrázolhassák. |
| --- | --- |

(33)

Németország előadta, hogy a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szembeni eljárások során valamennyi felszámolói költséget és a csődvagyon tartozásait teljes mértékben megfizették. E követelések egy része a forgalmi adót érintette. A tovább működő társaságokkal szembeni fizetésképtelenségi eljárások esetén az eljárás sikeres lezárásának előfeltétele e kiemelt követelések kiegyenlítése. A csődvagyon tartozásait keletkezésüket követően haladéktalanul megfizették, és nem volt szükség külön lista elkészítésére. A felszámolói költségekről és a csődvagyon tartozásairól azonban hipotetikus listát állítottak össze, hogy a fizetésképesség és a vagyoni értékek eladásának lehetséges eredményét ábrázolhassák.

| (34) | A Herlitz AG fizetésképtelenségi eljárásában a következő csoportosításra került sor:






  a) | A külön kielégítésre jogosult hitelezők:
  nem hoztak létre ilyen csoportot. Ugyanakkor a Hypovereinsbank és az Eurohypo (10) valamennyi követelését külön kielégítési jog biztosította, azonban csak egy részét a HAG 1 csoport esetében. |
| --- | --- | --- |

(34)

A Herlitz AG fizetésképtelenségi eljárásában a következő csoportosításra került sor:

a)

A külön kielégítésre jogosult hitelezők:

nem hoztak létre ilyen csoportot. Ugyanakkor a Hypovereinsbank és az Eurohypo (10) valamennyi követelését külön kielégítési jog biztosította, azonban csak egy részét a HAG 1 csoport esetében.

| b) | Felszámolói költségek és a csődvagyon tartozásai:
  Nem hoztak létre ilyen csoportot, és a követeléseket keletkezésükkor kifizették. |
| --- | --- |

b)

Felszámolói költségek és a csődvagyon tartozásai:

Nem hoztak létre ilyen csoportot, és a követeléseket keletkezésükkor kifizették.

| c) | Jelentősebb hitelezők:






  — | HAG 1 csoport: az ingó vagyonra és a Herlitz AG-ban való részesedére vonatkozó követelések egy része tekintetében külön kielégítésre jogosult bankcsoport, |
| --- | --- | --- |

c)

Jelentősebb hitelezők:

—

HAG 1 csoport: az ingó vagyonra és a Herlitz AG-ban való részesedére vonatkozó követelések egy része tekintetében külön kielégítésre jogosult bankcsoport,

| — | HAG 2 csoport: egyéb jelentősebb hitelezők, akik nem tartoznak a HAG 1 csoportba, |
| --- | --- |

—

HAG 2 csoport: egyéb jelentősebb hitelezők, akik nem tartoznak a HAG 1 csoportba,

| — | HAG 3 csoport: a berlini adóhatóság, |
| --- | --- |

—

HAG 3 csoport: a berlini adóhatóság,

| — | HAG 4 csoport: kapcsolt vállalkozások. |
| --- | --- |

—

HAG 4 csoport: kapcsolt vállalkozások.

| d) | Kevésbé jelentős hitelezők:






  — | HAG 5 csoport: kamatok, költségek, pénzbírságok stb. |
| --- | --- | --- |

d)

Kevésbé jelentős hitelezők:

—

HAG 5 csoport: kamatok, költségek, pénzbírságok stb.

| (35) | A fizetésképtelenségi rendtartás 225. paragrafusának megfelelően a kevésbé jelentős követeléseket a HAG 5-ben törölték a fizetésképtelenségi tervből. A jelentős csoportok, a HAG 3 és a HAG 4 2002. július 15-i hatállyal lemondtak követeléseikről (11). Az alábbi táblázatban azok a követelések és összegek láthatók, amelyekről a hitelezők lemondtak (kerekített számok):
  2. táblázat










  Csoport | A Herlitz AG állami és magánhitelezői | A követelés jellege | Biztosítékok | Kötelezettség (millió EUR) | Lemondása követelésről (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HAG 1 | Külön kielégítésre jogosult bankok (állami és magán) | 2002. április 3. előtt hitelek | Külön kielégítés joga ingóságok esetén | [130–140] (13) | [135-ig lemondva] * |
| HAG 2 | Egykori igazgatósági tagok és munkavállalók (magán) | Jövőbeni nyugdíjfizetési igények; jövedelem 2002. április 3. előtt; végkielégítés | Nincs | [35,91] * | [...] * |
| Spandaui ingatlan bérlője (magán) | Bérletfizetés; kártalanítás szerződés felmondása miat | Nincs | [...] * |
| Szállítók (magán) | Követelések 2002. április. 3. előtti szállításokból és teljesítésekből; kártalanítás szerződés felmondása miatt | Nincs |
| Nyugdíjbiztosítási egyesület (állami) | Jövőbeni nyugdíjfizetési igények | Nincs | [8,43] * |
| Szövetségi Munkaügyi Hivatal (állami) | A munkavállaló által fizetett fizetésképtelenségi hozzájárulás visszatérítése iránti igény (2002. január 1–június 4.) | Nincs |
| Betegbiztosítási pénztárak (állami) | Járulékok a 2002. március 5. és június 4. közötti időszakból | Nincs |
| Alfeldi adóhivatal (állami) | Földszerzési adó 2002 előtt részesedésből történt eladásból | Nincs |
| Ingatlanalap (állami) | Bérletfizetés iránti igény Berlin-Spandau tekintetében | Nincs |
| Követelésről való lemondás a HAG 2 csoportban: 0,5 millió EUR hányadot fizettek ki a követelés terjedelmének megfelelően, a követelések többi részéről lemondtak |
| HAG 3 | Berlin adóhivatal (állami) | Bér- és forgalmi adó a 2002.6.5. előtti időszakból | Nincs | [2,0] * (12) | [2,0] * (12) |
| Követelésről való lemondás a HAG 2 csoportban: a követelés 100 %-áról lemondtak |
| HAG 4 | Kapcsolt vállalkozások (magán) | A Herlitz AG-vel szembeni valamennyi követelés | Nincs | 109 | 108 |
| HAG 5 | Jelentéktelen hitelezők (magán vagy állami) | Kamatok, költségek, díjak stb. | Nincs | Nincs adat | Nincs adat |

(35)

A fizetésképtelenségi rendtartás 225. paragrafusának megfelelően a kevésbé jelentős követeléseket a HAG 5-ben törölték a fizetésképtelenségi tervből. A jelentős csoportok, a HAG 3 és a HAG 4 2002. július 15-i hatállyal lemondtak követeléseikről (11). Az alábbi táblázatban azok a követelések és összegek láthatók, amelyekről a hitelezők lemondtak (kerekített számok):

2. táblázat

Csoport

A Herlitz AG állami és magánhitelezői

A követelés jellege

Biztosítékok

Kötelezettség (millió EUR)

Lemondása követelésről (millió EUR)

HAG 1

Külön kielégítésre jogosult bankok (állami és magán)

2002. április 3. előtt hitelek

Külön kielégítés joga ingóságok esetén

[130–140] (13)

[135-ig lemondva] *

HAG 2

Egykori igazgatósági tagok és munkavállalók (magán)

Jövőbeni nyugdíjfizetési igények; jövedelem 2002. április 3. előtt; végkielégítés

Nincs

[35,91] *

[...] *

Spandaui ingatlan bérlője (magán)

Bérletfizetés; kártalanítás szerződés felmondása miat

Nincs

[...] *

Szállítók (magán)

Követelések 2002. április. 3. előtti szállításokból és teljesítésekből; kártalanítás szerződés felmondása miatt

Nincs

Nyugdíjbiztosítási egyesület (állami)

Jövőbeni nyugdíjfizetési igények

Nincs

[8,43] *

Szövetségi Munkaügyi Hivatal (állami)

A munkavállaló által fizetett fizetésképtelenségi hozzájárulás visszatérítése iránti igény (2002. január 1–június 4.)

Nincs

Betegbiztosítási pénztárak (állami)

Járulékok a 2002. március 5. és június 4. közötti időszakból

Nincs

Alfeldi adóhivatal (állami)

Földszerzési adó 2002 előtt részesedésből történt eladásból

Nincs

Ingatlanalap (állami)

Bérletfizetés iránti igény Berlin-Spandau tekintetében

Nincs

Követelésről való lemondás a HAG 2 csoportban: 0,5 millió EUR hányadot fizettek ki a követelés terjedelmének megfelelően, a követelések többi részéről lemondtak

HAG 3

Berlin adóhivatal (állami)

Bér- és forgalmi adó a 2002.6.5. előtti időszakból

Nincs

[2,0] * (12)

[2,0] * (12)

Követelésről való lemondás a HAG 2 csoportban: a követelés 100 %-áról lemondtak

HAG 4

Kapcsolt vállalkozások (magán)

A Herlitz AG-vel szembeni valamennyi követelés

Nincs

109

108

HAG 5

Jelentéktelen hitelezők (magán vagy állami)

Kamatok, költségek, díjak stb.

Nincs

Nincs adat

Nincs adat

| (36) | A Herlitz PBS AG fizetésképtelenségi eljárásában a következő csoportosításra került sor:






  a) | a külön kielégítésre jogosult hitelezők:






  — | PBS 1 csoport: egyes szállítók valamennyi követelését egy külön kielégítési jog biztosította. |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

A Herlitz PBS AG fizetésképtelenségi eljárásában a következő csoportosításra került sor:

a)

a külön kielégítésre jogosult hitelezők:

—

PBS 1 csoport: egyes szállítók valamennyi követelését egy külön kielégítési jog biztosította.

| — | PBS 6 csoport: követeléseik egyes részei tekintetében külön kielégítésre jogosult bankok; a Hypovereinsbank és a Eurohypo szintén külön kielégítésre jogosult volt, azonban nem kerültek a PBS 6 csoportba. |
| --- | --- |

—

PBS 6 csoport: követeléseik egyes részei tekintetében külön kielégítésre jogosult bankok; a Hypovereinsbank és a Eurohypo szintén külön kielégítésre jogosult volt, azonban nem kerültek a PBS 6 csoportba.

| b) | Felszámolói költségek és a csődvagyon tartozásai:
  nem hoztak létre ilyen csoportot, és a követeléseket keletkezésükkor kifizették. |
| --- | --- |

b)

Felszámolói költségek és a csődvagyon tartozásai:

nem hoztak létre ilyen csoportot, és a követeléseket keletkezésükkor kifizették.

| c) | Jelentősebb hitelezők:






  — | PBS 2 csoport: foglalkoztatottak, |
| --- | --- | --- |

c)

Jelentősebb hitelezők:

—

PBS 2 csoport: foglalkoztatottak,

| — | PBS 3 csoport: néhány állami hitelező, így az adóhatóság, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, a betegbiztosítási pénztárak, Berlin tartomány, |
| --- | --- |

—

PBS 3 csoport: néhány állami hitelező, így az adóhatóság, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, a betegbiztosítási pénztárak, Berlin tartomány,

| — | PBS 4 csoport: kapcsolt vállalkozások, |
| --- | --- |

—

PBS 4 csoport: kapcsolt vállalkozások,

| — | PBS 5 csoport: egyéb jelentősebb hitelezők, így pl. korábbi igazgatósági tagok és munkavállalók, munkaadói felelősségbiztosítási társaság, magánlízingbankok, az osztrák Posta, a Vámhatóság stb. |
| --- | --- |

—

PBS 5 csoport: egyéb jelentősebb hitelezők, így pl. korábbi igazgatósági tagok és munkavállalók, munkaadói felelősségbiztosítási társaság, magánlízingbankok, az osztrák Posta, a Vámhatóság stb.

| d) | Kevésbé jelentős hitelezők:






  — | PBS 7 csoport: kamatok, költségek, díjak stb. |
| --- | --- | --- |

d)

Kevésbé jelentős hitelezők:

—

PBS 7 csoport: kamatok, költségek, díjak stb.

| (37) | A fizetésképtelenségi rendtartás 225. paragrafusának megfelelően a kevésbé jelentős követeléseket a PBS 7-ben törölték a fizetésképtelenségi tervből. A jelentősebb csoportok, a PBS 3 és a PBS 4 2002. július 15-i hatállyal lemondtak követeléseikről. Az alábbi táblázatban azok a jelentősebb követelések és összegek láthatók, amelyekről a hitelezők lemondtak (kerekített számok):
  3. táblázat










  Csoport | A Herlitz PBS AG állami és magánhitelezői | A követelés jellege | Biztosítékok | Kötelezettség (millió EUR) | Lemondása követelésről (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PBS 1 | Külön kielégítésre jogosult szállítók (magán) | Követelések 2002. április 3. előtti szállításokból és teljesítésekből | Külön kielégítés joga ingóságok esetén | [3–6] * | 0 |
| PBS 2 | Munkavállalók (magán) | Jövőbeni bérek és fizetések | Nincs | [40–50] */év | [2–4] * 2002-ben [4–5] */év 2003-tól |
| PBS 3 | Berlini adóhivatal (állami) | Béradó, 2002. március | Nincs | [11,50] * | [...] * |
| Berlini adóhivatal (állami) | Földadó 2002. január–március | Nincs |
| Berlini adóhivatal (állami) | Földszerzési adó 1996-tól | Nincs |
| Szövetségi Munkaügyi Hivatal (állami) | A fizetésképtelenségi hozzájárulás megtérítése a foglalkoztatottak számára (2002. április 1–június 4.) | Nincs |
| Betegbiztosítási pénztárak (állami) | Járulékok a 2002. március 5. és június 4. közötti időszakból | Nincs |
| Ingatlanalap (állami) | Építménybér 2002. április–június | Nem elsőbbségi telekadósság |
| Berlin tartomány (állami) | A költözési kölcsön visszafizetése iránti igény | Nincs |
| Összes lemondás a PBS 3 csoportban: a követelések 100 %-áról lemondtak |
| PBS 4 | Kapcsolt vállalkozások (magán) | A Herlitz-csoport kapcsolt vállalatainak valamennyi fennmaradt követelése | Nincs | 139 | 139 |
| PBS 5 | Egykori igazgatósági tagok/vezető alkalmazottak (magán) (14) | Jövőbeni nyugdíjfizetési igények; jövedelem 2002. április 3. előtt; végkielégítés | Nincs | [magánhitelező 22,61; állami hitelező 19,56] * | [...] * |
| Nyugdíjbiztosítási egyesület (állami) | Jövőbeni nyugdíjfizetési igények | Nincs |
| Lízingbankok (magán) | Hátralékos és tőkésített jövőbeni lízingrészletek | Nincs |
| Osztrák Posta (magán ebben az esetben) | Reklamációs jóváírások és bónusztérítés | Nincs |
| Munkáltatói felelősségbiztosítási társaság (állami) | Balesetbiztosítási járulék | Nincs |
| Vámhatóság (állami) | Behozatalt terhelő forgalmi adó, vám | Nincs |
| Duales System Deutschland (magán) | „Der Grüne Punkt” hozzájárulások | Nincs |
| Betegbiztosítási pénztárak (állami) | Hozzájárulások egy időszakra vonatkozóan (2002.3.1–4.) | Nincs |
| Ingatlanalap (állami) | Építménybér 2002. július–szeptember | Nem elsőbbségi telekadósság |
| Egyéb, biztosítás nélküli szállítások (magán) | 2002. április 3. előtti szállítások és teljesítések; szerződéses kártalanítási követelések stb. | Nincs |
| Összes lemondás a PBS 5 csoportban: a követelések 90 %-áról lemondtak |
| PBS 6 | Bankok ingó biztosítékkal (magán és állami) | Hitelek a 2003. április 3. előtti időszakból | Külön kielégítés joga ingóságok esetén | [100–120] * (15) | (76,75 millió EUR-ig lemondva) |
| PBS 7 | Kevésbé jelentős hitelezők (magán vagy állami) | Kamatok, költségek, díjak stb. | Nincs | Nincs megadva | Nincs megadva |

(37)

A fizetésképtelenségi rendtartás 225. paragrafusának megfelelően a kevésbé jelentős követeléseket a PBS 7-ben törölték a fizetésképtelenségi tervből. A jelentősebb csoportok, a PBS 3 és a PBS 4 2002. július 15-i hatállyal lemondtak követeléseikről. Az alábbi táblázatban azok a jelentősebb követelések és összegek láthatók, amelyekről a hitelezők lemondtak (kerekített számok):

3. táblázat

Csoport

A Herlitz PBS AG állami és magánhitelezői

A követelés jellege

Biztosítékok

Kötelezettség (millió EUR)

Lemondása követelésről (millió EUR)

PBS 1

Külön kielégítésre jogosult szállítók (magán)

Követelések 2002. április 3. előtti szállításokból és teljesítésekből

Külön kielégítés joga ingóságok esetén

[3–6] *

0

PBS 2

Munkavállalók (magán)

Jövőbeni bérek és fizetések

Nincs

[40–50] */év

[2–4] * 2002-ben [4–5] */év 2003-tól

PBS 3

Berlini adóhivatal (állami)

Béradó, 2002. március

Nincs

[11,50] *

[...] *

Berlini adóhivatal (állami)

Földadó 2002. január–március

Nincs

Berlini adóhivatal (állami)

Földszerzési adó 1996-tól

Nincs

Szövetségi Munkaügyi Hivatal (állami)

A fizetésképtelenségi hozzájárulás megtérítése a foglalkoztatottak számára (2002. április 1–június 4.)

Nincs

Betegbiztosítási pénztárak (állami)

Járulékok a 2002. március 5. és június 4. közötti időszakból

Nincs

Ingatlanalap (állami)

Építménybér 2002. április–június

Nem elsőbbségi telekadósság

Berlin tartomány (állami)

A költözési kölcsön visszafizetése iránti igény

Nincs

Összes lemondás a PBS 3 csoportban: a követelések 100 %-áról lemondtak

PBS 4

Kapcsolt vállalkozások (magán)

A Herlitz-csoport kapcsolt vállalatainak valamennyi fennmaradt követelése

Nincs

139

139

PBS 5

Egykori igazgatósági tagok/vezető alkalmazottak (magán) (14)

Jövőbeni nyugdíjfizetési igények; jövedelem 2002. április 3. előtt; végkielégítés

Nincs

[magánhitelező 22,61; állami hitelező 19,56] *

[...] *

Nyugdíjbiztosítási egyesület (állami)

Jövőbeni nyugdíjfizetési igények

Nincs

Lízingbankok (magán)

Hátralékos és tőkésített jövőbeni lízingrészletek

Nincs

Osztrák Posta (magán ebben az esetben)

Reklamációs jóváírások és bónusztérítés

Nincs

Munkáltatói felelősségbiztosítási társaság (állami)

Balesetbiztosítási járulék

Nincs

Vámhatóság (állami)

Behozatalt terhelő forgalmi adó, vám

Nincs

Duales System Deutschland (magán)

„Der Grüne Punkt” hozzájárulások

Nincs

Betegbiztosítási pénztárak (állami)

Hozzájárulások egy időszakra vonatkozóan (2002.3.1–4.)

Nincs

Ingatlanalap (állami)

Építménybér 2002. július–szeptember

Nem elsőbbségi telekadósság

Egyéb, biztosítás nélküli szállítások (magán)

2002. április 3. előtti szállítások és teljesítések; szerződéses kártalanítási követelések stb.

Nincs

Összes lemondás a PBS 5 csoportban: a követelések 90 %-áról lemondtak

PBS 6

Bankok ingó biztosítékkal (magán és állami)

Hitelek a 2003. április 3. előtti időszakból

Külön kielégítés joga ingóságok esetén

[100–120] * (15)

(76,75 millió EUR-ig lemondva)

PBS 7

Kevésbé jelentős hitelezők (magán vagy állami)

Kamatok, költségek, díjak stb.

Nincs

Nincs megadva

Nincs megadva

| (38) | Az állami hitelezők különböző csoportokban jelentettek be követeléseket. A HAG 2, HAG 3, PBS 3 és PBS 5 csoportban az állami és a magánhitelezők követelései biztosíték nélküliek voltak. A HAG 3 és PBS 3 csoportban mégis teljesen lemondtak teljesen a jelentősebb követelésekről, míg a HAG 2 és PBS 5 csoportban a jelentősebb hitelezők megkapták a kifizetések egy százalékos hányadát. |
| --- | --- |

(38)

Az állami hitelezők különböző csoportokban jelentettek be követeléseket. A HAG 2, HAG 3, PBS 3 és PBS 5 csoportban az állami és a magánhitelezők követelései biztosíték nélküliek voltak. A HAG 3 és PBS 3 csoportban mégis teljesen lemondtak teljesen a jelentősebb követelésekről, míg a HAG 2 és PBS 5 csoportban a jelentősebb hitelezők megkapták a kifizetések egy százalékos hányadát.

| (39) | A fizetésképtelenségi terveknek megfelelően a HAG 2 csoport hitelezői legkésőbb 2004. március 31-éig megkapták a 0,5 millió EUR teljes összeg egy hányadát, a követelésük mértékének megfelelően. A PBS 5 csoport hitelezői követeléseik 10 %-át kapták meg 2003. december 31-ig. A 2. és 3. táblázatban láthatóak az állami követelések összegei és a követelésekről való lemondások. |
| --- | --- |

(39)

A fizetésképtelenségi terveknek megfelelően a HAG 2 csoport hitelezői legkésőbb 2004. március 31-éig megkapták a 0,5 millió EUR teljes összeg egy hányadát, a követelésük mértékének megfelelően. A PBS 5 csoport hitelezői követeléseik 10 %-át kapták meg 2003. december 31-ig. A 2. és 3. táblázatban láthatóak az állami követelések összegei és a követelésekről való lemondások.

| (40) | Mindkét fizetésképtelenségi terv említést tesz egy, a Herlitz PBS AG-nak egy bankkonzorcium által nyújtott hitelről (a továbbiakban: konzorciumi hitel). A konzorcium összetétele megfelel a (10) preambulumbekezdés alatt említett konzorciumnak. A konzorciumi hitelt a teljes konzorcium nyújtotta a Herlitz PBS AG számára, hogy egy 100 millió EUR átváltható hitel teljes visszafizetését lehetővé tegye. 2002. április 3-án a 65,4 millió EUR konzorciumi hitelből 53,9 millió EUR-t felhasználtak. Emellett a konzorciumi bankok legtöbbje 2001 júliusa előtt további hiteleket (hitelkeret) nyújtott a Herlitz-csoportnak 156,6 millió EUR értékben, amelyből 2003. április 3-ig 134,11 millió EUR-t felhasználtak. |
| --- | --- |

(40)

Mindkét fizetésképtelenségi terv említést tesz egy, a Herlitz PBS AG-nak egy bankkonzorcium által nyújtott hitelről (a továbbiakban: konzorciumi hitel). A konzorcium összetétele megfelel a (10) preambulumbekezdés alatt említett konzorciumnak. A konzorciumi hitelt a teljes konzorcium nyújtotta a Herlitz PBS AG számára, hogy egy 100 millió EUR átváltható hitel teljes visszafizetését lehetővé tegye. 2002. április 3-án a 65,4 millió EUR konzorciumi hitelből 53,9 millió EUR-t felhasználtak. Emellett a konzorciumi bankok legtöbbje 2001 júliusa előtt további hiteleket (hitelkeret) nyújtott a Herlitz-csoportnak 156,6 millió EUR értékben, amelyből 2003. április 3-ig 134,11 millió EUR-t felhasználtak.

| (41) | A PBS 6 csoportban a bankok egységesen lemondtak a konzorciumi hitel és Herlitz PBS AG felé a 76,714 millió EUR hitelkeretet túllépő összeg visszafizetéséről. A HAG 1 csoportban szintén egységesen lemondtak a Herlitz AG-val szemben ugyanennek a hitelkövetelésnek az 5 millió EUR-t meghaladó összegéről. Azoknak a hitelrészeknek, amelyekről nem mondtak le, a Herlitz-csoport megújított hitelei feleltek meg. A Herlitz PBS AG és a Herlitz AG hitelei tekintetében a követelésről való lemondásoknak megfelelő kötelezettségeket egyidejűleg GGB és GGF ingatlantársaságok vették át. |
| --- | --- |

(41)

A PBS 6 csoportban a bankok egységesen lemondtak a konzorciumi hitel és Herlitz PBS AG felé a 76,714 millió EUR hitelkeretet túllépő összeg visszafizetéséről. A HAG 1 csoportban szintén egységesen lemondtak a Herlitz AG-val szemben ugyanennek a hitelkövetelésnek az 5 millió EUR-t meghaladó összegéről. Azoknak a hitelrészeknek, amelyekről nem mondtak le, a Herlitz-csoport megújított hitelei feleltek meg. A Herlitz PBS AG és a Herlitz AG hitelei tekintetében a követelésről való lemondásoknak megfelelő kötelezettségeket egyidejűleg GGB és GGF ingatlantársaságok vették át.

| (42) | Abban az időpontban, amikor a hitelezők jóváhagyták a fizetésképtelenségi terveket, a Herlitz-csoportban további banki kötelezettségek is fennálltak, amelyeket a konzorciumi hitel és a hitelkeretek nem fedeztek. Először a Hypovereinsbank (Írország), a Bayerische Landesbank és a Landesbank Berlin mondott le teljesen biztosíték nélküli hitelei visszafizetéséről, hogy a részben biztosított követeléseknek a konzorciumi hitel keretében történő behajtását ne veszélyeztesse. Másodsorban a Herlitz-csoport olyan hiteleket kapott, amelyeket egy elsőbbségi telekadósság biztosított a berlin-tegeli ingatlanon: egy 15,4 millió EUR hitel a Hypovereinsbank és egy 30,8 millió EUR hitel az Eurohypótól. Ez a két hitel nem tartozott bele a megegyezésbe, azonban le lehetett mondani róluk a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szemben, mivel a biztosítékul használt berlin-tegeli ingatlant eladták a GGB-nek. |
| --- | --- |

(42)

Abban az időpontban, amikor a hitelezők jóváhagyták a fizetésképtelenségi terveket, a Herlitz-csoportban további banki kötelezettségek is fennálltak, amelyeket a konzorciumi hitel és a hitelkeretek nem fedeztek. Először a Hypovereinsbank (Írország), a Bayerische Landesbank és a Landesbank Berlin mondott le teljesen biztosíték nélküli hitelei visszafizetéséről, hogy a részben biztosított követeléseknek a konzorciumi hitel keretében történő behajtását ne veszélyeztesse. Másodsorban a Herlitz-csoport olyan hiteleket kapott, amelyeket egy elsőbbségi telekadósság biztosított a berlin-tegeli ingatlanon: egy 15,4 millió EUR hitel a Hypovereinsbank és egy 30,8 millió EUR hitel az Eurohypótól. Ez a két hitel nem tartozott bele a megegyezésbe, azonban le lehetett mondani róluk a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szemben, mivel a biztosítékul használt berlin-tegeli ingatlant eladták a GGB-nek.

| (43) | 2002. április 15-én a bankkonzorcium 15 millió EUR likviditási kölcsönt nyújtott a Herlitznek, hogy a csoport működőképes maradjon. A kölcsönt kétszer meghosszabbították, 2003. november 17-éig teljes egészében visszafizették. A csoport idényjellegű likviditási szükségleteinek kielégítésére szánták, és 2004 júniusában ismét nyújtani lehetett. |
| --- | --- |

(43)

2002. április 15-én a bankkonzorcium 15 millió EUR likviditási kölcsönt nyújtott a Herlitznek, hogy a csoport működőképes maradjon. A kölcsönt kétszer meghosszabbították, 2003. november 17-éig teljes egészében visszafizették. A csoport idényjellegű likviditási szükségleteinek kielégítésére szánták, és 2004 júniusában ismét nyújtani lehetett.

| (44) | A Herlitz AG adósságai a szállítók esetében a HAG 2 csoportban 9,3 millió EUR-t tettek ki. A Herlitz PBS AG szállítói biztosítékkal rendelkező (PBS 1) biztosítékkal nem rendelkező (PBS 5) szállítókra oszthatók. A PBS 1 csoport szállítói külön kielégítésre voltak jogosultak a Herlitz PBS AG forgótőkéjének 35 %-ára, ezért nem mondtak le követeléseikről. Ezzel szemben a PBS 5 csoportban a biztosítékkal nem rendelkező szállítók 90 %-ig lemondtak követeléseikről, éppúgy, mint ennek a csoportnak a többi jelentősebb hitelezője. |
| --- | --- |

(44)

A Herlitz AG adósságai a szállítók esetében a HAG 2 csoportban 9,3 millió EUR-t tettek ki. A Herlitz PBS AG szállítói biztosítékkal rendelkező (PBS 1) biztosítékkal nem rendelkező (PBS 5) szállítókra oszthatók. A PBS 1 csoport szállítói külön kielégítésre voltak jogosultak a Herlitz PBS AG forgótőkéjének 35 %-ára, ezért nem mondtak le követeléseikről. Ezzel szemben a PBS 5 csoportban a biztosítékkal nem rendelkező szállítók 90 %-ig lemondtak követeléseikről, éppúgy, mint ennek a csoportnak a többi jelentősebb hitelezője.

| (45) | A német fizetésképtelenségi jogszabályok szerint a foglalkoztatottak és a kapcsolt vállalkozások részt vehetnek a fizetésképtelenségi eljárásban, és megkaphatják követeléseik hányadát. Az ő számukra külön hitelező csoportokat (HAG 4, PBS 4) hoztak létre, a többiek a vegyes csoportokba (HAG 2, PBS 5) kerültek. |
| --- | --- |

(45)

A német fizetésképtelenségi jogszabályok szerint a foglalkoztatottak és a kapcsolt vállalkozások részt vehetnek a fizetésképtelenségi eljárásban, és megkaphatják követeléseik hányadát. Az ő számukra külön hitelező csoportokat (HAG 4, PBS 4) hoztak létre, a többiek a vegyes csoportokba (HAG 2, PBS 5) kerültek.

| (46) | A Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szemben folyó eljárásokban a felszámoló és a hitelezők úgy döntöttek, hogy fizetésképtelenségi tervekkel fenntartják a társaságok működését. Ahogy a (33) prambulumbekezdés kifejti, a fizetésképtelenségi terv eljárásában számos felszámolói költség és csődvagyontartozás merült fel. Emellett 0,5 millió EUR-t kifizettek csődhányadként a Herlitz AG néhány jelentősebb hitelezőjének, míg a Herlitz PBS AG néhány jelentősebb hitelezője követelése 10 %-át kapta meg csődhányadként. Amint az a (47) preambulumbekezdésből kitűnik, a társaság felszámolása esetén jelentősen alacsonyabb lett volna a csődvagyon várható értéke. A teljes társaság eladása esetén a hitelezőket jobban ki lehetett volna elégíteni. Olyan befektető azonban nem akadt, aki kész lett volna átvenni a csoport valamennyi vagyoni értékét. |
| --- | --- |

(46)

A Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val szemben folyó eljárásokban a felszámoló és a hitelezők úgy döntöttek, hogy fizetésképtelenségi tervekkel fenntartják a társaságok működését. Ahogy a (33) prambulumbekezdés kifejti, a fizetésképtelenségi terv eljárásában számos felszámolói költség és csődvagyontartozás merült fel. Emellett 0,5 millió EUR-t kifizettek csődhányadként a Herlitz AG néhány jelentősebb hitelezőjének, míg a Herlitz PBS AG néhány jelentősebb hitelezője követelése 10 %-át kapta meg csődhányadként. Amint az a (47) preambulumbekezdésből kitűnik, a társaság felszámolása esetén jelentősen alacsonyabb lett volna a csődvagyon várható értéke. A teljes társaság eladása esetén a hitelezőket jobban ki lehetett volna elégíteni. Olyan befektető azonban nem akadt, aki kész lett volna átvenni a csoport valamennyi vagyoni értékét.

| (47) | Egy, a Roland Berger tanácsadó cég által készített szakvélemény alapján, valamint a független árverező meglátása szerint a felszámolás esetén az ingóságok értéke 84,2 millió EUR-ról [10–30] * millió EUR-ra esett volna. Ebből az összegből először a külön kielégítésre jogosult követelések kielégítését kellett volna fedezni, így mindössze csak egy [0–5] * millió EUR csődvagyon maradt volna meg. A Herlitz-csoport bevételei a fizetésképtelenségi eljárás alatt mintegy 1 millió EUR-t tettek volna ki. Ezt az összeget hozzáadva a rendelkezésre álló csődvagyon összegéhez, [1–6] * millió EUR rendelkezésre álló csődvagyon keletkezett volna. |
| --- | --- |

(47)

Egy, a Roland Berger tanácsadó cég által készített szakvélemény alapján, valamint a független árverező meglátása szerint a felszámolás esetén az ingóságok értéke 84,2 millió EUR-ról [10–30] * millió EUR-ra esett volna. Ebből az összegből először a külön kielégítésre jogosult követelések kielégítését kellett volna fedezni, így mindössze csak egy [0–5] * millió EUR csődvagyon maradt volna meg. A Herlitz-csoport bevételei a fizetésképtelenségi eljárás alatt mintegy 1 millió EUR-t tettek volna ki. Ezt az összeget hozzáadva a rendelkezésre álló csődvagyon összegéhez, [1–6] * millió EUR rendelkezésre álló csődvagyon keletkezett volna.

| (48) | A rendelkezésre álló csődvagyont a felszámolói költségek és a csődvagyon tartozásainak kielégítésére fordították volna, amely az elidegenítésével kapcsolatos kezelés során keletkezett volna. A felszámolói költségek levonását követően mindössze [0–1] * millió EUR rendelkezésre álló vagyoni érték maradt volna. Ez az összeg nem fedezhette volna a társaságnál a csődvagyon tartozásait, és így a jelentősebb hitelezők részleges kielégítésére sem lett volna elég. |
| --- | --- |

(48)

A rendelkezésre álló csődvagyont a felszámolói költségek és a csődvagyon tartozásainak kielégítésére fordították volna, amely az elidegenítésével kapcsolatos kezelés során keletkezett volna. A felszámolói költségek levonását követően mindössze [0–1] * millió EUR rendelkezésre álló vagyoni érték maradt volna. Ez az összeg nem fedezhette volna a társaságnál a csődvagyon tartozásait, és így a jelentősebb hitelezők részleges kielégítésére sem lett volna elég.

| (49) | A fizetésképtelenségi tervek alapján egy szerkezetátalakítás a Herlitz-csoport valamennyi vagyoni értékének egy új tulajdonos számára történő eladásával nem lett volna kivitelezhető. Két ajánlat érkezett egyes tevékenységi területek és raktárkészletek átvételére, de az ajánlatokban foglalt ár a felszámolási vagyonértéknek felelt meg. A hitelezők számára ezért a legelőnyösebb megoldás az volt, hogy a folytatott társaság szerkezetátalakítását egy fizetésképtelenségi tervvel hajtják végre. |
| --- | --- |

(49)

A fizetésképtelenségi tervek alapján egy szerkezetátalakítás a Herlitz-csoport valamennyi vagyoni értékének egy új tulajdonos számára történő eladásával nem lett volna kivitelezhető. Két ajánlat érkezett egyes tevékenységi területek és raktárkészletek átvételére, de az ajánlatokban foglalt ár a felszámolási vagyonértéknek felelt meg. A hitelezők számára ezért a legelőnyösebb megoldás az volt, hogy a folytatott társaság szerkezetátalakítását egy fizetésképtelenségi tervvel hajtják végre.

d)   Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozat

| (50) | Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló, 2003. február 19-i bizottsági határozat szempontjából három ok volt mérvadó, amelyek az intézkedéseknek a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott mentő- és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (16) való összeegyeztethetőségére irányuló vizsgálatból adódtak (a továbbiakban: az iránymutatások). |
| --- | --- |

(50)

Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló, 2003. február 19-i bizottsági határozat szempontjából három ok volt mérvadó, amelyek az intézkedéseknek a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott mentő- és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (16) való összeegyeztethetőségére irányuló vizsgálatból adódtak (a továbbiakban: az iránymutatások).

| (51) | Elsőként a Bizottság úgy találta, hogy a Herlitz PBS AG-nak az ILB által nyújtott kölcsön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében az állami támogatás elemeit tartalmazta, amelyeket alaposabban meg kellett vizsgálni. Németország a támogatás és az irányelv összeegyeztethetőségére vonatkozóan nem nyújtott elegendő információt ahhoz, hogy a támogatás tényleges kedvezményezettjét ki lehessen deríteni. |
| --- | --- |

(51)

Elsőként a Bizottság úgy találta, hogy a Herlitz PBS AG-nak az ILB által nyújtott kölcsön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében az állami támogatás elemeit tartalmazta, amelyeket alaposabban meg kellett vizsgálni. Németország a támogatás és az irányelv összeegyeztethetőségére vonatkozóan nem nyújtott elegendő információt ahhoz, hogy a támogatás tényleges kedvezményezettjét ki lehessen deríteni.

| (52) | Másodsorban a Bizottság felvetette a kérdést, hogy vajon több állami hitelező (adóhatóságok, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, a társadalombiztosítás és állami pénzintézetek) lemondása a követelésről a fizetésképtelenségi tervekben támogatásnak tekintendő-e. |
| --- | --- |

(52)

Másodsorban a Bizottság felvetette a kérdést, hogy vajon több állami hitelező (adóhatóságok, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, a társadalombiztosítás és állami pénzintézetek) lemondása a követelésről a fizetésképtelenségi tervekben támogatásnak tekintendő-e.

| (53) | Harmadsorban a Bizottságnak kétségei voltak a Berlin tartományhoz tartozó berlin-tegeli ingatlan Herlitz-csoport általi használata tekintetében arra vonatkozóan, hogy vajon a vonatkozó bérleti szerződést a piaci feltételeknek megfelelően kötötték-e. Mivel a szerződés megkötése óta több mint tíz év telt el, a bérleti szerződést fennálló támogatásként könyvelték el. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy Berlin tartomány lemondása az építménybérről, valamint az a tény, hogy a kamatok nem nőttek, új támogatást jelenthetnek. Ezenkívül Berlin tartomány 6 millió DEM-es kamatmentes kölcsöne, majd az arról való lemondása szintén állami támogatást jelenthet. |
| --- | --- |

(53)

Harmadsorban a Bizottságnak kétségei voltak a Berlin tartományhoz tartozó berlin-tegeli ingatlan Herlitz-csoport általi használata tekintetében arra vonatkozóan, hogy vajon a vonatkozó bérleti szerződést a piaci feltételeknek megfelelően kötötték-e. Mivel a szerződés megkötése óta több mint tíz év telt el, a bérleti szerződést fennálló támogatásként könyvelték el. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy Berlin tartomány lemondása az építménybérről, valamint az a tény, hogy a kamatok nem nőttek, új támogatást jelenthetnek. Ezenkívül Berlin tartomány 6 millió DEM-es kamatmentes kölcsöne, majd az arról való lemondása szintén állami támogatást jelenthet.

III.   AZ ÉRINTETT FELEK MEGJEGYZÉSEI

| (54) | Az egyetlen érintett fél, amely a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozathoz észrevételt adott le, a Herlitz PBS AG volt a kedvezményezett, a Herlitz-csoport nevében. A Herlitz PBS AG támogatta a tényállás alapos vizsgálatát, amely az állítólagos jogtalan támogatásnyújtás alapjául szolgált. Közölte a Bizottsággal, hogy a hatóságoknak minden vonatkozó iratot átadott. |
| --- | --- |

(54)

Az egyetlen érintett fél, amely a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozathoz észrevételt adott le, a Herlitz PBS AG volt a kedvezményezett, a Herlitz-csoport nevében. A Herlitz PBS AG támogatta a tényállás alapos vizsgálatát, amely az állítólagos jogtalan támogatásnyújtás alapjául szolgált. Közölte a Bizottsággal, hogy a hatóságoknak minden vonatkozó iratot átadott.

| (55) | A mentőkölcsönnel kapcsolatban a Herlitz PBS AG kijelentette, hogy az vissza lett fizetve, és a mentőtámogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek eleget tesz. A fizetésképtelenségi tervekben a követelésről való lemondással kapcsolatban kifejtette, hogy az állami hitelezők magánhitelezőként viselkedtek, és a feladott követelések értéktelenek voltak. Hangsúlyozta, hogy a hitelezők egyhangúlag jóváhagyták a fizetésképtelenségi terveket. A Herlitz PBS AG véleménye szerint a követelésekről való lemondásokban a Bizottság által talált támogatási elemeket az iránymutatások szerint szerkezetátalakítási támogatásként kell besorolni. Egyebekben, az ismétléseket kerülendő, csatlakozott a Németország által előadott jogi véleményhez. |
| --- | --- |

(55)

A mentőkölcsönnel kapcsolatban a Herlitz PBS AG kijelentette, hogy az vissza lett fizetve, és a mentőtámogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek eleget tesz. A fizetésképtelenségi tervekben a követelésről való lemondással kapcsolatban kifejtette, hogy az állami hitelezők magánhitelezőként viselkedtek, és a feladott követelések értéktelenek voltak. Hangsúlyozta, hogy a hitelezők egyhangúlag jóváhagyták a fizetésképtelenségi terveket. A Herlitz PBS AG véleménye szerint a követelésekről való lemondásokban a Bizottság által talált támogatási elemeket az iránymutatások szerint szerkezetátalakítási támogatásként kell besorolni. Egyebekben, az ismétléseket kerülendő, csatlakozott a Németország által előadott jogi véleményhez.

IV.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (56) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében Németország kijelentette, hogy kizárólag az ILB által nyújtott mentőkölcsön tekinthető állami támogatásnak, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(56)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos véleményében Németország kijelentette, hogy kizárólag az ILB által nyújtott mentőkölcsön tekinthető állami támogatásnak, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal.

| (57) | A további intézkedések, és különösen a lemondások a fizetésképtelenségi eljárásokban az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében nem állami támogatások. Az állami hitelezők a fizetésképtelenségi eljárásokban olyan követelésekről mondtak le, amelyek nem voltak értéktartóak, ezenkívül eljárásuk megfelel a magánhitelező alapelvének. Amennyiben a további intézkedések valamelyike állami intézkedés lenne, a jóváhagyás szempontjából az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében szerkezetátalakítási támogatásként jöhetnének szóba. |
| --- | --- |

(57)

A további intézkedések, és különösen a lemondások a fizetésképtelenségi eljárásokban az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében nem állami támogatások. Az állami hitelezők a fizetésképtelenségi eljárásokban olyan követelésekről mondtak le, amelyek nem voltak értéktartóak, ezenkívül eljárásuk megfelel a magánhitelező alapelvének. Amennyiben a további intézkedések valamelyike állami intézkedés lenne, a jóváhagyás szempontjából az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében szerkezetátalakítási támogatásként jöhetnének szóba.

1.   A mentőkölcsönre vonatkozó észrevételek

| (58) | Németország utalt arra, hogy a mentőkölcsön nyújtásáról szóló 2002. május 10-i határozat megelőzte a fizetésképtelenségi terv 2002. június 15-i elfogadását. Az a tény, hogy a kölcsönt csak 2002. július 24-én fizették ki, olyan nyitott kérdésekre vezethető vissza, amelyeket az ILB-vel csak július 24-én lehetett megoldani. A szerződés aláírása és a kifizetés közötti időszakra a kölcsön ugyan biztosította a szükséges likviditást a Herlitz PBS AG számára, azonban nem volt elég ahhoz, hogy a 2003 augusztusában az iskolakezdéssel jelentkező megnövekedett likviditási igényt fedezze. |
| --- | --- |

(58)

Németország utalt arra, hogy a mentőkölcsön nyújtásáról szóló 2002. május 10-i határozat megelőzte a fizetésképtelenségi terv 2002. június 15-i elfogadását. Az a tény, hogy a kölcsönt csak 2002. július 24-én fizették ki, olyan nyitott kérdésekre vezethető vissza, amelyeket az ILB-vel csak július 24-én lehetett megoldani. A szerződés aláírása és a kifizetés közötti időszakra a kölcsön ugyan biztosította a szükséges likviditást a Herlitz PBS AG számára, azonban nem volt elég ahhoz, hogy a 2003 augusztusában az iskolakezdéssel jelentkező megnövekedett likviditási igényt fedezze.

| (59) | A likviditási kölcsön azért volt szükséges, hogy a fizetésképtelenségi tervek elfogadásáig terjedő időszakot áthidalják vele. Németország véleménye szerint ez a kölcsön a minimális összegre korlátozódott, ami a Herlitz PBS AG 2002 augusztusa és decembere közötti alacsony likviditási helyzetéből adódott. |
| --- | --- |

(59)

A likviditási kölcsön azért volt szükséges, hogy a fizetésképtelenségi tervek elfogadásáig terjedő időszakot áthidalják vele. Németország véleménye szerint ez a kölcsön a minimális összegre korlátozódott, ami a Herlitz PBS AG 2002 augusztusa és decembere közötti alacsony likviditási helyzetéből adódott.

| (60) | Németország véleménye szerint nem a FOP volt a mentőkölcsön kedvezményezettje, hanem a Herlitz PBS AG. Először is a 2002. május 10-i hitelmegállapodás a felszámoló és a Herlitz PBS AG között jött létre; másrészt a FOP nem tekinthető tényleges kedvezményezettnek, mert mindössze a Herlitz PBS AG-val fennálló szállítási megállapodásának megfelelő esedékes kifizetéseket kapta meg. |
| --- | --- |

(60)

Németország véleménye szerint nem a FOP volt a mentőkölcsön kedvezményezettje, hanem a Herlitz PBS AG. Először is a 2002. május 10-i hitelmegállapodás a felszámoló és a Herlitz PBS AG között jött létre; másrészt a FOP nem tekinthető tényleges kedvezményezettnek, mert mindössze a Herlitz PBS AG-val fennálló szállítási megállapodásának megfelelő esedékes kifizetéseket kapta meg.

2.   A fizetésképtelenségi tervek révén történő szerkezetátalakításra vonatkozó észrevételek

| (61) | Németország érvényre juttatatta, hogy a néhány állami hitelező követelésről való lemondása nem vezetett állami bevételkieséshez, mivel ezek a követelések értéktelenek voltak. A Herlitz AG és a Herlitz PBS AG vagyonelemei csak arra voltak elegendőek, hogy a külön kielégítésre jogosult hitelezők követeléseit ki lehessen elégíteni. A nem ebbe a csoportba tartozó állami hitelezők nem tudtak biztosítékot felmutatni, vagy csak nem elsőbbségi telekadósságot tudtak bemutatni. |
| --- | --- |

(61)

Németország érvényre juttatatta, hogy a néhány állami hitelező követelésről való lemondása nem vezetett állami bevételkieséshez, mivel ezek a követelések értéktelenek voltak. A Herlitz AG és a Herlitz PBS AG vagyonelemei csak arra voltak elegendőek, hogy a külön kielégítésre jogosult hitelezők követeléseit ki lehessen elégíteni. A nem ebbe a csoportba tartozó állami hitelezők nem tudtak biztosítékot felmutatni, vagy csak nem elsőbbségi telekadósságot tudtak bemutatni.

| (62) | Felszámolás esetén az állami hitelezők akkor sem kaptak volna kifizetést – vagy ha igen, akkor csekély mértékben –, ha nem elsőbbségi telekadósságot tudtak volna felmutatni. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a T-152/99. sz. HAMSA kontra Bizottság ügyben (17) hozott ítéletének 168. pontja szerint a hitelező nem hoz valós áldozatot, amennyiben azon biztosíték nélküli követeléseinek jelentős részéről lemond, melyek felszámolás esetén értéktelenek lennének. |
| --- | --- |

(62)

Felszámolás esetén az állami hitelezők akkor sem kaptak volna kifizetést – vagy ha igen, akkor csekély mértékben –, ha nem elsőbbségi telekadósságot tudtak volna felmutatni. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a T-152/99. sz. HAMSA kontra Bizottság ügyben (17) hozott ítéletének 168. pontja szerint a hitelező nem hoz valós áldozatot, amennyiben azon biztosíték nélküli követeléseinek jelentős részéről lemond, melyek felszámolás esetén értéktelenek lennének.

| (63) | Németország véleménye szerint az állami hitelező követelésről való lemondása sem szolgáltatás, sem pénzértékkel bíró előny. Mivel a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG fizetésképtelenek voltak, felszámolás esetén vagyonelemeik nem lettek volna elegendőek az állami hitelezők számára történő csődhányadok megállapításához. Ezért a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG a fizetésképtelenségi eljárások által mentesült volna e követelések alól. |
| --- | --- |

(63)

Németország véleménye szerint az állami hitelező követelésről való lemondása sem szolgáltatás, sem pénzértékkel bíró előny. Mivel a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG fizetésképtelenek voltak, felszámolás esetén vagyonelemeik nem lettek volna elegendőek az állami hitelezők számára történő csődhányadok megállapításához. Ezért a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG a fizetésképtelenségi eljárások által mentesült volna e követelések alól.

| (64) | Amennyiben az állami hitelezők lemondása mégis szolgáltatásnak tekintendő, úgy a Herlitz-csoport ellenszolgáltatást biztosít jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevételek révén, amelyre az állami hitelezők a társaság továbbműködése esetén számíthatnak. |
| --- | --- |

(64)

Amennyiben az állami hitelezők lemondása mégis szolgáltatásnak tekintendő, úgy a Herlitz-csoport ellenszolgáltatást biztosít jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevételek révén, amelyre az állami hitelezők a társaság továbbműködése esetén számíthatnak.

| (65) | Németország szerint az állami hitelező követelésről való lemondását a HAMSA-ítéletben kidolgozott alapelvnek megfelelően ugyanúgy kell megítélni, mint a magánhitelezőét. Eszerint az állami hitelezőt a hasonló helyzetben levő, illetve elfogadott magánhitelezővel kell összehasonlítani. |
| --- | --- |

(65)

Németország szerint az állami hitelező követelésről való lemondását a HAMSA-ítéletben kidolgozott alapelvnek megfelelően ugyanúgy kell megítélni, mint a magánhitelezőét. Eszerint az állami hitelezőt a hasonló helyzetben levő, illetve elfogadott magánhitelezővel kell összehasonlítani.

| (66) | Németország szerint a Herlitz-csoport két társaságának fizetésképtelenségi eljárásában az állami hitelezők a következők: az állami bankok, a berlini adóhatóság, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, az egészségbiztosítási alap, Berlin tartomány és mások, mint például a Vámhatóság és az alfeldi adóhatóság. Az Európai Közösségek Bíróságának a C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (18) szerint alapos értékelés révén kell feltárni, hogy mely követelésről való lemondás számít állami szolgáltatásnak. |
| --- | --- |

(66)

Németország szerint a Herlitz-csoport két társaságának fizetésképtelenségi eljárásában az állami hitelezők a következők: az állami bankok, a berlini adóhatóság, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, az egészségbiztosítási alap, Berlin tartomány és mások, mint például a Vámhatóság és az alfeldi adóhatóság. Az Európai Közösségek Bíróságának a C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (18) szerint alapos értékelés révén kell feltárni, hogy mely követelésről való lemondás számít állami szolgáltatásnak.

| (67) | Ezek alapján a következő állami bankok nyújtottak konzorciumi hitelt és szabták meg a hitelkeretet: Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank és a WestLB. Ezek a bankok úgy cselekedtek, mint a bankkonzorcium magántagjai, ami abból következik, hogy a fizetésképtelenségi terv keretében történt követelésről való lemondást nem egyes bankok, hanem a konzorcium együttesen gyakorolta. Az egyes bankok biztosíték nélküli követelésekről való lemondása a fizetésképtelenségi terveken kívül szintén megvalósult, magán és állami bankok részéről egyaránt. |
| --- | --- |

(67)

Ezek alapján a következő állami bankok nyújtottak konzorciumi hitelt és szabták meg a hitelkeretet: Landesbank Berlin, Bayerische Landesbank és a WestLB. Ezek a bankok úgy cselekedtek, mint a bankkonzorcium magántagjai, ami abból következik, hogy a fizetésképtelenségi terv keretében történt követelésről való lemondást nem egyes bankok, hanem a konzorcium együttesen gyakorolta. Az egyes bankok biztosíték nélküli követelésekről való lemondása a fizetésképtelenségi terveken kívül szintén megvalósult, magán és állami bankok részéről egyaránt.

| (68) | Berlin tartomány adóhatóságának az összes követelésről való lemondása a HAG 3 és PBS 3 csoportok esetében Németország szerint azzal indokolható, miszerint az adóhatóságok a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG jövőbeni adóbevételéből várnak teljes kiegyenlítést a lemondásért. Hasonlóan indokolták a Szövetségi Munkaügyi Hivatal és az egészségbiztosítók követelésről való lemondását a PBS 3 csoportnál: jövőbeni bevételekre számítanak a törvény által előírt társadalombiztosítási járulékokból. Ezek voltak az érvek Berlin tartomány és az ingatlanalap követelésről való lemondását illetően is. Németország szerint a Herlitz-csoport várható építménybére szolgáltatott okot a PBS 3 csoporttal szembeni követelésről való lemondásra. |
| --- | --- |

(68)

Berlin tartomány adóhatóságának az összes követelésről való lemondása a HAG 3 és PBS 3 csoportok esetében Németország szerint azzal indokolható, miszerint az adóhatóságok a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG jövőbeni adóbevételéből várnak teljes kiegyenlítést a lemondásért. Hasonlóan indokolták a Szövetségi Munkaügyi Hivatal és az egészségbiztosítók követelésről való lemondását a PBS 3 csoportnál: jövőbeni bevételekre számítanak a törvény által előírt társadalombiztosítási járulékokból. Ezek voltak az érvek Berlin tartomány és az ingatlanalap követelésről való lemondását illetően is. Németország szerint a Herlitz-csoport várható építménybére szolgáltatott okot a PBS 3 csoporttal szembeni követelésről való lemondásra.

| (69) | Németország azon a véleményen van, hogy az állami hitelezők 100 %-os követelésről való lemondása a HAG 3 és a PBS 3 csoportok esetében racionálisan indokolt volt és nem hasonlítható össze a többi hitelező csoport viselkedésével. A 100 %-os követelésről való lemondás oka a jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevétel, illetve az építménybér volt, melyre az állami hitelezők a társaság továbbműködése esetén számíthattak. Németország álláspontja szerint a hitelező számára a jövőbeni bevétel az egyik legfontosabb ok arra, hogy követelésekről lemondjon. Mivel a hatóságoknak jobb kilátásaik voltak jövőbeni bevételre a Herlitz-csoporttól, mint a magánhitelezőknek, így az állami követelésekről való lemondás nagyobb mértékben igazolható. |
| --- | --- |

(69)

Németország azon a véleményen van, hogy az állami hitelezők 100 %-os követelésről való lemondása a HAG 3 és a PBS 3 csoportok esetében racionálisan indokolt volt és nem hasonlítható össze a többi hitelező csoport viselkedésével. A 100 %-os követelésről való lemondás oka a jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevétel, illetve az építménybér volt, melyre az állami hitelezők a társaság továbbműködése esetén számíthattak. Németország álláspontja szerint a hitelező számára a jövőbeni bevétel az egyik legfontosabb ok arra, hogy követelésekről lemondjon. Mivel a hatóságoknak jobb kilátásaik voltak jövőbeni bevételre a Herlitz-csoporttól, mint a magánhitelezőknek, így az állami követelésekről való lemondás nagyobb mértékben igazolható.

| (70) | Németország véleménye szerint az állami hatóság és az állami befektető szerepei közötti különbségtétel csak egy magánbefektető viselkedésével való összehasonlításban érvényes, magánhitelező esetében nem. Amennyiben az állami hitelezők a követelések leírásakor nem vehetnék számításba a jövőbeni bevételeket, akkor ez a hitelezők közötti megkülönböztetéssel érne fel, és így ezeket nem lehetne hatékonyan összehasonlítani. |
| --- | --- |

(70)

Németország véleménye szerint az állami hatóság és az állami befektető szerepei közötti különbségtétel csak egy magánbefektető viselkedésével való összehasonlításban érvényes, magánhitelező esetében nem. Amennyiben az állami hitelezők a követelések leírásakor nem vehetnék számításba a jövőbeni bevételeket, akkor ez a hitelezők közötti megkülönböztetéssel érne fel, és így ezeket nem lehetne hatékonyan összehasonlítani.

| (71) | A felszámoló véleményének figyelembevételével Németország felhívja a figyelmet arra, hogy az állami hitelezők HAG 3 és PBS 3 csoportokban történt teljes követelésről való lemondása hiányában a hitelezők nem fogadták volna el a fizetésképtelenségi terveket. A magánhitelezők nagyobb áldozatot követeltek az állami hitelezőktől, mivel egy hosszú távon működő társaság a legtöbb állami hitelező számára törvényileg garantált bevételt biztosít, melyekkel a magánhitelezők nem számolhatnak. Ezen hitelezői csoport teljes követelésről való lemondásának további igazolása az volt, hogy az adókövetelmények a hitelezők jóváhagyó nyilatkozatának időpontjában még nem voltak kiszabva, így e bizonytalanság felszámolása után el tudták fogadni a terveket. |
| --- | --- |

(71)

A felszámoló véleményének figyelembevételével Németország felhívja a figyelmet arra, hogy az állami hitelezők HAG 3 és PBS 3 csoportokban történt teljes követelésről való lemondása hiányában a hitelezők nem fogadták volna el a fizetésképtelenségi terveket. A magánhitelezők nagyobb áldozatot követeltek az állami hitelezőktől, mivel egy hosszú távon működő társaság a legtöbb állami hitelező számára törvényileg garantált bevételt biztosít, melyekkel a magánhitelezők nem számolhatnak. Ezen hitelezői csoport teljes követelésről való lemondásának további igazolása az volt, hogy az adókövetelmények a hitelezők jóváhagyó nyilatkozatának időpontjában még nem voltak kiszabva, így e bizonytalanság felszámolása után el tudták fogadni a terveket.

| (72) | Németország hangsúlyozza, hogy azok az állami hitelezők, amelyek a HAG 2 és PSB 5 csoportokban követeléseik egy részéről mondtak le, ugyanolyan elbánásban részesültek, mint az ebbe a csoportba tartozó magánhitelezők. Ezekben a csoportokban a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, az egészségbiztosítók, a Vámhatóság, az alfeldi adóhatóság, a berlini adóhatóság és az ingatlanalap követelései kerültek összefoglalásra. |
| --- | --- |

(72)

Németország hangsúlyozza, hogy azok az állami hitelezők, amelyek a HAG 2 és PSB 5 csoportokban követeléseik egy részéről mondtak le, ugyanolyan elbánásban részesültek, mint az ebbe a csoportba tartozó magánhitelezők. Ezekben a csoportokban a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, az egészségbiztosítók, a Vámhatóság, az alfeldi adóhatóság, a berlini adóhatóság és az ingatlanalap követelései kerültek összefoglalásra.

| (73) | Végül Németország alternatívaként azzal érvelt, hogy még ha a Bizottság a Herlitz AG vagy a Herlitz PBS AG felé történt állami követelésekről való lemondásokat támogatásként értelmezi is, ezek az intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében és az iránymutatásoknak megfelelően eleget tesznek a szerkezetátalakítási támogatások engedélyezésére megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(73)

Végül Németország alternatívaként azzal érvelt, hogy még ha a Bizottság a Herlitz AG vagy a Herlitz PBS AG felé történt állami követelésekről való lemondásokat támogatásként értelmezi is, ezek az intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében és az iránymutatásoknak megfelelően eleget tesznek a szerkezetátalakítási támogatások engedélyezésére megállapított feltételeknek.

| (74) | Az iránymutatások feltételei biztosítottak, mivel rendelkezésre állt egy valós és hatékony szerkezetátalakítási terv, helyreállt a Herlitz-csoport jövedelmezősége, a kapacitásokat leépítették, és az állami követelésekről való lemondást minimális szintre sikerült korlátozni. Ezenkívül a Herlitz-csoport nem kapott többletlikviditást, és a múltban sem nyújtottak számára sem szerkezetátalakítási, sem mentőtámogatást. |
| --- | --- |

(74)

Az iránymutatások feltételei biztosítottak, mivel rendelkezésre állt egy valós és hatékony szerkezetátalakítási terv, helyreállt a Herlitz-csoport jövedelmezősége, a kapacitásokat leépítették, és az állami követelésekről való lemondást minimális szintre sikerült korlátozni. Ezenkívül a Herlitz-csoport nem kapott többletlikviditást, és a múltban sem nyújtottak számára sem szerkezetátalakítási, sem mentőtámogatást.

3.   Berlin tartományra és az ingatlanalapra vonatkozó észrevételek

| (75) | A berlin-tegeli ingatlan építményi jogáról Németország az ezen jog megállapításáról szóló megállapodás másolatait bemutatta. Az ingatlanalap nem emelte meg az építménybért, mivel a berlin-tegeli telephelyen levő épületek GGB-nek történt eladását nem tekintette a tulajdonos érdekeivel szembenálló változtatásnak a használat tekintetében. |
| --- | --- |

(75)

A berlin-tegeli ingatlan építményi jogáról Németország az ezen jog megállapításáról szóló megállapodás másolatait bemutatta. Az ingatlanalap nem emelte meg az építménybért, mivel a berlin-tegeli telephelyen levő épületek GGB-nek történt eladását nem tekintette a tulajdonos érdekeivel szembenálló változtatásnak a használat tekintetében.

| (76) | A költözési kölcsönről Németország azt nyilatkozta, hogy a kölcsön halasztását nem jelentették be, mert Berlin tartomány magánhitelezőként viselkedett. Ez abból a tényállásból derül ki, hogy a halasztott fizetésre kamatokat számoltak fel, adóskötelezvényt készítettek, és építménybért számítottak az építményi jog lefutott kamatainak értékéig. |
| --- | --- |

(76)

A költözési kölcsönről Németország azt nyilatkozta, hogy a kölcsön halasztását nem jelentették be, mert Berlin tartomány magánhitelezőként viselkedett. Ez abból a tényállásból derül ki, hogy a halasztott fizetésre kamatokat számoltak fel, adóskötelezvényt készítettek, és építménybért számítottak az építményi jog lefutott kamatainak értékéig.

V.   JOGI MEGÍTÉLÉS

1.   Támogatás megléte

| (77) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján az állami vagy állami forrásból juttatott bármilyen támogatások, melyek bizonyos vállalatok vagy termelési ágazatok előnyben részesítésével torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek, összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. Az európai bíróságok ítélkezési gyakorlatának megfelelően a kereskedelem befolyásolása akkor áll fenn, ha a kedvezményezett olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(77)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján az állami vagy állami forrásból juttatott bármilyen támogatások, melyek bizonyos vállalatok vagy termelési ágazatok előnyben részesítésével torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek, összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. Az európai bíróságok ítélkezési gyakorlatának megfelelően a kereskedelem befolyásolása akkor áll fenn, ha a kedvezményezett olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (78) | A Herlitz-csoport termékeivel a Közösségen belül kereskednek, miközben verseny áll fenn a tagállamok között. A mentőkölcsön, az áthidaló kölcsön a költözéshez és bizonyos állami követelésekről való lemondás a fizetésképtelenségi eljárások során állami intézkedések, vagy állami forrásokra vezethetők vissza. Ha ezáltal valaki előnyben részesül, akkor ez torzítaná a versenyt és befolyásolná a kereskedelmet. Az előny meglétét a piacgazdaságilag orientált befektető és a magánhitelező kritériumai szerint meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(78)

A Herlitz-csoport termékeivel a Közösségen belül kereskednek, miközben verseny áll fenn a tagállamok között. A mentőkölcsön, az áthidaló kölcsön a költözéshez és bizonyos állami követelésekről való lemondás a fizetésképtelenségi eljárások során állami intézkedések, vagy állami forrásokra vezethetők vissza. Ha ezáltal valaki előnyben részesül, akkor ez torzítaná a versenyt és befolyásolná a kereskedelmet. Az előny meglétét a piacgazdaságilag orientált befektető és a magánhitelező kritériumai szerint meg kell vizsgálni.

a)   „Régi” intézkedések

| (79) | Az 1989-es költözési kölcsön nyújtása esetében az eljárás megkezdéséről szóló határozatban megállapították, hogy az a tízéves időszakra esett, és a 659/99/EK rendelet 1. cikke b) pontjának iv. alpontja szerint fennálló támogatás. Ezért a kölcsön odaítélését nem kellett megvizsgálni. Ezenkívül semelyik olyan támogatási elemet sem lehetne az említett rendelet 15. cikke alapján visszarendelni, melyet a Herlitz-csoport számára történő ingatlanajánlathoz lehetne kötni 1989-ben. |
| --- | --- |

(79)

Az 1989-es költözési kölcsön nyújtása esetében az eljárás megkezdéséről szóló határozatban megállapították, hogy az a tízéves időszakra esett, és a 659/99/EK rendelet 1. cikke b) pontjának iv. alpontja szerint fennálló támogatás. Ezért a kölcsön odaítélését nem kellett megvizsgálni. Ezenkívül semelyik olyan támogatási elemet sem lehetne az említett rendelet 15. cikke alapján visszarendelni, melyet a Herlitz-csoport számára történő ingatlanajánlathoz lehetne kötni 1989-ben.

| (80) | Az eljárás megkezdéséről szóló határozatában a Bizottság utalt arra, hogy a berlin-tegeli ingatlanra vonatkozó építménybér meg nem emelése 2002-ben állami támogatásnak minősülhet. Ezt a feltételezést az építményi jogról szóló szerződés záradékai megcáfolták. E szerződés szerint az építménybért csak az ingatlan másfajta hasznosításakor lehet megemelni. Ez azonban nem állt fenn, mert az ingatlant az épületeivel együtt továbbra is ugyanazzal a céllal használták. Az egyetlen változás abban áll, hogy az épületeket, melyek azelőtt a Herlitz-csoport tulajdonában voltak, most ugyanaz a Herlitz-csoport bérli. |
| --- | --- |

(80)

Az eljárás megkezdéséről szóló határozatában a Bizottság utalt arra, hogy a berlin-tegeli ingatlanra vonatkozó építménybér meg nem emelése 2002-ben állami támogatásnak minősülhet. Ezt a feltételezést az építményi jogról szóló szerződés záradékai megcáfolták. E szerződés szerint az építménybért csak az ingatlan másfajta hasznosításakor lehet megemelni. Ez azonban nem állt fenn, mert az ingatlant az épületeivel együtt továbbra is ugyanazzal a céllal használták. Az egyetlen változás abban áll, hogy az épületeket, melyek azelőtt a Herlitz-csoport tulajdonában voltak, most ugyanaz a Herlitz-csoport bérli.

| (81) | A költözési kölcsön halasztásával kapcsolatban, 1999-ben Németország kijelentette, hogy ezt piaci feltételek között nyújtották. A halasztást olyan időpontban bírálták el, mikor a Herlitz-csoport még nem küzdött nehézségekkel, és a kamatláb a viszonyítási kamatláb felett volt. A kamat biztosítva volt, és a csődeljárásokig rendszeresen visszafizetésre került. A Bizottság így ezt a halasztást nem tekinti újabb támogatásnak. |
| --- | --- |

(81)

A költözési kölcsön halasztásával kapcsolatban, 1999-ben Németország kijelentette, hogy ezt piaci feltételek között nyújtották. A halasztást olyan időpontban bírálták el, mikor a Herlitz-csoport még nem küzdött nehézségekkel, és a kamatláb a viszonyítási kamatláb felett volt. A kamat biztosítva volt, és a csődeljárásokig rendszeresen visszafizetésre került. A Bizottság így ezt a halasztást nem tekinti újabb támogatásnak.

b)   A mentőkölcsön által tartalmazott támogatás és követelésről való lemondás a fizetésképtelenségi eljárásokban

| (82) | A mentőkölcsön a Herlitz-csoport számára olyan előnyöket teremtett, melyeket egy nehézségekkel küzdő társaság a piacon nem tudott volna megszerezni. Németország ezzel egyetért. Az alábbiakban leírt módon, néhány állami hitelező helytelenül történt követelésről való lemondása által, mely állami forrásokra vezethető vissza, a Herlitz-csoport előnyre tett szert. Így az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami intézkedésekről van szó. |
| --- | --- |

(82)

A mentőkölcsön a Herlitz-csoport számára olyan előnyöket teremtett, melyeket egy nehézségekkel küzdő társaság a piacon nem tudott volna megszerezni. Németország ezzel egyetért. Az alábbiakban leírt módon, néhány állami hitelező helytelenül történt követelésről való lemondása által, mely állami forrásokra vezethető vissza, a Herlitz-csoport előnyre tett szert. Így az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami intézkedésekről van szó.

| (83) | Annak felderítése érdekében, hogy mely intézkedések vezethetők vissza állami eszközökre és tulajdoníthatók az államnak, minden egyes hitelezőt megvizsgáltak. A Bizottság által ily módon megállapított állami hitelezők csoportja nagyobb volt, mint amit Németország megadott. Az állami bankok, a berlini adóhatóság, az alfeldi adóhatóság, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, az egészségbiztosítók, Berlin tartomány (ingatlanalapjával együtt) és a Vámhatóság mellett van még két másik állami hitelező. Ezek a köztisztviselői nyugdíjbiztosító egyesület és a munkáltatói felelősségbiztosítási társaság. |
| --- | --- |

(83)

Annak felderítése érdekében, hogy mely intézkedések vezethetők vissza állami eszközökre és tulajdoníthatók az államnak, minden egyes hitelezőt megvizsgáltak. A Bizottság által ily módon megállapított állami hitelezők csoportja nagyobb volt, mint amit Németország megadott. Az állami bankok, a berlini adóhatóság, az alfeldi adóhatóság, a Szövetségi Munkaügyi Hivatal, az egészségbiztosítók, Berlin tartomány (ingatlanalapjával együtt) és a Vámhatóság mellett van még két másik állami hitelező. Ezek a köztisztviselői nyugdíjbiztosító egyesület és a munkáltatói felelősségbiztosítási társaság.

| (84) | Az üzemi öregségi ellátás javításáról (19) szóló törvény 14. cikke alapján a köztisztviselői nyugdíjbiztosítási egyesület felelős a csődbiztosításért. Az említett törvény 10. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján minden munkáltató köteles erre egy kiegyenlítő alapon keresztül törvényben meghatározott összeget befizetni. |
| --- | --- |

(84)

Az üzemi öregségi ellátás javításáról (19) szóló törvény 14. cikke alapján a köztisztviselői nyugdíjbiztosítási egyesület felelős a csődbiztosításért. Az említett törvény 10. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján minden munkáltató köteles erre egy kiegyenlítő alapon keresztül törvényben meghatározott összeget befizetni.

| (85) | Az SGB 7 144. cikke alapján (törvényes balesetbiztosítás) (20) a munkáltatói felelősségbiztosítási társaság a felelős a törvényes balesetbiztosításért. Az SGB 7 150. cikkének (1) bekezdése alapján minden munkáltató köteles erre törvényben meghatározott összeget befizetni. |
| --- | --- |

(85)

Az SGB 7 144. cikke alapján (törvényes balesetbiztosítás) (20) a munkáltatói felelősségbiztosítási társaság a felelős a törvényes balesetbiztosításért. Az SGB 7 150. cikkének (1) bekezdése alapján minden munkáltató köteles erre törvényben meghatározott összeget befizetni.

| (86) | A köztisztviselői nyugdíjbiztosítási egyesület és a munkaadói felelősségbiztosítási társaság ugyanolyan helyzetben van, mint ahogyan azt az Európai Közösségek Bíróságának C-379/98. sz. PreussenElektra ügyben hozott ítéletének (21) 58. pontja leírja. Ezen intézmények követelésről való lemondását nem maga az állam végezte, de egy állami vagy magánintézmény, melyet az állam erre jelölt ki vagy hozott létre. A követelésről való lemondás olyan állami bevételekről való lemondás formájában állt fenn, melyek egy az állam által törvényes járulékok befizetésére létrehozott alapba történtek. Az Európai Közösségek Bíróságának a C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (22) alapján ez a követelésről való lemondás is az államnak tulajdonítható, mivel a független társadalombiztosítási intézményeket az állam ellenőrzi és a társaságok törvényes járulékai által finanszírozza. |
| --- | --- |

(86)

A köztisztviselői nyugdíjbiztosítási egyesület és a munkaadói felelősségbiztosítási társaság ugyanolyan helyzetben van, mint ahogyan azt az Európai Közösségek Bíróságának C-379/98. sz. PreussenElektra ügyben hozott ítéletének (21) 58. pontja leírja. Ezen intézmények követelésről való lemondását nem maga az állam végezte, de egy állami vagy magánintézmény, melyet az állam erre jelölt ki vagy hozott létre. A követelésről való lemondás olyan állami bevételekről való lemondás formájában állt fenn, melyek egy az állam által törvényes járulékok befizetésére létrehozott alapba történtek. Az Európai Közösségek Bíróságának a C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (22) alapján ez a követelésről való lemondás is az államnak tulajdonítható, mivel a független társadalombiztosítási intézményeket az állam ellenőrzi és a társaságok törvényes járulékai által finanszírozza.

| (87) | Az Európai Közösség Bíróságának ítélkezési gyakorlatával megegyezően (23) a Bizottság összehasonlította az állami hitelezők eljárását a Herlitz-csoport fizetésképtelenségi eljárásaiban a magánhitelezők viselkedésével. Mivel minden állami hitelezőre jutott egy összevethető magánhitelező, nem kellett feltételezett magánhitelezőkkel elvégezni az összehasonlítást. |
| --- | --- |

(87)

Az Európai Közösség Bíróságának ítélkezési gyakorlatával megegyezően (23) a Bizottság összehasonlította az állami hitelezők eljárását a Herlitz-csoport fizetésképtelenségi eljárásaiban a magánhitelezők viselkedésével. Mivel minden állami hitelezőre jutott egy összevethető magánhitelező, nem kellett feltételezett magánhitelezőkkel elvégezni az összehasonlítást.

| (88) | A magánhitelező alapelvének a Diplomat, HKV és Susy Herlitz leányvállalatok felszámolási eljárásának esetében már eleget tettek, mivel minden hitelező ugyanakkora részesedést kapott a csődvagyonból. Az állami és magánhitelezők ugyanúgy viszonyultak a csődvagyon-kötelezettségekhez, mivel ezeket a követeléseket teljes mértékben kielégítették. A kisebb értékű követelések vonatkozásában is eleget tettek az alapelvnek, mivel erről minden állami és magánhitelező lemondott. |
| --- | --- |

(88)

A magánhitelező alapelvének a Diplomat, HKV és Susy Herlitz leányvállalatok felszámolási eljárásának esetében már eleget tettek, mivel minden hitelező ugyanakkora részesedést kapott a csődvagyonból. Az állami és magánhitelezők ugyanúgy viszonyultak a csődvagyon-kötelezettségekhez, mivel ezeket a követeléseket teljes mértékben kielégítették. A kisebb értékű követelések vonatkozásában is eleget tettek az alapelvnek, mivel erről minden állami és magánhitelező lemondott.

| (89) | A nem kisebb mértékben hitelezők közötti összehasonlítás is hasonló eredményt hozott a Herlitz AG és Herlitz PBS AG eljárások esetében. A legtöbb csoport egyenrangú hitelezőket kapott igényeik sorrendjének megfelelően, de néhány egyforma vagy hasonló igényekkel rendelkező hitelezőt eltérő csoportokhoz osztottak be. Ennek következményeképp az állami hitelezők egy helytelen lemondást teljesítettek a HAG 3 és PBS 5 hitelezői csoportokban. A magánhitelező alapelvének alapján folytatott vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy ezt a két csoportot kivéve az összes fizetésképtelenségi eljárásban megnevezett hitelezői csoport összehasonlítható hitelezőket tartalmaz. |
| --- | --- |

(89)

A nem kisebb mértékben hitelezők közötti összehasonlítás is hasonló eredményt hozott a Herlitz AG és Herlitz PBS AG eljárások esetében. A legtöbb csoport egyenrangú hitelezőket kapott igényeik sorrendjének megfelelően, de néhány egyforma vagy hasonló igényekkel rendelkező hitelezőt eltérő csoportokhoz osztottak be. Ennek következményeképp az állami hitelezők egy helytelen lemondást teljesítettek a HAG 3 és PBS 5 hitelezői csoportokban. A magánhitelező alapelvének alapján folytatott vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy ezt a két csoportot kivéve az összes fizetésképtelenségi eljárásban megnevezett hitelezői csoport összehasonlítható hitelezőket tartalmaz.

| (90) | A HAMSA-ítélet 168. pontja alapján a következő tényező döntenek a hitelezők hasonlóságáról: a biztosítékok fajtája és összege, a követelések elsőbbrendűsége, a társaság újratőkésítési esélyének megítélése és a hitelezőktől várható, felszámolásból származó bevételekből való részesedés. Ezen kritériumok szerint a HAG 3 és a HAG 2 csoportok hitelezői összehasonlíthatók, és egyetlen csoporttá kellene társítani őket, megegyező igénykielégítéssel. Ugyanez érvényes a PBS 3 és PBS 5 csoportok hitelezőire. |
| --- | --- |

(90)

A HAMSA-ítélet 168. pontja alapján a következő tényező döntenek a hitelezők hasonlóságáról: a biztosítékok fajtája és összege, a követelések elsőbbrendűsége, a társaság újratőkésítési esélyének megítélése és a hitelezőktől várható, felszámolásból származó bevételekből való részesedés. Ezen kritériumok szerint a HAG 3 és a HAG 2 csoportok hitelezői összehasonlíthatók, és egyetlen csoporttá kellene társítani őket, megegyező igénykielégítéssel. Ugyanez érvényes a PBS 3 és PBS 5 csoportok hitelezőire.

| (91) | Ennek a csoportnak a hitelezői biztosíték nélküli, jelentősebb követeléseket támasztottak, amelyekhez nem voltak elsőbbségi jellegűek; felszámolás esetén egyenlő részesedést kapnának vagy semmit. Az ingatlanalap kevésbé jelentős telekadóssága olyan fizetésképtelenségi eljáráskor nem biztosíték, melynél az elsődleges banki telekadósságot és a külön kielégítési jogot a biztosíték értéke teljes mértékben fedezte. Ezenfelül ezekben a csoportokban minden hitelezőnek ugyanaz volt az érdeke: a felszámolás elkerülése és egy csődhányad elérése, fizetésképtelenségi terv végrehajtása esetén. Ennek ellenére csak a PDS 5 és a HAG 2 csoportok hitelezői érték el azt a hányadot, amit meglevő fizetésképtelenségi követeléseikben kitűztek. |
| --- | --- |

(91)

Ennek a csoportnak a hitelezői biztosíték nélküli, jelentősebb követeléseket támasztottak, amelyekhez nem voltak elsőbbségi jellegűek; felszámolás esetén egyenlő részesedést kapnának vagy semmit. Az ingatlanalap kevésbé jelentős telekadóssága olyan fizetésképtelenségi eljáráskor nem biztosíték, melynél az elsődleges banki telekadósságot és a külön kielégítési jogot a biztosíték értéke teljes mértékben fedezte. Ezenfelül ezekben a csoportokban minden hitelezőnek ugyanaz volt az érdeke: a felszámolás elkerülése és egy csődhányad elérése, fizetésképtelenségi terv végrehajtása esetén. Ennek ellenére csak a PDS 5 és a HAG 2 csoportok hitelezői érték el azt a hányadot, amit meglevő fizetésképtelenségi követeléseikben kitűztek.

| (92) | Németország érveivel szemben a HAG 3 és a PBS 3 csoport hitelezői azonban nem tudnak akkora jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevételeket felmutatni ahhoz, hogy egy aránylag nagymértékű lemondást igazoljanak. Az Elsőfokú Bíróság és az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (24) egy hivatal nem dönthet úgy, hogy jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevételei alapján egy adóssal szemben lemond követeléseinek egy bizonyos részéről. Ha ilyen mérlegeléseket engedélyeznének, akkor összekevernék egy hatóság és egy befektető feladatait. |
| --- | --- |

(92)

Németország érveivel szemben a HAG 3 és a PBS 3 csoport hitelezői azonban nem tudnak akkora jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevételeket felmutatni ahhoz, hogy egy aránylag nagymértékű lemondást igazoljanak. Az Elsőfokú Bíróság és az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (24) egy hivatal nem dönthet úgy, hogy jövőbeni adó- és társadalombiztosítási bevételei alapján egy adóssal szemben lemond követeléseinek egy bizonyos részéről. Ha ilyen mérlegeléseket engedélyeznének, akkor összekevernék egy hatóság és egy befektető feladatait.

| (93) | Egy hatóság és egy befektető szerepeinek szétválasztása nem csak a magángazdaságilag orientált befektetető alapelvénél érvényes, hanem a magánhitelező alapelve esetében is. Mindkét kritériummal lényegében azt kell vizsgálni, hogy az állami és magánbefektetők egyformán viselkednek-e. Mindkét alapelv hatékonysága gyengülne, ha a hivatalok a jövőbeni törvényes bevételeiket döntéseiknél úgy vehetnék figyelembe, mint egy befektető. A fizetésképtelenség ugyan szokatlan helyzetet teremt, ahol a fennálló törvényes követeléseket (adó és társadalombiztosítási járulékok) össze lehet hasonlítani magánhitelezők polgári jogi követeléseivel. Egy ilyen összehasonlítást azonban csak a múltra vonatkozóan lehet megvalósítani a már fennálló követelésekre. |
| --- | --- |

(93)

Egy hatóság és egy befektető szerepeinek szétválasztása nem csak a magángazdaságilag orientált befektetető alapelvénél érvényes, hanem a magánhitelező alapelve esetében is. Mindkét kritériummal lényegében azt kell vizsgálni, hogy az állami és magánbefektetők egyformán viselkednek-e. Mindkét alapelv hatékonysága gyengülne, ha a hivatalok a jövőbeni törvényes bevételeiket döntéseiknél úgy vehetnék figyelembe, mint egy befektető. A fizetésképtelenség ugyan szokatlan helyzetet teremt, ahol a fennálló törvényes követeléseket (adó és társadalombiztosítási járulékok) össze lehet hasonlítani magánhitelezők polgári jogi követeléseivel. Egy ilyen összehasonlítást azonban csak a múltra vonatkozóan lehet megvalósítani a már fennálló követelésekre.

| (94) | A jövőben várt bevételeket ugyan be lehet venni egy követelésről való lemondásról szóló döntésbe, azonban nem ez képezi a mérlegelés lényegét. Az államot sem a nyereségvágy vezeti, amikor adókat vet ki. Ha logikusan folytatjuk Németország érvelését, akkor a magánhitelezőknek nagyobb lemondással kellene élniük, mint az államiaknak, hiszen az ő lemondásuk kimarad az adókivetésből. Németország azonban nem taglalta, hogy a HAG 3 és PBS 3 csoportokban miért nem vezették be az állami hitelezőknek az ilyen jellegű követelésekre a hányadot, mint a többi csoportban. Ugyanezen okból a PBS 3 csoport állami, de nem törvény által előírt ingatlanalapi telekadósság-igényéről sem lehetne nagyobb mértékben lemondani, mint a PBS 5 csoport magán vagy állami követeléseiről. |
| --- | --- |

(94)

A jövőben várt bevételeket ugyan be lehet venni egy követelésről való lemondásról szóló döntésbe, azonban nem ez képezi a mérlegelés lényegét. Az államot sem a nyereségvágy vezeti, amikor adókat vet ki. Ha logikusan folytatjuk Németország érvelését, akkor a magánhitelezőknek nagyobb lemondással kellene élniük, mint az államiaknak, hiszen az ő lemondásuk kimarad az adókivetésből. Németország azonban nem taglalta, hogy a HAG 3 és PBS 3 csoportokban miért nem vezették be az állami hitelezőknek az ilyen jellegű követelésekre a hányadot, mint a többi csoportban. Ugyanezen okból a PBS 3 csoport állami, de nem törvény által előírt ingatlanalapi telekadósság-igényéről sem lehetne nagyobb mértékben lemondani, mint a PBS 5 csoport magán vagy állami követeléseiről.

| (95) | Végül az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága HAMSA-ítéletének 167. pontjában úgy találta, hogy az állami hitelezőket adósságcsökkentés esetében nem olyan magánbefektetőkkel kell összehasonlítani, akik globális vagy ágazati strukturális politikát követnek, hanem egy olyan magánhitelezővel, akinek az a célja, hogy a pénzügyi nehézségekkel küzdő társasággal szemben a követeléseit a lehető legnagyobb mértékben érvényre juttassa. Ez esetben egyértelművé válik az állami és magánhitelezők érdekegyezése abban, hogy létrejöjjön a megfelelő hányad, fennálló felszámolási követeléseikre. |
| --- | --- |

(95)

Végül az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága HAMSA-ítéletének 167. pontjában úgy találta, hogy az állami hitelezőket adósságcsökkentés esetében nem olyan magánbefektetőkkel kell összehasonlítani, akik globális vagy ágazati strukturális politikát követnek, hanem egy olyan magánhitelezővel, akinek az a célja, hogy a pénzügyi nehézségekkel küzdő társasággal szemben a követeléseit a lehető legnagyobb mértékben érvényre juttassa. Ez esetben egyértelművé válik az állami és magánhitelezők érdekegyezése abban, hogy létrejöjjön a megfelelő hányad, fennálló felszámolási követeléseikre.

| (96) | A mentőtámogatás összege megfelel a mentőkölcsön összegének, ami 963 855,42 EUR. A Herlitz-csoport követelésről való lemondásban jelentkező támogatása megegyezik a felszámolási eljárásokban a PBS 3 és HAG 3 csoportok állami hitelezői által nyújtott követelés lemondása és a PBS 5 és HAG 2 csoport hitelezői által nyújtott követelés lemondásának részarányos különbségével. |
| --- | --- |

(96)

A mentőtámogatás összege megfelel a mentőkölcsön összegének, ami 963 855,42 EUR. A Herlitz-csoport követelésről való lemondásban jelentkező támogatása megegyezik a felszámolási eljárásokban a PBS 3 és HAG 3 csoportok állami hitelezői által nyújtott követelés lemondása és a PBS 5 és HAG 2 csoport hitelezői által nyújtott követelés lemondásának részarányos különbségével.

| (97) | A Herlitz AG felszámolási eljárása során a HAG 3 csoport állami hitelezője nem úgy viselkedett, mint a HAG 2 csoport összehasonlítható magánhitelezői. Épp ezért az ő tartozáselengedése állami támogatásnak minősül, melynek összege magasabb, mint az ő követelésének elengedett része és a magánkövetelések elengedett része közötti különbség. A magánhitelezők például ugyanis az állami hitelező nagy értékű elengedése nélkül nem ilyen mértékben mondtak volna le saját követeléseikről. Ugyanakkor nem csak a követelések elengedett része, hanem a lemondott összegek nagysága is jelentéssel bírhat minden hitelezői csoportban. Ilyen körülmények között a támogatás összege elérheti a tartozáselengedés 100 %-át. Ebben az esetben mégsem szükséges a pontos összeg kiszámítása, mert még ha a támogatás el is éri a 100 %-ot, akkor is mindenképp összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(97)

A Herlitz AG felszámolási eljárása során a HAG 3 csoport állami hitelezője nem úgy viselkedett, mint a HAG 2 csoport összehasonlítható magánhitelezői. Épp ezért az ő tartozáselengedése állami támogatásnak minősül, melynek összege magasabb, mint az ő követelésének elengedett része és a magánkövetelések elengedett része közötti különbség. A magánhitelezők például ugyanis az állami hitelező nagy értékű elengedése nélkül nem ilyen mértékben mondtak volna le saját követeléseikről. Ugyanakkor nem csak a követelések elengedett része, hanem a lemondott összegek nagysága is jelentéssel bírhat minden hitelezői csoportban. Ilyen körülmények között a támogatás összege elérheti a tartozáselengedés 100 %-át. Ebben az esetben mégsem szükséges a pontos összeg kiszámítása, mert még ha a támogatás el is éri a 100 %-ot, akkor is mindenképp összeegyeztethető a közös piaccal.

| (98) | Ugyanez érvényes a Herlitz PBS AG elleni fizetésképtelenségi eljárás állami támogatására, mely a különböző százalékos arányokból adódik a PBS 3 csoport követeléselengedése és a PBS 5 csoport összehasonlítható magánhitelezőinek adósságelengedése között. |
| --- | --- |

(98)

Ugyanez érvényes a Herlitz PBS AG elleni fizetésképtelenségi eljárás állami támogatására, mely a különböző százalékos arányokból adódik a PBS 3 csoport követeléselengedése és a PBS 5 csoport összehasonlítható magánhitelezőinek adósságelengedése között.

2.   Értékelés az iránymutatások szerint

| (99) | A mentőkölcsön és az aránytalanul magas követelésről való lemondás a Herlitz-csoport számára előnyt szerezett: olyan kiadásoktól szabadította meg őket, melyeket normális esetben magának kellett volna állnia, ami megkönnyítette a szerkezetátalakítási folyamatot. A Bizottságnak ezért értékelnie kell, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(99)

A mentőkölcsön és az aránytalanul magas követelésről való lemondás a Herlitz-csoport számára előnyt szerezett: olyan kiadásoktól szabadította meg őket, melyeket normális esetben magának kellett volna állnia, ami megkönnyítette a szerkezetátalakítási folyamatot. A Bizottságnak ezért értékelnie kell, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők-e a közös piaccal.

| (100) | Mivel a támogatási intézkedések nem egy a Bizottság által engedélyezett szabályozás keretében történetek, ad hoc támogatásnak tekinthetők. Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése meghatározza, hogy mely előfeltételeknek kell érvényesülniük ahhoz, hogy egy támogatás elfogadható, illetve a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető legyen. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját kell ebben az esetben figyelembe venni, mivel a támogatási intézkedések célja a kedvezményezett megmentése és a szerkezetátalakítás volt, és a 87. cikk (2) és (3) bekezdésének semelyik más kivételes rendelkezése nem került felsorolásra vagy kerülhetett volna alkalmazásra. |
| --- | --- |

(100)

Mivel a támogatási intézkedések nem egy a Bizottság által engedélyezett szabályozás keretében történetek, ad hoc támogatásnak tekinthetők. Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése meghatározza, hogy mely előfeltételeknek kell érvényesülniük ahhoz, hogy egy támogatás elfogadható, illetve a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető legyen. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját kell ebben az esetben figyelembe venni, mivel a támogatási intézkedések célja a kedvezményezett megmentése és a szerkezetátalakítás volt, és a 87. cikk (2) és (3) bekezdésének semelyik más kivételes rendelkezése nem került felsorolásra vagy kerülhetett volna alkalmazásra.

| (101) | A Bizottság az iránymutatásokban lefektette, hogy milyen körülmények között használhatja a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mérlegelési jogkörét jóváhagyó jelleggel. Mivel Németország adataiból kiderül, hogy minden elemzésre szoruló támogatást az iránymutatások hatálybalépése után ítéltek oda, így ez alkalmazhatók a vonatkozó intézkedések esetében (25). |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság az iránymutatásokban lefektette, hogy milyen körülmények között használhatja a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mérlegelési jogkörét jóváhagyó jelleggel. Mivel Németország adataiból kiderül, hogy minden elemzésre szoruló támogatást az iránymutatások hatálybalépése után ítéltek oda, így ez alkalmazhatók a vonatkozó intézkedések esetében (25).

a)   Kedvezményezett

| (102) | A Bizottság számára nem egyes társaságok, hanem az egész Herlitz-csoport a kedvezményezettje a jelen vizsgálat által taglalt összes támogatási intézkedésnek. Ez a következtetés a csoporton belüli szoros összefonódásokból és a két fő társaság a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG, valamint leányvállalataik közötti rendszeres feladatmegosztásból és vagyonelemek megosztásából adódik. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság számára nem egyes társaságok, hanem az egész Herlitz-csoport a kedvezményezettje a jelen vizsgálat által taglalt összes támogatási intézkedésnek. Ez a következtetés a csoporton belüli szoros összefonódásokból és a két fő társaság a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG, valamint leányvállalataik közötti rendszeres feladatmegosztásból és vagyonelemek megosztásából adódik.

| (103) | A Herlitz-csoport a piacon egyetlen társaságként lép fel. Például ő kötötte az örökbérletről szóló megállapodást Berlin Tartománnyal a berlin-tegeli ingatlanról, míg a felszámolási eljárás során az örökbérlet utáni járadékkövetelést a Herlitz PBS AG ellen jegyezték be és adták fel. Ezenkívül a Herlitz-csoport a német Kereskedelmi törvénykönyv 290. cikkének megfelelő konszolidált éves beszámolót adott ki. A hitelezők is egy társaságként kezelték a csoportot, amikor az egymással párhuzamos és összefüggő fizetésképtelenségi terveket közösen fogadták el a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG esetében. |
| --- | --- |

(103)

A Herlitz-csoport a piacon egyetlen társaságként lép fel. Például ő kötötte az örökbérletről szóló megállapodást Berlin Tartománnyal a berlin-tegeli ingatlanról, míg a felszámolási eljárás során az örökbérlet utáni járadékkövetelést a Herlitz PBS AG ellen jegyezték be és adták fel. Ezenkívül a Herlitz-csoport a német Kereskedelmi törvénykönyv 290. cikkének megfelelő konszolidált éves beszámolót adott ki. A hitelezők is egy társaságként kezelték a csoportot, amikor az egymással párhuzamos és összefüggő fizetésképtelenségi terveket közösen fogadták el a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG esetében.

| (104) | A Herlitz AG, a Herlitz PBS AG és a FOP támogatott területeken telepedtek le (Berlin: 2. célkitűzés az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, Brandenburg az EK-szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján). A Herlitz-csoport a felszámolási eljárást megelőző tíz évben nem részesült szerkezetátalakítási támogatásban. |
| --- | --- |

(104)

A Herlitz AG, a Herlitz PBS AG és a FOP támogatott területeken telepedtek le (Berlin: 2. célkitűzés az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, Brandenburg az EK-szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján). A Herlitz-csoport a felszámolási eljárást megelőző tíz évben nem részesült szerkezetátalakítási támogatásban.

b)   Nehéz helyzetben lévő vállaltok

| (105) | Az iránymutatások 2.1. szakasza meghatározza a nehéz helyzetben lévő társaságot. A Herlitz-csoport nehéz helyzetben lévő társaságnak tekinthető az iránymutatások 5. pontjának a) alpontja alapján, mivel részvénytársaságról van szó, amelynél a jegyzett tőkének több mint a fele tűnt el a 2000. december 31. és 2001. december 31. közötti egy évben. A csoport jegyzett tőkéjének alakulása a következő táblázatban követhető nyomon:
  4. táblázat









  (millió EUR) |
| --- | --- |
| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. |
| Jegyzett tőke | 94,8 | 94,8 | 94,8 | 46,5 |
| Forrás: A Herlitz-csoport jelentései 1999-re, és 2001–2002-re. |

(105)

Az iránymutatások 2.1. szakasza meghatározza a nehéz helyzetben lévő társaságot. A Herlitz-csoport nehéz helyzetben lévő társaságnak tekinthető az iránymutatások 5. pontjának a) alpontja alapján, mivel részvénytársaságról van szó, amelynél a jegyzett tőkének több mint a fele tűnt el a 2000. december 31. és 2001. december 31. közötti egy évben. A csoport jegyzett tőkéjének alakulása a következő táblázatban követhető nyomon:

4. táblázat

(millió EUR)

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

Jegyzett tőke

94,8

94,8

94,8

46,5

Forrás: A Herlitz-csoport jelentései 1999-re, és 2001–2002-re.

| (106) | Ezenkívül a Herlitz-csoport legalább 2002 áprilisa óta az iránymutatások 5. pontjának c) pontja alapján is nehéz helyzetben volt, mivel a német törvények kritériumai szerint is teljesítette a kollektív fizetésképtelenségi eljárás feltételeit. Ahogyan a (13) preambulumbekezdés kifejti, 2002 áprilisában a csoport több fő társaságánál indítottak fizetésképtelenségi eljárást. |
| --- | --- |

(106)

Ezenkívül a Herlitz-csoport legalább 2002 áprilisa óta az iránymutatások 5. pontjának c) pontja alapján is nehéz helyzetben volt, mivel a német törvények kritériumai szerint is teljesítette a kollektív fizetésképtelenségi eljárás feltételeit. Ahogyan a (13) preambulumbekezdés kifejti, 2002 áprilisában a csoport több fő társaságánál indítottak fizetésképtelenségi eljárást.

| (107) | Így a Herlitz-csoport 2001. december 31-től nehézségekkel küzdött, mivel jegyzett tőkéjének több mint a fele felemésztődött az azt megelőző 12 hónapban. Nehézségekkel küzdő vállalatként a Herlitz-csoport mind a mentő- mind a szerkezetátalakítási támogatás alanyaként szóba jöhetett. |
| --- | --- |

(107)

Így a Herlitz-csoport 2001. december 31-től nehézségekkel küzdött, mivel jegyzett tőkéjének több mint a fele felemésztődött az azt megelőző 12 hónapban. Nehézségekkel küzdő vállalatként a Herlitz-csoport mind a mentő- mind a szerkezetátalakítási támogatás alanyaként szóba jöhetett.

3.   A mentőkölcsön elemzése

| (108) | A mentőkölcsönt az ILB nyújtotta, mely intézetet 1992-ben azzal a feladattal alapították, hogy támogassa Brandenburg tartomány ipari fejlesztését. Nem a német Kereskedelmi törvénykönyv értelmében vett kereskedelmi bank, és nem a nyereség tevékenységének fő célja. Feladata Brandenburg tartomány gazdasági struktúráinak fejlesztése, melynek gazdasági minisztere gondosan ellenőrzi a bank tevékenységét. Fejlesztési bizottságokat alakítanak, melyek az egyes tervekkel foglalkoznak (26). A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy ezt az intézkedést át lehet ruházni az államra. |
| --- | --- |

(108)

A mentőkölcsönt az ILB nyújtotta, mely intézetet 1992-ben azzal a feladattal alapították, hogy támogassa Brandenburg tartomány ipari fejlesztését. Nem a német Kereskedelmi törvénykönyv értelmében vett kereskedelmi bank, és nem a nyereség tevékenységének fő célja. Feladata Brandenburg tartomány gazdasági struktúráinak fejlesztése, melynek gazdasági minisztere gondosan ellenőrzi a bank tevékenységét. Fejlesztési bizottságokat alakítanak, melyek az egyes tervekkel foglalkoznak (26). A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy ezt az intézkedést át lehet ruházni az államra.

| (109) | A mentőkölcsön révén a Herlitz-csoport olyan előnyökhöz jut, melyeket egy nehézségekkel küzdő társaság a piacon nem tudott volna megszerezni. Mivel Németország elismeri ezt a kölcsönt támogatásnak, így nem szükséges, hogy alkalmazzuk a piacgazdaságilag érdekelt befektető alapelvét. A mentőkölcsön így állami támogatások elemeit tartalmazza az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, és annak megfelelően kell értékelni. Az iránymutatásokban egyértelmű előfeltételek szerepelnek ilyen jellegű támogatások megítélésére. |
| --- | --- |

(109)

A mentőkölcsön révén a Herlitz-csoport olyan előnyökhöz jut, melyeket egy nehézségekkel küzdő társaság a piacon nem tudott volna megszerezni. Mivel Németország elismeri ezt a kölcsönt támogatásnak, így nem szükséges, hogy alkalmazzuk a piacgazdaságilag érdekelt befektető alapelvét. A mentőkölcsön így állami támogatások elemeit tartalmazza az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, és annak megfelelően kell értékelni. Az iránymutatásokban egyértelmű előfeltételek szerepelnek ilyen jellegű támogatások megítélésére.

| (110) | Először is a támogatásoknak likviditási segélyeknek kell lenniük kölcsönkezesség vagy a piacon szokásos kamatlábbal ellátott kölcsön formájában. A mentőkölcsön eleget tesz ennek a követelménynek, mivel a kamatlába magasabb volt, mint a Bizottság által meghatározott viszonyítási kamatláb (27). |
| --- | --- |

(110)

Először is a támogatásoknak likviditási segélyeknek kell lenniük kölcsönkezesség vagy a piacon szokásos kamatlábbal ellátott kölcsön formájában. A mentőkölcsön eleget tesz ennek a követelménynek, mivel a kamatlába magasabb volt, mint a Bizottság által meghatározott viszonyítási kamatláb (27).

| (111) | Másodszor a támogatást komoly szociális nehézségek meglétével kell igazolni, és nem lehetnek aránytalanul hátrányos kihatásai más tagállamok iparának helyzetére. A Bizottság eközben figyelembe veheti, hogy a Herlitz-csoport fontos munkaadó Berlin és Brandenburg érintett támogatási területein. Egy azonnali és rendezetlen fizetésképtelenségi eljárás komoly szociális nehézségekhez vezetett volna. A mentőkölcsön áthidaló időtartamára a Bizottság a többi tagállam ipari helyzetére gyakorolt hátrányos hatásokat mérsékeltnek és nem aránytalannak ítéli. |
| --- | --- |

(111)

Másodszor a támogatást komoly szociális nehézségek meglétével kell igazolni, és nem lehetnek aránytalanul hátrányos kihatásai más tagállamok iparának helyzetére. A Bizottság eközben figyelembe veheti, hogy a Herlitz-csoport fontos munkaadó Berlin és Brandenburg érintett támogatási területein. Egy azonnali és rendezetlen fizetésképtelenségi eljárás komoly szociális nehézségekhez vezetett volna. A mentőkölcsön áthidaló időtartamára a Bizottság a többi tagállam ipari helyzetére gyakorolt hátrányos hatásokat mérsékeltnek és nem aránytalannak ítéli.

| (112) | Harmadszor, bár Németország eredetileg nem jelentette a Bizottságnak a mentőkölcsön juttatását, de az ellenőrzés alatt igazolásokat mutatott be a kölcsön teljes visszafizetéséről. |
| --- | --- |

(112)

Harmadszor, bár Németország eredetileg nem jelentette a Bizottságnak a mentőkölcsön juttatását, de az ellenőrzés alatt igazolásokat mutatott be a kölcsön teljes visszafizetéséről.

| (113) | Negyedszer a támogatás nem haladhatja meg a társaság tevékenységének folytatásához szükséges összeget. A Bizottság véleménye szerint ez az előfeltétel adott. A mentőkölcsönt csak akkor használták fel, mikor a likviditási kölcsön már nem volt elég a 2002-es őszi iskolakezdésre való szállítás miatt megemelkedett likviditási igényre. Még a mentőkölcsön juttatása után is igen alacsony szinten volt a Herlitz PBS AG likviditása 2002 augusztusa és decembere között. |
| --- | --- |

(113)

Negyedszer a támogatás nem haladhatja meg a társaság tevékenységének folytatásához szükséges összeget. A Bizottság véleménye szerint ez az előfeltétel adott. A mentőkölcsönt csak akkor használták fel, mikor a likviditási kölcsön már nem volt elég a 2002-es őszi iskolakezdésre való szállítás miatt megemelkedett likviditási igényre. Még a mentőkölcsön juttatása után is igen alacsony szinten volt a Herlitz PBS AG likviditása 2002 augusztusa és decembere között.

| (114) | Végezetül a támogatás csak egy megvalósítható szerkezetátalakítási terv megalkotásának időtartamáig nyújtható. Ez az időszak nem szabad, hogy 6 hónapnál tovább tartson, kivéve, ha rendkívüli körülmények állnak fenn. Jelen esetben a mentőkölcsön juttatásáról szóló határozat 2002. május 10-én született meg, míg a tényleges kifizetés csak 2002. július 24-én kezdődött meg, a visszafizetés pedig 6 hónappal követte a kifizetést. Ezenkívül a visszafizetés megtörtént, még mielőtt a Bizottság a fizetésképtelenségi eljárásoknál alkalmazott intézkedésekről döntést hozna. A mentőkölcsön tehát megfelel az iránymutatások kritériumainak és a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(114)

Végezetül a támogatás csak egy megvalósítható szerkezetátalakítási terv megalkotásának időtartamáig nyújtható. Ez az időszak nem szabad, hogy 6 hónapnál tovább tartson, kivéve, ha rendkívüli körülmények állnak fenn. Jelen esetben a mentőkölcsön juttatásáról szóló határozat 2002. május 10-én született meg, míg a tényleges kifizetés csak 2002. július 24-én kezdődött meg, a visszafizetés pedig 6 hónappal követte a kifizetést. Ezenkívül a visszafizetés megtörtént, még mielőtt a Bizottság a fizetésképtelenségi eljárásoknál alkalmazott intézkedésekről döntést hozna. A mentőkölcsön tehát megfelel az iránymutatások kritériumainak és a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

4.   Szerkezetátalakítás a fizetésképtelenségi tervekkel

a)   A jövedelmezőség helyreállítása

| (115) | A Herlitz AG és Herlitz PBS AG vonatkozásában jóváhagyott fizetésképtelenségi tervek a következő üzemi intézkedéseket írták elő a csoport jövedelmezőségének helyreállítására: a fölösleges kapacitások leépítése, üzemi terület értékesítése, leányvállalatok bezárása, a negatív pénzügyi eredmények javítása, a költségek leépítése és optimálása. A csoport tevékenységeit a még egészséges alapüzletágra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(115)

A Herlitz AG és Herlitz PBS AG vonatkozásában jóváhagyott fizetésképtelenségi tervek a következő üzemi intézkedéseket írták elő a csoport jövedelmezőségének helyreállítására: a fölösleges kapacitások leépítése, üzemi terület értékesítése, leányvállalatok bezárása, a negatív pénzügyi eredmények javítása, a költségek leépítése és optimálása. A csoport tevékenységeit a még egészséges alapüzletágra kell korlátozni.

| (116) | A Herlitz-csoport fejlesztése a pénzügyi tervekkel összhangban zajlott, melyek a fizetésképtelenségi tervek részei voltak. Így a csoport a 2003-as üzleti évben a kamatokat és a finanszírozási kifizetéseket megelőzően 7,2 millió EUR üzemi nyereséget ért el, teljes forgalma pedig 346,6 millió EUR-t tett ki. Ennek megfelelően 2003-ban az értékesítési árbevétel nyereségtartalma a finanszírozási ráfordításokat megelőzően 2 % volt, ami ezen szektor átlagának felel meg. A finanszírozási ráfordításokat megelőzően az üzemi cash-flow 2003-ban kb. 14 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(116)

A Herlitz-csoport fejlesztése a pénzügyi tervekkel összhangban zajlott, melyek a fizetésképtelenségi tervek részei voltak. Így a csoport a 2003-as üzleti évben a kamatokat és a finanszírozási kifizetéseket megelőzően 7,2 millió EUR üzemi nyereséget ért el, teljes forgalma pedig 346,6 millió EUR-t tett ki. Ennek megfelelően 2003-ban az értékesítési árbevétel nyereségtartalma a finanszírozási ráfordításokat megelőzően 2 % volt, ami ezen szektor átlagának felel meg. A finanszírozási ráfordításokat megelőzően az üzemi cash-flow 2003-ban kb. 14 millió EUR volt.

| (117) | 2004-re a Herlitz-csoport a finanszírozási ráfordításokat megelőzően [5-10] * millió EUR nyereséggel és [250-300] * millió EUR üzemi teljesítménnyel (28) (értékesítés, állományváltoztatások a termékeknél) számol. Mindez a finanszírozási ráfordításokat megelőzően az értékesítési árbevétel [2-4] * %-os nyereségtartalmát eredményezi majd. Az eddigi fejlődés igazolta a Herlitz-csoport várakozásait. Ilyen körülmények között a fizetésképtelenségi tervek tették le a Herlitz-csoport jövedelmezőségének helyreállítási alapkövét. |
| --- | --- |

(117)

2004-re a Herlitz-csoport a finanszírozási ráfordításokat megelőzően [5-10] * millió EUR nyereséggel és [250-300] * millió EUR üzemi teljesítménnyel (28) (értékesítés, állományváltoztatások a termékeknél) számol. Mindez a finanszírozási ráfordításokat megelőzően az értékesítési árbevétel [2-4] * %-os nyereségtartalmát eredményezi majd. Az eddigi fejlődés igazolta a Herlitz-csoport várakozásait. Ilyen körülmények között a fizetésképtelenségi tervek tették le a Herlitz-csoport jövedelmezőségének helyreállítási alapkövét.

b)   A minimumra korlátozott támogatások

| (118) | A Herlitz-csoport már a fizetésképtelenségi eljárás megkezdése előtt 20,6 millió EUR nagyságrendű szerkezetátalakítási intézkedéseket foganatosított, melyből 9,3 millió EUR végkielégítésekre, 6,2 millió EUR értékcsökkenésre, valamint 5,1 millió EUR költözési, leállítási és tanácsadói költségekre került kifizetésre. A 2002-ben megvalósított fizetésképtelenségi eljárások alatt kivitelezett szerkezetátalakítási intézkedések közvetlen költsége 6,9 millió EUR volt (végkielégítések és a fizetésképtelenségi eljárás költségei). |
| --- | --- |

(118)

A Herlitz-csoport már a fizetésképtelenségi eljárás megkezdése előtt 20,6 millió EUR nagyságrendű szerkezetátalakítási intézkedéseket foganatosított, melyből 9,3 millió EUR végkielégítésekre, 6,2 millió EUR értékcsökkenésre, valamint 5,1 millió EUR költözési, leállítási és tanácsadói költségekre került kifizetésre. A 2002-ben megvalósított fizetésképtelenségi eljárások alatt kivitelezett szerkezetátalakítási intézkedések közvetlen költsége 6,9 millió EUR volt (végkielégítések és a fizetésképtelenségi eljárás költségei).

| (119) | A szerkezetátalakítási költségek nagy részét a társaság és a hitelezői állták. A részvényesek hozzájárulása abból állt, hogy 1997 óta semennyi osztalékot sem kaptak. Minden nyereséges cash-flow-t újra befektettek a csoportba. A fizetésképtelenségi eljárás kezdetekor a banki konzorcium egy „újabb” likviditási kölcsönt bocsátott a csoport rendelkezésére 15 millió EUR összegben, melyet kétszer megújítottak és 2003. november 17-re teljesen visszafizettek. Ez a kölcsön fedezte a csoport szezonális likviditási igényét és 2004 júniusában újra rendelkezésre bocsátható. Az újabb kölcsön mellett a bankok a fennmaradt hiteleik lejárati időtartamát is meghosszabbították egy újabb évvel 2004 márciusáig. |
| --- | --- |

(119)

A szerkezetátalakítási költségek nagy részét a társaság és a hitelezői állták. A részvényesek hozzájárulása abból állt, hogy 1997 óta semennyi osztalékot sem kaptak. Minden nyereséges cash-flow-t újra befektettek a csoportba. A fizetésképtelenségi eljárás kezdetekor a banki konzorcium egy „újabb” likviditási kölcsönt bocsátott a csoport rendelkezésére 15 millió EUR összegben, melyet kétszer megújítottak és 2003. november 17-re teljesen visszafizettek. Ez a kölcsön fedezte a csoport szezonális likviditási igényét és 2004 júniusában újra rendelkezésre bocsátható. Az újabb kölcsön mellett a bankok a fennmaradt hiteleik lejárati időtartamát is meghosszabbították egy újabb évvel 2004 márciusáig.

| (120) | Ha a szerkezetátalakítási költségeket a fizetésképtelenségi eljárás kezdetéig terjedő időszakban vizsgáljuk, akkor az önrész több mint 95 %-ot tesz ki a 27,5 millió EUR-ból. Ha azonban a fizetésképtelenségi eljárással közvetlenül összefüggő összes költséget vesszük alapul, akkor a részesedés 83,01 % 6,9 millió EUR-ból. A jelentős önrész tekintetében mindkét esetben elmondható, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

(120)

Ha a szerkezetátalakítási költségeket a fizetésképtelenségi eljárás kezdetéig terjedő időszakban vizsgáljuk, akkor az önrész több mint 95 %-ot tesz ki a 27,5 millió EUR-ból. Ha azonban a fizetésképtelenségi eljárással közvetlenül összefüggő összes költséget vesszük alapul, akkor a részesedés 83,01 % 6,9 millió EUR-ból. A jelentős önrész tekintetében mindkét esetben elmondható, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a minimumra korlátozódik.

c)   A verseny megengedhetetlen torzításának elkerülése

| (121) | A Herlitz-csoport a következő végleges kiegyenlítő intézkedéseket foganatosította a kapacitások korlátozásának formájában: három levélboríték-gyártó gép leállítása; egy Offset nyomtatógép és egy szalvétahajtogató gép eladása; a fröccsöntvény termelés leállítása; portugál, osztrák és francia leányvállalatok leállítása vagy értékesítése, a tárolási kapacitások leépítése és 630 alkalmazott elbocsátása. |
| --- | --- |

(121)

A Herlitz-csoport a következő végleges kiegyenlítő intézkedéseket foganatosította a kapacitások korlátozásának formájában: három levélboríték-gyártó gép leállítása; egy Offset nyomtatógép és egy szalvétahajtogató gép eladása; a fröccsöntvény termelés leállítása; portugál, osztrák és francia leányvállalatok leállítása vagy értékesítése, a tárolási kapacitások leépítése és 630 alkalmazott elbocsátása.

| (122) | A szerkezetátalakítási időszak alatt a csoport irányítása alá vonta a korábban vegyes vállalkozásként működő eCom-ot [...] * millió EUR-ért, valamint a Mercoline társaságot [...] * millió EUR-ért; ezenfelül a csoport visszavásárolt néhány vagyonelemet leányvállalatai felszámolásából [...] * millió EUR értékben. [Az ebben a szakaszban megnevezett három számadat összeges 1–3 millió EUR-ig terjed.] Az ezekért fizetett összegek alacsonyak voltak, és a megszerzett társaságok és vagyonelemek funkciója illeszkedik ahhoz a célkitűzéshez, miszerint csökkenteni kell a költségeket, koncentrálni kell az alapüzletágra, és egybe kell fogni a logisztikai és adminisztrációs funkciókat. A Bizottság ezért ezeket a befektetéseket elengedhetetlennek tartja, hogy a jövedelmezőséget a verseny megengedhetetlen torzítása nélkül lehessen helyreállítani. |
| --- | --- |

(122)

A szerkezetátalakítási időszak alatt a csoport irányítása alá vonta a korábban vegyes vállalkozásként működő eCom-ot [...] * millió EUR-ért, valamint a Mercoline társaságot [...] * millió EUR-ért; ezenfelül a csoport visszavásárolt néhány vagyonelemet leányvállalatai felszámolásából [...] * millió EUR értékben. [Az ebben a szakaszban megnevezett három számadat összeges 1–3 millió EUR-ig terjed.] Az ezekért fizetett összegek alacsonyak voltak, és a megszerzett társaságok és vagyonelemek funkciója illeszkedik ahhoz a célkitűzéshez, miszerint csökkenteni kell a költségeket, koncentrálni kell az alapüzletágra, és egybe kell fogni a logisztikai és adminisztrációs funkciókat. A Bizottság ezért ezeket a befektetéseket elengedhetetlennek tartja, hogy a jövedelmezőséget a verseny megengedhetetlen torzítása nélkül lehessen helyreállítani.

| (123) | A fontos piacokon, melyek közül a Herlitz-csoport Németországban [5–15 %-os] * részesedéssel, a közösségben pedig [3–17 %-os] * részesedéssel rendelkezik, nincsenek fölösleges kapacitások. A kis piaci részesedést és a csekély mértékű állami támogatást figyelembe véve a további befektetések szükségesnek tekinthetők, melyek nem okoznak megengedhetetlen torzítást. A szerkezetátalakítási támogatás tehát megfelel az iránymutatások feltételeinek, és összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(123)

A fontos piacokon, melyek közül a Herlitz-csoport Németországban [5–15 %-os] * részesedéssel, a közösségben pedig [3–17 %-os] * részesedéssel rendelkezik, nincsenek fölösleges kapacitások. A kis piaci részesedést és a csekély mértékű állami támogatást figyelembe véve a további befektetések szükségesnek tekinthetők, melyek nem okoznak megengedhetetlen torzítást. A szerkezetátalakítási támogatás tehát megfelel az iránymutatások feltételeinek, és összeegyeztethető a közös piaccal.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (124) | E körülmények között a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy a mentőtámogatás és a szerkezetátalakítási támogatás az iránymutatások feltételeinek megfelel, és összeegyeztethető a közös piaccal, |
| --- | --- |

(124)

E körülmények között a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy a mentőtámogatás és a szerkezetátalakítási támogatás az iránymutatások feltételeinek megfelel, és összeegyeztethető a közös piaccal,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Herlitz-csoport számára, mentőtámogatás és szerkezetátalakítási támogatás formájában, Németország által nyújtott állami támogatás az EK-szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2004. június 30-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL C 100., 2003.4.26., 3. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  2003. július 1-jétől a Berliner Bank Landesbank Berlin leányvállalatává vált.

4

(5)  Lásd a Herlitz-csoport web-oldalát: http://www.herlitz.de/index.php?id=347&backPID=348&begin_at=5&pS=1041375600&pL=31535999&arc=1&tt_news=81

5

(6)  (Valamennyi számadat az adott év vagy időszak végének állapotára vonatkozik, kivéve, ahol átlagérték van feltüntetve.)

6

(7)  Paragrafus 290 HGB.

7

(8)  Szerkesztői hiba.

8

(9)  1994. október 5-i fizetésképtelenségi rendtartás (BGB II 1994, 2866).

9

(10)  Lásd a (42) preambulumbekezdést.

10

(11)  Az egyetlen kivétel az volt, hogy a Herlitz PBS AG 1 millió EUR kompenzációs kifizetést kapott a Herlitz AG és a Herlitz PBS AG közötti összeolvadási megállapodás megszüntetésére.

11

(12)  Szerkesztői hiba.

12

(13)  A szöveg egyes részei ki lettek hagyva annak biztosítása érdekében, hogy bizalmas információ ne kerüljön közzétételre. Ezek a részek szögletes zárójelben vannak, és csillag követi őket.

13

(14)  A kötelezettség összege a Herlitz AG-val és a Herlitz PBS AG-val-szembeni kettős kötelezettségek levonásával adódik.

14

(15)  Lásd az (a) lábjegyzetet.

15

(16)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

16

(17)  Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a T-152/99. sz. Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) kontra Bizottság ügyben 2002. július 11-én hozott ítélete, 2002, S. II-3049.

17

(18)  A Bíróságnak a C-482/99. sz. Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2002. május 16-án hozott ítélete, 2002, S. I-4397.

18

(19)  Az üzemi öregségi ellátás javításáról szóló 1974. december 19-i törvény, BGBl. I S. 3610.

19

(20)  BGBl. 1996-I S. 1254.

20

(21)  A Bíróságnak a C-379/98. sz. PreussenElektra AG kontra Schleswag AG, a Windpark Reußenköge III GmbH és a Land Schleswig-Holstein részvételével, ügyben 2001. március 13-án hozott ítélete, 2001, S I-2099; 58. pont.

21

(22)  A Bíróságnak a C-342/96. sz. Spanyol Királyság kontra Bizottság ügyben 1999. április 29-én hozott ítélete, 1999, S I-2459, 5. és 46. pont.

22

(23)  Lásd HAMSA kontra Bizottság 167–170. pont; Spanyolország kontra Bizottság 46. pont; és az Európai Közösségek Bírósága C-256/97. sz., 1999. június 29-én hozott ítélete, Déménagement-Manutention Transport SA (DM) 1999, I-3913. o., 24. pont.

23

(24)  Lásd Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a T-228/99. és T-233/99. sz. Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság ügyben 2003. március 6-án hozott ítélete, 20034, II-435. o., 272. pont; Az Európai Közösségek Bíróságának a C-334/99. sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2003. január 28-án hozott ítélete, 2003, I-1139. o., 134. pont; Az Európai Közösségek Bíróságának a C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1994. szeptember 14-én hozott ítélete, 1994, I-4103. o., 22. pont.

24

(25)  Lásd az iránymutatások 101. pontját.

25

(26)  ILB-honlap: www.ilb.de

26

(27)  A Bizottság által meghatározott viszonyítási kamatláb Németország esetében 5,06 % 2002.1.1-től és 4,8 % 2003.1.1-től, lásd http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

27

(28)  Szerkesztői hiba.

28

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/87

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. december 8.)

a hasított sertések szlovéniai osztályozási módszereinek engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 4744. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2005/879/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a hasított sertések osztályozását a színhústartalom becslése alapján kell meghatározni a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereknek megfelelően. Az osztályozási módszerek engedélyezése az értékelés során kapott statisztikai hibákkal szembeni felső tűréshatárnak való megfeleléstől függ. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikke határozta meg. |
| --- | --- |

(1)

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a hasított sertések osztályozását a színhústartalom becslése alapján kell meghatározni a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereknek megfelelően. Az osztályozási módszerek engedélyezése az értékelés során kapott statisztikai hibákkal szembeni felső tűréshatárnak való megfeleléstől függ. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikke határozta meg.

| (2) | Szlovénia kormánya kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a hasított sertések osztályozása kettő módszerének engedélyezésére vonatkozóan, és a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkében előírt jegyzék 2. részének formájában benyújtotta a csatlakozás napja előtt végzett boncolásainak a vizsgálati eredményeit. |
| --- | --- |

(2)

Szlovénia kormánya kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a hasított sertések osztályozása kettő módszerének engedélyezésére vonatkozóan, és a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkében előírt jegyzék 2. részének formájában benyújtotta a csatlakozás napja előtt végzett boncolásainak a vizsgálati eredményeit.

| (3) | E kérelem értékelése azt mutatta, hogy az ezen osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek a HGP 4 műszerre teljes mértékben, a ZP-DM5 műszerre viszont csak részlegesen teljesültek. A szlovén hatóságok új boncolási vizsgálatának lefolytatásához szükséges idő biztosítása érdekében helyénvaló a ZP-DM5 műszerre vonatkozó engedély időbeli hatályát korlátozni. |
| --- | --- |

(3)

E kérelem értékelése azt mutatta, hogy az ezen osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek a HGP 4 műszerre teljes mértékben, a ZP-DM5 műszerre viszont csak részlegesen teljesültek. A szlovén hatóságok új boncolási vizsgálatának lefolytatásához szükséges idő biztosítása érdekében helyénvaló a ZP-DM5 műszerre vonatkozó engedély időbeli hatályát korlátozni.

| (4) | A műszerekben és az osztályozási módszerekben nem lehet módosítást engedélyezni, csak a szerzett tapasztalatok fényében elfogadott új bizottsági határozat alapján. Ezért a jelenlegi engedélyt vissza lehet vonni. |
| --- | --- |

(4)

A műszerekben és az osztályozási módszerekben nem lehet módosítást engedélyezni, csak a szerzett tapasztalatok fényében elfogadott új bizottsági határozat alapján. Ezért a jelenlegi engedélyt vissza lehet vonni.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi módszerek használata engedélyezett a hasított sertések 3220/84/EGK rendelet szerinti osztályozására Szlovéniában:

| a) | a „Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” osztályozási módszer és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárások, amelynek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza; |
| --- | --- |

a)

a „Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” osztályozási módszer és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárások, amelynek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza;

| b) | a „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárások, amelynek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

a „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárások, amelynek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza.

A ZP-DM5 osztályozási módszerre vonatkozó engedély 2007. december 31-ig biztosított.

2. cikk

A műszerekben vagy az értékelési eljárásokban módosítás nem engedélyezett.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Szlovén Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 8-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 1984.11.20., 1. o. A legutóbb a 3513/93/EK rendelettel (HL L 320., 1993.12.22., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 285., 1985.10.25., 39. o. A 3127/94/EK rendelettel (HL L 330., 1994.12.21., 43. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A HASÍTOTT SERTÉSEK SZLOVÉNIAI OSZTÁLYOZÁSI MÓDSZEREI

1. rész

ZWEI-PUNKT – DM5 (ZP)

| 1. | A hasított sertések osztályozását a „Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” módszerével kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozását a „Zwei-Punkt – DM5 (ZP)” módszerével kell elvégezni.

| 2. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

  = 8,6980 + 66,7270 Z1 + 9,7218 Z2 + 33,2966 Z3 – 19,8084 Z4 – 0,1082 T
  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma, |
| --- | --- | --- | --- |
| MDM | = | az ágyékizom látható vastagsága milliméterben, a test középvonalán, az ágyékizom elülső (cranialis) végétől a gerinccsatorna felső (háti) széléig a legrövidebb összeköttetésnél mérve, |
| SDM | = | az ágyékizomot (Musculus glutaeus medius) fedő (hát)szalonna minimális vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a test középvonalán mérve, |
| Z1 | = | SDM/MDM |
| Z2 | = | |
| Z3 | = | log
  10(SDM) |
| Z4 | = | |
| T | = | a meleg hasított test tömege kilogrammban kifejezve. |

2.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Image = 8,6980 + 66,7270 Z1 + 9,7218 Z2 + 33,2966 Z3 – 19,8084 Z4 – 0,1082 T

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma,

MDM

=

az ágyékizom látható vastagsága milliméterben, a test középvonalán, az ágyékizom elülső (cranialis) végétől a gerinccsatorna felső (háti) széléig a legrövidebb összeköttetésnél mérve,

SDM

=

az ágyékizomot (Musculus glutaeus medius) fedő (hát)szalonna minimális vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a test középvonalán mérve,

Z1

=

SDM/MDM

Z2

=

Formula

Z3

=

log
  10(SDM)

Z4

=

Formula

T

=

a meleg hasított test tömege kilogrammban kifejezve.

A képlet az 50–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

2. rész

HENNESSY GRADING PROBE (HGP 4)

| 1. | A hasított sertések osztályozását a „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozását a „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszer fel van szerelve egy fotodiódával (LYU 260-EO típusú Siemens LED) ellátott, 5,95 mm átmérőjű szondával (és a szonda végén lévő 6,3 mm pengével), egy 58 MR típusú fotodetektorral, és 0–120 mm távolságban mér. A mérések eredményeit magával a HGP 4-gyel vagy egy ahhoz kapcsolt számítógéppel át kell számítani becsült soványhús-tartalomra. |
| --- | --- |

2.

A műszer fel van szerelve egy fotodiódával (LYU 260-EO típusú Siemens LED) ellátott, 5,95 mm átmérőjű szondával (és a szonda végén lévő 6,3 mm pengével), egy 58 MR típusú fotodetektorral, és 0–120 mm távolságban mér. A mérések eredményeit magával a HGP 4-gyel vagy egy ahhoz kapcsolt számítógéppel át kell számítani becsült soványhús-tartalomra.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

  = 64,9273 – 1,6690 SHGP + 0,01947 S2
  HGP + 0,2464 MHGP

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma, |
| --- | --- | --- | --- |
| SHGP | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a második és az utolsó harmadik borda között a hasított sertés középvonalától 7 cm-re mérve, |
| MHGP | = | az izom vastagsága milliméterben az SHGP-vel egy időben és ugyanazon helyen mérve. |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Image = 64,9273 – 1,6690 SHGP + 0,01947 S2
  HGP + 0,2464 MHGP

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma,

SHGP

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a második és az utolsó harmadik borda között a hasított sertés középvonalától 7 cm-re mérve,

MHGP

=

az izom vastagsága milliméterben az SHGP-vel egy időben és ugyanazon helyen mérve.

A képlet az 50–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/89

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. december 8.)

a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy Hollandia által kért eltérés engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 4778. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(2005/880/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete (2) bekezdésének b) albekezdésére,

mivel:

| (1) | Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv és a III. melléklet (2) bekezdésének bevezető mondataiban és a) albekezdésében meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget az ugyanezen irányelv 1. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósításának sérelme nélkül kell meghatározni, valamint objektív kritériumok alapján kell indokolni, úgymint – jelen esetben – a hosszú növekedési idény és a nagy nitrogénfelvételű növényi kultúrák. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv és a III. melléklet (2) bekezdésének bevezető mondataiban és a) albekezdésében meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget az ugyanezen irányelv 1. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósításának sérelme nélkül kell meghatározni, valamint objektív kritériumok alapján kell indokolni, úgymint – jelen esetben – a hosszú növekedési idény és a nagy nitrogénfelvételű növényi kultúrák.

| (2) | Hollandia 2005. április 8-án a 91/676/EGK irányelv III. melléklete (2) bekezdésének b) albekezdése alapján eltérési kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

Hollandia 2005. április 8-án a 91/676/EGK irányelv III. melléklete (2) bekezdésének b) albekezdése alapján eltérési kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | A Hollandia által kért eltérés a legalább 70 % legelőt magukban foglaló gazdaságokban évi és hektáronkénti 250 kg, szerves trágyából eredő nitrogén alkalmazásának engedélyezésére vonatkozik. Az eltérési kérelem tárgyát képező hollandiai gazdaságok száma hozzávetőlegesen 25 ezer, összterületük pedig mintegy 900 000 hektár. |
| --- | --- |

(3)

A Hollandia által kért eltérés a legalább 70 % legelőt magukban foglaló gazdaságokban évi és hektáronkénti 250 kg, szerves trágyából eredő nitrogén alkalmazásának engedélyezésére vonatkozik. Az eltérési kérelem tárgyát képező hollandiai gazdaságok száma hozzávetőlegesen 25 ezer, összterületük pedig mintegy 900 000 hektár.

| (4) | A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland jogszabályokat elfogadták, és azok a kért eltérésre egyaránt vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland jogszabályokat elfogadták, és azok a kért eltérésre egyaránt vonatkoznak.

| (5) | A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland jogszabályok magukban foglalják mind a nitrogénre, mind a foszfátra vonatkozó alkalmazási szabványokat. A foszfáttal kapcsolatos alkalmazási szabványok célja a foszfáttrágyázás egyensúlyának 2015-re történő elérése. |
| --- | --- |

(5)

A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland jogszabályok magukban foglalják mind a nitrogénre, mind a foszfátra vonatkozó alkalmazási szabványokat. A foszfáttal kapcsolatos alkalmazási szabványok célja a foszfáttrágyázás egyensúlyának 2015-re történő elérése.

| (6) | Hollandia több politikai eszközt is igénybe vett a trágyából és ásványi trágyából származó tápanyagtöbblet kérdésének rendezésére, és az 1992–2002-es időszakban a marhák számát 17 %-kal, a sertésekét 14 %-kal, a juh- és kecskefélékét pedig 21 %-kal csökkentette. A trágya nitrogén- és foszortartalmát 29, illetve 34 %-kal csökkentette 1985 és 2002 között. A nitrogén- és foszortöbbletet 25, illetve 37 %-kal csökkentette 1992 és 2002 között. |
| --- | --- |

(6)

Hollandia több politikai eszközt is igénybe vett a trágyából és ásványi trágyából származó tápanyagtöbblet kérdésének rendezésére, és az 1992–2002-es időszakban a marhák számát 17 %-kal, a sertésekét 14 %-kal, a juh- és kecskefélékét pedig 21 %-kal csökkentette. A trágya nitrogén- és foszortartalmát 29, illetve 34 %-kal csökkentette 1985 és 2002 között. A nitrogén- és foszortöbbletet 25, illetve 37 %-kal csökkentette 1992 és 2002 között.

| (7) | A vízminőségi adatok kimutatták a talajvizek nitrátkoncentrációjának, illetve a felszíni vizek tápanyag-koncentrációjának (beleértve a foszfort) csökkenő tendenciáját. |
| --- | --- |

(7)

A vízminőségi adatok kimutatták a talajvizek nitrátkoncentrációjának, illetve a felszíni vizek tápanyag-koncentrációjának (beleértve a foszfort) csökkenő tendenciáját.

| (8) | A holland értesítéshez csatolt technikai és tudományos dokumentumok azt mutatják, hogy optimális irányítás esetén az évi és hektáronkénti 250 kg, marhatrágyából származó nitrogénmennyiség a legalább 70 %-ban legelőkből álló gazdaságokban összeegyeztethető a bármely talajtípus vizében található 11,3 mg/L nitrogénszint (50 mg/L NO3-nak megfelelő) célkitűzésével a hozzávetőleges foszfortöbblet-mentesség betartása mellett. |
| --- | --- |

(8)

A holland értesítéshez csatolt technikai és tudományos dokumentumok azt mutatják, hogy optimális irányítás esetén az évi és hektáronkénti 250 kg, marhatrágyából származó nitrogénmennyiség a legalább 70 %-ban legelőkből álló gazdaságokban összeegyeztethető a bármely talajtípus vizében található 11,3 mg/L nitrogénszint (50 mg/L NO3-nak megfelelő) célkitűzésével a hozzávetőleges foszfortöbblet-mentesség betartása mellett.

| (9) | A bemutatott technikai és tudományos dokumentumok kimutatják, hogy a javasolt, évenkénti és hektáronkénti 250 kg, marhatrágyából eredő nitrogén a legalább 70 %-ban legelőből álló gazdaságokban a hosszú növekedési igény és a nagy nitrogénfelvételű növényi kultúrák objektív kritériumának alapján indokolt. |
| --- | --- |

(9)

A bemutatott technikai és tudományos dokumentumok kimutatják, hogy a javasolt, évenkénti és hektáronkénti 250 kg, marhatrágyából eredő nitrogén a legalább 70 %-ban legelőből álló gazdaságokban a hosszú növekedési igény és a nagy nitrogénfelvételű növényi kultúrák objektív kritériumának alapján indokolt.

| (10) | A Bizottság ennélfogva úgy tekinti, hogy a Hollandia által kért trágyamennyiség nem sérti a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseit, amennyiben megfelel a szigorú feltételeknek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság ennélfogva úgy tekinti, hogy a Hollandia által kért trágyamennyiség nem sérti a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseit, amennyiben megfelel a szigorú feltételeknek.

| (11) | E feltételek közé tartozik a gazdaságonkénti trágyázási terv létrehozása, a trágyázási gyakorlatok trágyázási jegyzékeken keresztüli nyilvántartásba vétele, az időszakonkénti talajelemzés, a kukorica utáni trágyázás a téli időszakban, különös szántási előírások alkalmazása, a szántás előtti trágyázás elmaradása és a hüvelyesek arányát figyelembe vevő trágyázás. Ezen előírások célja a növényi kultúrák igényein alapuló trágyázás, valamint a vízbeli nitrogénveszteségek csökkentése és megelőzése. |
| --- | --- |

(11)

E feltételek közé tartozik a gazdaságonkénti trágyázási terv létrehozása, a trágyázási gyakorlatok trágyázási jegyzékeken keresztüli nyilvántartásba vétele, az időszakonkénti talajelemzés, a kukorica utáni trágyázás a téli időszakban, különös szántási előírások alkalmazása, a szántás előtti trágyázás elmaradása és a hüvelyesek arányát figyelembe vevő trágyázás. Ezen előírások célja a növényi kultúrák igényein alapuló trágyázás, valamint a vízbeli nitrogénveszteségek csökkentése és megelőzése.

| (12) | Annak érdekében, hogy a kért eltérés alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a Hollandia által végrehajtandó cselekvési tervnek megfelelően a trágyatermelés következtében sem a nitrogén-, sem a foszfortartalom nem emelkedik a 2002-es szint fölé. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a kért eltérés alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a Hollandia által végrehajtandó cselekvési tervnek megfelelően a trágyatermelés következtében sem a nitrogén-, sem a foszfortartalom nem emelkedik a 2002-es szint fölé.

| (13) | Ennek megfelelően a kért eltérést jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(13)

Ennek megfelelően a kért eltérést jóvá kell hagyni.

| (14) | E határozatot Hollandia 2006–2009-es cselekvési tervével összefüggésben kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

E határozatot Hollandia 2006–2009-es cselekvési tervével összefüggésben kell alkalmazni.

| (15) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke alapján létrejött nitrátügyi bizottságot felállító ülésen elfogadott véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke alapján létrejött nitrátügyi bizottságot felállító ülésen elfogadott véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Hollandia által a 2005. április 8-i levélben kért eltérést, amelynek célja a szerves trágya tekintetében a 91/676/EGK irányelv III. melléklete (2) bekezdésének bevezető mondataiban és a) albekezdésében előírt szint növelése, az e határozatban megjelölt feltételek mellett engedélyezik.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amely trágyázásra alkalmas területének legalább 70 %-a legelő; |
| --- | --- |

a)

„legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amely trágyázásra alkalmas területének legalább 70 %-a legelő;

| b) | „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juh- és kecskefélék, lovak, szamarak, szarvasok és vízi bivalyok; |
| --- | --- |

b)

„legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juh- és kecskefélék, lovak, szamarak, szarvasok és vízi bivalyok;

| c) | „gazdaság területe”: a mezőgazdasági termelő által tulajdonolt, bérelt vagy egyéb írásos szerződés alapján irányított terület, amelyen a mezőgazdasági termelő közvetlen igazgatási felelősséggel rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

„gazdaság területe”: a mezőgazdasági termelő által tulajdonolt, bérelt vagy egyéb írásos szerződés alapján irányított terület, amelyen a mezőgazdasági termelő közvetlen igazgatási felelősséggel rendelkezik;

| d) | „legelő”: olyan állandó vagy időszakos legelőterület, amelyet négy évnél rövidebb ideig alkalmaznak e célra. |
| --- | --- |

d)

„legelő”: olyan állandó vagy időszakos legelőterület, amelyet négy évnél rövidebb ideig alkalmaznak e célra.

3. cikk

Alkalmazási kör

E határozat egyedi alapon alkalmazandó, tekintettel a legelőgazdaságokra vonatkozó 4., 5. és 6. cikkben meghatározott feltételekre.

4. cikk

Éves engedélyezés és kötelezettségvállalás

(1)   Azon mezőgazdasági termelőknek, akik eltérést kívánnak alkalmazni, éves alapon kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságoknak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett éves kérelem mellett írásbeli nyilatkozatot kell tenniük az 5. és 6. cikkben előírt feltételek elfogadásáról.

(3)   Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell az eltérési kérelmek és a trágyázási jegyzékek közigazgatási ellenőrzését. Amennyiben az (1) bekezdésben említett kérelmek nemzeti hatóságok általi ellenőrzése során az 5. és 6. cikkben előírt feltételek hiánya felmerül, arról értesíteni kell a kérelmezőt. Ebben az esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.

5. cikk

Trágya és műtrágyafélék használata

(1)   A legelőgazdaság területén az egy évben a földeken felhasznált, a legeltetett állatállományból származó szerves trágya mennyisége, beleértve a maguk az állatok révén odakerülő trágyát is, nem haladhatja meg a hektáronkénti 250 kg nitrogént, a (2)–(7) bekezdésben található feltételekre is figyelemmel.

(2)   A teljes nitrogénkijuttatásnak összhangban kell állnia az adott növényi kultúra által a talajból szerzett utánpótlással.

(3)   Minden gazdaság esetében trágyázási tervről kell gondoskodni a gazdasági terület vetésforgójának és a tárgya, illetve a nitrogén- és foszfátműtrágya tervezett alkalmazásának bemutatásával. Ennek a gazdaságban legkésőbb február 1-jén rendelkezésre kell állnia.

A trágyázási tervnek a következőket kell magában foglalnia:

| a) | az állatállomány száma, az istálló- és tárolási rendszer leírása, beleértve a rendelkezésre álló szervestrágya-tárolók kapacitását; |
| --- | --- |

a)

az állatállomány száma, az istálló- és tárolási rendszer leírása, beleértve a rendelkezésre álló szervestrágya-tárolók kapacitását;

| b) | a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor mennyiségének kiszámítása; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor mennyiségének kiszámítása;

| c) | minden egyes növényi kultúra vetésforgója és területe, beleértve az egyes földterületek elhelyezkedésének vázlatos térképét; |
| --- | --- |

c)

minden egyes növényi kultúra vetésforgója és területe, beleértve az egyes földterületek elhelyezkedésének vázlatos térképét;

| d) | a növényi kultúrák előrelátható nitrogén- és foszforigénye; |
| --- | --- |

d)

a növényi kultúrák előrelátható nitrogén- és foszforigénye;

| e) | a vállalkozóknak szállított, a gazdaság területén fel nem használt trágya mennyisége és típusa; |
| --- | --- |

e)

a vállalkozóknak szállított, a gazdaság területén fel nem használt trágya mennyisége és típusa;

| f) | a gazdaság területére behozott és ott felhasznált trágya mennyisége; |
| --- | --- |

f)

a gazdaság területére behozott és ott felhasznált trágya mennyisége;

| g) | a szerves anyagok ásványosodásából, a hüvelyesekből és a légszennyeződésből származó hozzájárulás kiszámítása, valamint a talaj nitrogéntartalma, amikor a növényi kultúra jelentős mennyiségben kezdi magába szívni azt; |
| --- | --- |

g)

a szerves anyagok ásványosodásából, a hüvelyesekből és a légszennyeződésből származó hozzájárulás kiszámítása, valamint a talaj nitrogéntartalma, amikor a növényi kultúra jelentős mennyiségben kezdi magába szívni azt;

| h) | az egyes földterületeken (a növényi kultúra és a talajtípus tekintetében egynemű mezőgazdasági parcellák) a trágyából származó nitrogén- és foszforhasználat; |
| --- | --- |

h)

az egyes földterületeken (a növényi kultúra és a talajtípus tekintetében egynemű mezőgazdasági parcellák) a trágyából származó nitrogén- és foszforhasználat;

| i) | a műtrágyából és egyéb trágyázóanyagokból származó nitrogén- és foszforhasználat minden egyes földterületen; |
| --- | --- |

i)

a műtrágyából és egyéb trágyázóanyagokból származó nitrogén- és foszforhasználat minden egyes földterületen;

| j) | a nitrogén- és foszforhasználati rendelkezéseknek való megfelelés értékelése céljából végzett számítások. |
| --- | --- |

j)

a nitrogén- és foszforhasználati rendelkezéseknek való megfelelés értékelése céljából végzett számítások.

A terveket bármely mezőgazdasági gyakorlat megváltoztatásakor legfeljebb hét napon belül felül kell vizsgálni a tervek és az érvényben lévő mezőgazdasági gyakorlatok közötti megfelelés biztosítása érdekében.

(4)   A trágyázási jegyzéket minden gazdaságot illetően el kell készíteni, és minden naptári évben át kell adni az illetékes hatóságnak. A jegyzék a következőkből áll:

| a) | a megművelt terület nagysága; |
| --- | --- |

a)

a megművelt terület nagysága;

| b) | az állatállomány száma és típusa; |
| --- | --- |

b)

az állatállomány száma és típusa;

| c) | az állatonkénti trágyatermelés; |
| --- | --- |

c)

az állatonkénti trágyatermelés;

| d) | a gazdaság által behozott műtrágya mennyisége; |
| --- | --- |

d)

a gazdaság által behozott műtrágya mennyisége;

| e) | a gazdaságból kiszállított szervestrágya-mennyiség és a címzett. |
| --- | --- |

e)

a gazdaságból kiszállított szervestrágya-mennyiség és a címzett.

(5)   Minden, az egyedi eltérésből részesülő legelőgazdaságnak el kell fogadnia, hogy a műtrágyahasználat és a trágyázási jegyzék ellenőrzés tárgyát képezheti.

(6)   Legalább négyévente a talaj rendszeres nitrogén- és foszforelemzésére kerül sor minden egyedi eltérésben részesülő gazdaság minden, a vetésforgó és a talajszerkezetek tekintetében egynemű területén.

Az ásványi nitrogén tekintetében, valamint a szerves anyagok ásványosodásából származó nitrogénkijutás felmérésének paramétereit illetően nitrogénelemzésre kerül sor minden legelő szántása után a gazdaság minden egynemű területén.

Az első és második albekezdésben említett elemzésekre vonatkozóan a terület öthektáronkénti elemzése a minimumkövetelmény.

(7)   Trágyaszórás tilos a legelő őszi megművelése előtt.

6. cikk

A felszín borítása

(1)   A gazdaság trágyahasználatra alkalmas felszínének legalább 70 %-a fűvel borított kell hogy legyen. Az egyedi eltérésben részesülő mezőgazdasági termelőknek a következő intézkedéseket kell véghezvinniük:

| a) | homokos és löszös talajon a földet borító füvet és egyéb növénykultúrákat télen a kukorica után művelni kell a lúgozódás lehetőségének jelentős mértékű csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

a)

homokos és löszös talajon a földet borító füvet és egyéb növénykultúrákat télen a kukorica után művelni kell a lúgozódás lehetőségének jelentős mértékű csökkentése érdekében;

| b) | a köztes kultúrák nem szánthatóak fel február 1-je előtt, ezzel biztosítva a szántóterület állandó borítását az őszi földalatti veszteségek pótlása és a téli veszteségek korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a köztes kultúrák nem szánthatóak fel február 1-je előtt, ezzel biztosítva a szántóterület állandó borítását az őszi földalatti veszteségek pótlása és a téli veszteségek korlátozása érdekében;

| c) | a homokos és löszös talajú legelőt tavasszal kell felszántani; |
| --- | --- |

c)

a homokos és löszös talajú legelőt tavasszal kell felszántani;

| d) | a legelő felszántása után minden talajtípus számára azonnal magas nitrogénigényű növénykultúrát kell biztosítani, a trágyázás alapjául pedig talajelemzést kell végezni az ásványi nitrogént és egyéb, a talajban lévő szerves anyagok ásványosodása során felszabaduló nitrogén becslésére vonatkozó paramétereket illetően; |
| --- | --- |

d)

a legelő felszántása után minden talajtípus számára azonnal magas nitrogénigényű növénykultúrát kell biztosítani, a trágyázás alapjául pedig talajelemzést kell végezni az ásványi nitrogént és egyéb, a talajban lévő szerves anyagok ásványosodása során felszabaduló nitrogén becslésére vonatkozó paramétereket illetően;

| e) | ha a vetésforgó magában foglal hüvelyes vagy egyéb, légköri nitrogént megkötő növényeket, a nitrogénműtrágya alkalmazását ennek megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

e)

ha a vetésforgó magában foglal hüvelyes vagy egyéb, légköri nitrogént megkötő növényeket, a nitrogénműtrágya alkalmazását ennek megfelelően csökkenteni kell.

(2)   A c) ponttól eltérve virághagymák ültetése céljából engedélyezett a legelő őszi szántása.

7. cikk

Trágyatermelési intézkedések

A nemzeti hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a trágyatermelés sem a nitrogén, sem a foszfor tekintetében nem emelkedik a 2002-es szint fölé.

8. cikk

Felügyelet

(1)   Az illetékes hatóságnak minden település esetében a legelőgazdaságok és az állatállományok, illetve az egyedi eltérésben részesülő mezőgazdasági területek százalékos arányát feltüntető térképet kell készítenie, és azt évente frissítenie.

E térképeket évente át kell adni a Bizottságnak, első alkalommal 2006 második negyedévében.

(2)   A felszín alatti vizek, a folyóvizek és a sekély talajvizek mintavételezésének felügyeleti rendszerét mint eltérés tárgyát képező felügyeleti területek hálózatát kell létrehozni és fenntartani.

A legalább háromszáz, egyedi eltérésben részesülő gazdaságot felügyelő rendszernek ki kell terjednie az összes talajtípusra (agyagos, tőzeges, homokos, homokos-löszös), a trágyázási gyakorlatokra és a vetésforgóra. A felügyeleti rendszer összetétele nem változhat e határozat alkalmazási időszaka alatt.

(3)   Az egyedi eltérésben részesülő gazdaságokban felmérés és folyamatos tápanyagelemzés szükséges a helyi földhasználat, a vetésforgók és a mezőgazdasági gyakorlatok adatainak biztosítása érdekében. Ezen adatokat a nitrátlúgozódás és a foszforveszteségek mértékére vonatkozó, modell alapú számításokhoz lehet alkalmazni azokon a területeken, ahol évenként és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó szerves trágyát használnak.

(4)   A felügyeleti rendszerhez tartozó gazdaságok sekély talajvizei, felszín alatt vizei, szennyvize és folyóvizei adatokat kell hogy biztosítsanak a gyökér menti területek felől a talajvíz- és felszínivíz-rendszerbe távozó víz nitrogén- és foszforkoncentrációját illetően.

(5)   Megerősített vízfelügyeletet kell biztosítani a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan.

9. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az illetékes nemzeti hatóságnak az egyedi eltérésben részesülő gazdaságok tekintetében közigazgatási ellenőrzéseket kell véghezvinnie az évente és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállományból eredő trágyának, a teljes nitrogén- és foszfátalkalmazás szabványának és a földhasználati feltételeknek a megfelelési vizsgálata érdekében.

(2)   A kockázatszámításon, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapuló vizsgálati tervet kell készíteni.

Az egyedi eltérésben részesülő gazdaságok legalább 5 %-ában egyedi vizsgálatokat kell végezni a földhasználat, az állatállomány száma és a trágyatermelés vonatkozásában.

Az 5. és 6. cikkben meghatározott feltételek tekintetében helyszíni ellenőrzést kell véghez vinni a gazdaságok legalább 3 %-ában.

10. cikk

Jelentéstétel

(1)   Az illetékes hatóságnak a felügyelet eredményeit minden évben át kell adnia a Bizottságnak az értékelési gyakorlatról (ellenőrzések a gazdaságok szintjén, beleértve a közigazgatási és helyszíni ellenőrzések eredményei alapján meg nem felelőnek bizonyult gazdaságokra vonatkozó információkat), valamint a – gyökér menti lúgozódási vizsgálaton, a felszíni- és talajvízminőségen, illetve a modell alapú számításon alapuló – vízminőség-változásról szóló összefoglaló jelentéssel együtt.

Az első jelentést 2007 márciusában, az azt követőeket pedig minden további év, így 2008, 2009 és 2010 márciusában kell átadni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatokon felül a jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | minden, egyedi eltérésben részesülő gazdaságban a trágyázáshoz kapcsolódó adatok; |
| --- | --- |

a)

minden, egyedi eltérésben részesülő gazdaságban a trágyázáshoz kapcsolódó adatok;

| b) | minden állatkategóriában Hollandia és az eltérésben részesülő gazdaságok állatállományának számára vonatkozó tendencia leírása; |
| --- | --- |

b)

minden állatkategóriában Hollandia és az eltérésben részesülő gazdaságok állatállományának számára vonatkozó tendencia leírása;

| c) | a nemzeti trágyatermelés tendenciája a trágyában található nitrogén- és foszfáttartalom vonatkozásában; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti trágyatermelés tendenciája a trágyában található nitrogén- és foszfáttartalom vonatkozásában;

| d) | a sertés- és szárnyastrágya tápanyag-kiválasztási együtthatójához kapcsolódó ellenőrzések eredményeinek összefoglalása nemzeti szinten. |
| --- | --- |

d)

a sertés- és szárnyastrágya tápanyag-kiválasztási együtthatójához kapcsolódó ellenőrzések eredményeinek összefoglalása nemzeti szinten.

(3)   Az elért eredményeket a Bizottság figyelembe veszi, tekintettel a holland hatóságok esetleges újabb eltérési kérelmére.

(4)   Az eltérésben részesülő legelőgazdaságok irányításával és az irányítás javulásának szintjével kapcsolatos adatok biztosítása érdekében az illetékes hatóságnak minden talajtípus és növénykultúra tekintetében trágyázási és hozamjelentést kell készítenie.

11. cikk

Hatálybalépés

Ezt a határozatot 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a határozat 2009. december 31-ig marad hatályban.

12. cikk

E határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 8-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

1

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/94

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2005. december 8.)

a 2494/95/EK tanácsi rendelet keretén belül a harmonizált fogyasztói árindexben az egészségügyi reformokra vonatkozó egyes kérdések kezeléséről és erre vonatkozóan egyedi végrehajtási intézkedésekről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/881/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikkére,

mivel:

| (1) | 2006 januárjától a hollandiai egészségbiztosítást megreformálják. Új kötelező alapvető társadalombiztosítási rendszer fedezi a teljes népességre irányuló egészségügyi ellátás jelentős részét, és várhatóan a teljes népesség kb. 37,5 %-a kerül át magánbiztosítási rendszerekből az új társadalombiztosítási rendszerbe (a továbbiakban: reform). |
| --- | --- |

(1)

2006 januárjától a hollandiai egészségbiztosítást megreformálják. Új kötelező alapvető társadalombiztosítási rendszer fedezi a teljes népességre irányuló egészségügyi ellátás jelentős részét, és várhatóan a teljes népesség kb. 37,5 %-a kerül át magánbiztosítási rendszerekből az új társadalombiztosítási rendszerbe (a továbbiakban: reform).

| (2) | A reform alapvető változást hoz az egészségügyi ellátási rendszer szervezésében és intézményi szerkezetében. E reformot a harmonizált fogyasztói árindexekben (HICP) megfelelően kell kezelni, ami összhangban áll a HICP jogi keretével, különösen a következő rendeletekkel:






  — | a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendelet (1) és különösen annak 4. cikke, 5. cikkének (3) bekezdése, 8. cikkének (3) bekezdése, 9. és 12. cikke, |
| --- | --- | --- |

(2)

A reform alapvető változást hoz az egészségügyi ellátási rendszer szervezésében és intézményi szerkezetében. E reformot a harmonizált fogyasztói árindexekben (HICP) megfelelően kell kezelni, ami összhangban áll a HICP jogi keretével, különösen a következő rendeletekkel:

—

a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendelet (1) és különösen annak 4. cikke, 5. cikkének (3) bekezdése, 8. cikkének (3) bekezdése, 9. és 12. cikke,

| — | a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó kezdeti intézkedésekről szóló, 1996. szeptember 9-i 1749/96/EK bizottsági rendelet (2) és különösen annak 2. és 4. cikke, Ia. melléklete és különösen annak 16. és 17. lábjegyzete, |
| --- | --- |

—

a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó kezdeti intézkedésekről szóló, 1996. szeptember 9-i 1749/96/EK bizottsági rendelet (2) és különösen annak 2. és 4. cikke, Ia. melléklete és különösen annak 16. és 17. lábjegyzete,

| — | a HICP-súlyozás minőségére vonatkozó minimumszabályok tekintetében, a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1997. december 10-i 2454/97/EK bizottsági rendelet (3), |
| --- | --- |

—

a HICP-súlyozás minőségére vonatkozó minimumszabályok tekintetében, a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1997. december 10-i 2454/97/EK bizottsági rendelet (3),

| — | a biztosítás harmonizált fogyasztói árindexben történő kezelésének minimumszabályai tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 2214/96/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 1999. július 23-i 1617/1999/EK bizottsági rendelet (4) és különösen annak 2. és 3. cikke, |
| --- | --- |

—

a biztosítás harmonizált fogyasztói árindexben történő kezelésének minimumszabályai tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 2214/96/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 1999. július 23-i 1617/1999/EK bizottsági rendelet (4) és különösen annak 2. és 3. cikke,

| — | az egészségügy, oktatás és szociális ellátás ágazatok termékeinek a harmonizált fogyasztói árindexben történő kezelésére vonatkozó minimumszabályok tekintetében a 2494/95/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. október 8-i 2166/1999/EK tanácsi rendelet (5) és különösen annak 4. cikke, |
| --- | --- |

—

az egészségügy, oktatás és szociális ellátás ágazatok termékeinek a harmonizált fogyasztói árindexben történő kezelésére vonatkozó minimumszabályok tekintetében a 2494/95/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. október 8-i 2166/1999/EK tanácsi rendelet (5) és különösen annak 4. cikke,

és összehasonlítható, megbízható és releváns HICP-ket eredményez.

| (3) | A HICP jogi kerete e reform esetét, amely a társadalombiztosítás támogatási és hozzáférési szabályaiban alapvető változásokat hordoz magában, nem kezeli nyíltan és egyedi módon. Figyelembe véve a HICP-re gyakorolt esetleges hatást és a felhasználók ebből következő bizonytalanságát, a reform HICP-ben történő kezelésére vonatkozóan a Bizottság ajánlás kiadását tartja szükségesnek a meglévő HICP-rendeletek tisztázása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A HICP jogi kerete e reform esetét, amely a társadalombiztosítás támogatási és hozzáférési szabályaiban alapvető változásokat hordoz magában, nem kezeli nyíltan és egyedi módon. Figyelembe véve a HICP-re gyakorolt esetleges hatást és a felhasználók ebből következő bizonytalanságát, a reform HICP-ben történő kezelésére vonatkozóan a Bizottság ajánlás kiadását tartja szükségesnek a meglévő HICP-rendeletek tisztázása érdekében.

| (4) | A fogyasztói árakban bekövetkezett változások mérése érdekében a HICP-kre vonatkozó jogi keret megkívánja, hogy a HICP figyelembe vegye a zéró árakról pozitív árakra történő változásokat, és fordítva is. E követemény külön történő olvasása azt mutathatja, hogy e reform eredményeként a HICP igen jelentős inflációcsökkenést jegyez. A reform összefüggésében azonban a Bizottság (Eurostat) úgy véli, hogy ez a fajta kezelés különféle értékkoncepciókat alkalmazó árkalkulációs tranzakciók következtében indokolatlan árváltozást mutatna. |
| --- | --- |

(4)

A fogyasztói árakban bekövetkezett változások mérése érdekében a HICP-kre vonatkozó jogi keret megkívánja, hogy a HICP figyelembe vegye a zéró árakról pozitív árakra történő változásokat, és fordítva is. E követemény külön történő olvasása azt mutathatja, hogy e reform eredményeként a HICP igen jelentős inflációcsökkenést jegyez. A reform összefüggésében azonban a Bizottság (Eurostat) úgy véli, hogy ez a fajta kezelés különféle értékkoncepciókat alkalmazó árkalkulációs tranzakciók következtében indokolatlan árváltozást mutatna.

| (5) | A HICP-ben az egészségügyi ellátási kiadások értékelése (COICOP/HICP 06) (6) az egészségbiztosítás kezelésétől (COICOP/HICP 12.5.3) függ. |
| --- | --- |

(5)

A HICP-ben az egészségügyi ellátási kiadások értékelése (COICOP/HICP 06) (6) az egészségbiztosítás kezelésétől (COICOP/HICP 12.5.3) függ.

| (6) | A társadalombiztosítás nem esik a háztartások végső fogyasztási kiadásának (HFMCE) hatáskörébe sem a reform előtt, sem utána. A reform eredményeként a magánbiztosítási rendszerekbe tartozó népesség létszáma jelentősen csökken. |
| --- | --- |

(6)

A társadalombiztosítás nem esik a háztartások végső fogyasztási kiadásának (HFMCE) hatáskörébe sem a reform előtt, sem utána. A reform eredményeként a magánbiztosítási rendszerekbe tartozó népesség létszáma jelentősen csökken.

| (7) | Az egészségügyi ellátás terén az egy főre jutó fogyasztási mennyiségek elméletileg változatlanok maradnak az alap vagy referencia-időszakban mértekhez képest, azonban az összehasonlított időszakokban az egészségbiztosítási rendszerekben alkalmazandó új támogatási és hozzáférési szabályok következtében a fogyasztói népesség összetétele és az értékelési koncepció egyaránt változik. |
| --- | --- |

(7)

Az egészségügyi ellátás terén az egy főre jutó fogyasztási mennyiségek elméletileg változatlanok maradnak az alap vagy referencia-időszakban mértekhez képest, azonban az összehasonlított időszakokban az egészségbiztosítási rendszerekben alkalmazandó új támogatási és hozzáférési szabályok következtében a fogyasztói népesség összetétele és az értékelési koncepció egyaránt változik.

| (8) | Januártól, azaz a reform hatálybalépésétől kezdődően az új társadalombiztosítási rendszerre áttérő fogyasztók HICP-kre gyakorolt hatása ezért a HICP-re nézve hozzávetőlegesen semleges. |
| --- | --- |

(8)

Januártól, azaz a reform hatálybalépésétől kezdődően az új társadalombiztosítási rendszerre áttérő fogyasztók HICP-kre gyakorolt hatása ezért a HICP-re nézve hozzávetőlegesen semleges.

| (9) | A Bizottság úgy véli, hogy ez a fajta kezelés nem kérdőjelezi meg a zéró árról pozitív árakra történő változások és fordítva (pl. a 2000-es műsorszórási engedély visszavonása és a 2004-es egészségbiztosítási reform Hollandiában vagy a 2004-es egészségügyi reform Németországban) korábbi példáinak kezelését. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság úgy véli, hogy ez a fajta kezelés nem kérdőjelezi meg a zéró árról pozitív árakra történő változások és fordítva (pl. a 2000-es műsorszórási engedély visszavonása és a 2004-es egészségbiztosítási reform Hollandiában vagy a 2004-es egészségügyi reform Németországban) korábbi példáinak kezelését.

| (10) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság (Eurostat) figyelembe vette a HICP-felhasználók és a nemzeti HICP-szakértők nézeteit, |
| --- | --- |

(10)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság (Eurostat) figyelembe vette a HICP-felhasználók és a nemzeti HICP-szakértők nézeteit,

AJÁNLJA:

| 1. | A fogyasztói árakban bekövetkezett változásokat a HICP számára nem egyszerűen a társadalombiztosítást érintő támogathatósági és hozzáférési szabályokban történt változások eredményeként kell mérni. Ehelyett a HICP-nek magában kell foglalnia az egy és ugyanazon rendszeren belüli árak változását és az egy és ugyanazon rendszeren belüli szabályokban bekövetkező változásokból származó árváltozásokat. |
| --- | --- |

1.

A fogyasztói árakban bekövetkezett változásokat a HICP számára nem egyszerűen a társadalombiztosítást érintő támogathatósági és hozzáférési szabályokban történt változások eredményeként kell mérni. Ehelyett a HICP-nek magában kell foglalnia az egy és ugyanazon rendszeren belüli árak változását és az egy és ugyanazon rendszeren belüli szabályokban bekövetkező változásokból származó árváltozásokat.

| 2. | Mind az árak, mind pedig az egészségbiztosítási és egészségügyi ellátási kiadások súlyai kölcsönösen koherensek, és ennek időtállóan így kell lennie. |
| --- | --- |

2.

Mind az árak, mind pedig az egészségbiztosítási és egészségügyi ellátási kiadások súlyai kölcsönösen koherensek, és ennek időtállóan így kell lennie.

| 3. | A HICP pontossága és relevanciája érdekében a fent említett jellemzőkkel rendelkező reformokat figyelembe kell venni a súlyok kiigazítása által és az árindexek rögzítésével a következők esetében:






  a) | egészségbiztosítás vagy az egészségbiztosításon belül a legutolsó olyan december és január közötti időszakban, amikor reform lép hatályba; |
| --- | --- | --- |

3.

A HICP pontossága és relevanciája érdekében a fent említett jellemzőkkel rendelkező reformokat figyelembe kell venni a súlyok kiigazítása által és az árindexek rögzítésével a következők esetében:

a)

egészségbiztosítás vagy az egészségbiztosításon belül a legutolsó olyan december és január közötti időszakban, amikor reform lép hatályba;

| b) | egészségügyi ellátási kiadás vagy az egészségügyi ellátási kiadáson belül a legutolsó olyan december és január közötti időszakban, amikor reform lép hatályba. A kezelés így összhangban áll az egészségbiztosítás kezelésével. |
| --- | --- |

b)

egészségügyi ellátási kiadás vagy az egészségügyi ellátási kiadáson belül a legutolsó olyan december és január közötti időszakban, amikor reform lép hatályba. A kezelés így összhangban áll az egészségbiztosítás kezelésével.

| 4. | Ezt az ajánlást a HICP-ket összegyűjtő hatóságoknak figyelembe kell venniük az egyes reformok különleges körülményeinek tekintetbevételével. |
| --- | --- |

4.

Ezt az ajánlást a HICP-ket összegyűjtő hatóságoknak figyelembe kell venniük az egyes reformok különleges körülményeinek tekintetbevételével.

| 5. | Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
| --- | --- |

5.

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 8-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 257., 1995.10.27., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 229., 1996.9.10., 3. o. A legutóbb az 1708/2005/EK rendelettel (HL L 274., 2005.10.20., 9. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 340., 1997.12.11., 24. o.

3

(4)  HL L 192., 1999.7.24., 9. o.

4

(5)  HL L 266., 1999.10.14., 1. o.

5

(6)  Az egyéni fogyasztás cél szerinti osztályozása illeszkedik a HICP-k (COICOP/HICP) igényeihez.

6

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/96 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/96

---

AZ EK–EFTA EGYSÉGES ÁRUTOVÁBBÍTÁSI VEGYES BIZOTTSÁG 6/2005 HATÁROZATA

(2005. október 4.)

az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezmény módosításáról

(2005/882/EK)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményre (1) (a továbbiakban: az egyezmény), és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Románia csatlakozik az egyezményhez. |
| --- | --- |

(1)

Románia csatlakozik az egyezményhez.

| (2) | Az egyezményben alkalmazott nyelvi hivatkozások román fordítását a maguk helyén az egyezménybe kell foglalni. |
| --- | --- |

(2)

Az egyezményben alkalmazott nyelvi hivatkozások román fordítását a maguk helyén az egyezménybe kell foglalni.

| (3) | E határozat alkalmazásának időpontja meg kell hogy feleljen Romániának az egyezményhez történő csatlakozásának időpontjával. |
| --- | --- |

(3)

E határozat alkalmazásának időpontja meg kell hogy feleljen Romániának az egyezményhez történő csatlakozásának időpontjával.

| (4) | Annak érdekében, hogy a biztosítéknyújtáshoz kapcsolódó, Románia csatlakozása előtt hatályos kritériumoknak megfelelő formanyomtatványokat használni lehessen, egy átmeneti időszak kerül kijelölésre, melynek során ezek a formanyomtatványok bizonyos módosításokkal használhatók maradnának. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a biztosítéknyújtáshoz kapcsolódó, Románia csatlakozása előtt hatályos kritériumoknak megfelelő formanyomtatványokat használni lehessen, egy átmeneti időszak kerül kijelölésre, melynek során ezek a formanyomtatványok bizonyos módosításokkal használhatók maradnának.

| (5) | Ennélfogva az egyezményt ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ennélfogva az egyezményt ennek megfelelően módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. függelék e határozat A. mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

1.

Az I. függelék e határozat A. mellékletével összhangban módosul.

| 2. | A II. függelék e határozat B. mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. függelék e határozat B. mellékletével összhangban módosul.

| 3. | A III. függelék e határozat C. mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

3.

A III. függelék e határozat C. mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

(2)   A III. függelék B1., B2., B4., B5. és B6. mellékletében említett formanyomtatványok – a szükséges földrajzi és értesítésicím-megjelölési, valamint a felhatalmazott képviselőt jelölő módosításokkal – a továbbiakban is legkésőbb 2006. december 31-ig felhasználhatók.

Kelt Bázelben, 2005. október 4-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Rudolf DIETRICH

---

(1)  HL L 226., 1987.8.13., 2. o. A legutóbb a 4/2005 határozattal (HL L 225., 2005.8.31., 29. o.) módosított egyezmény.

1

---

A. MELLÉKLET

Az I. függelék az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 14. cikk (3) bekezdésének második albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Validitate limitată”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 14. cikk (3) bekezdésének második albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Validitate limitată”;

| 2. | A 28. cikk (7) bekezdésének második albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Dispensă”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 28. cikk (7) bekezdésének második albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Dispensă”;

| 3. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Probă alternativă”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Probă alternativă”;

| b) | A (4) bekezdés második albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Diferenţe: mărfuri prezentate la biroul vamal......(nume şi ţara)”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A (4) bekezdés második albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Diferenţe: mărfuri prezentate la biroul vamal......(nume şi ţara)”;

| c) | A (5) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Ieşire din... supusă restricţiilor sau impozitelor prin Reglementarea/Directiva/Decizia nr......”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A (5) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Ieşire din... supusă restricţiilor sau impozitelor prin Reglementarea/Directiva/Decizia nr......”;

| 4. | A 64. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Dispensă de la itinerariul obligatoriu”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 64. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Dispensă de la itinerariul obligatoriu”;

| 5. | A 69. cikk (1) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Expeditor agreat”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 69. cikk (1) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Expeditor agreat”;

| 6. | A 70. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Dispensă de semnătură”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 70. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Dispensă de semnătură”;

| 7. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 2.8. pont első francia bekezdése a következő francia albekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | GARANŢIE GLOBALĂ INTERZISĂ”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2.8. pont első francia bekezdése a következő francia albekezdéssel egészül ki:

„—

RO

GARANŢIE GLOBALĂ INTERZISĂ”;

| b) | A 4.3. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | UTILIZARE NELIMITATĂ”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A 4.3. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

UTILIZARE NELIMITATĂ”.

---

B. MELLÉKLET

A II. függelék az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 4. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Eliberat ulterior”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Eliberat ulterior”;

| 2. | A 16. cikk (2) bekezdése az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Expeditor agreat”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 16. cikk (2) bekezdése az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Expeditor agreat”;

| 3. | A 17. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Dispensă de semnătură”. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 17. cikk (2) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Dispensă de semnătură”.

---

C. MELLÉKLET

A III. függelék az alábbiak szerint módosul:

| 1. | Az A7. melléklet II. címének I. szakasza az alábbiak szerint módosul:






  a) | A 2. rovat harmadik albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Diverşi”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az A7. melléklet II. címének I. szakasza az alábbiak szerint módosul:

a)

A 2. rovat harmadik albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Diverşi”;

| b) | A 31. rovat első albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Vrac”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A 31. rovat első albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Vrac”;

| c) | A 40. rovat a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Diverşi”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A 40. rovat a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Diverşi”;

| 2. | Az A8. melléklet B. része a következőképpen módosul:






  a) | A 2. rovat a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Diverşi”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Az A8. melléklet B. része a következőképpen módosul:

a)

A 2. rovat a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Diverşi”;

| b) | A 14. rovat első albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Expeditor”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A 14. rovat első albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Expeditor”;

| c) | A 31. rovat első albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Vrac”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A 31. rovat első albekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Vrac”;

| 3. | Az A9. melléklet 51. rovatában az alkalmazandó kódok felsorolása az alábbi kóddal egészül ki a Norvégiára és Svájcra alkalmazandó kódok között:






  „Románia | RO”; |
| --- | --- | --- |

3.

Az A9. melléklet 51. rovatában az alkalmazandó kódok felsorolása az alábbi kóddal egészül ki a Norvégiára és Svájcra alkalmazandó kódok között:

„Románia

RO”;

| 4. | A B1. melléklet helyébe a következő lép:

  „B1. MELLÉKLET
  EGYSÉGES/KÖZÖSSÉGI ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁS |
| --- | --- |

4.

A B1. melléklet helyébe a következő lép:

„B1. MELLÉKLET

EGYSÉGES/KÖZÖSSÉGI ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁS

Image

Image

| 5. | A B2. melléklet helyébe a következő lép:

  „B2. MELLÉKLET
  EGYSÉGES/KÖZÖSSÉGI ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁS |
| --- | --- |

5.

A B2. melléklet helyébe a következő lép:

„B2. MELLÉKLET

EGYSÉGES/KÖZÖSSÉGI ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁS

Image

Image

| 6. | A B4. melléklet helyébe a következő lép:

  „B4. MELLÉKLET
  EGYSÉGES/KÖZÖSSÉGI ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁS |
| --- | --- |

6.

A B4. melléklet helyébe a következő lép:

„B4. MELLÉKLET

EGYSÉGES/KÖZÖSSÉGI ÁRUTOVÁBBÍTÁSI ELJÁRÁS

Image

Image

| 7. | A B5. melléklet 7. rovata a „Norvégia” és „Svájc” szavak között a „Románia” szóval egészül ki; |
| --- | --- |

7.

A B5. melléklet 7. rovata a „Norvégia” és „Svájc” szavak között a „Románia” szóval egészül ki;

| 8. | A B6. melléklet 6. rovata a „Norvégia” és „Svájc” szavak között a „Románia” szóval egészül ki; |
| --- | --- |

8.

A B6. melléklet 6. rovata a „Norvégia” és „Svájc” szavak között a „Románia” szóval egészül ki;

| 9. | A B7. melléklet 1.2.1. pontja a következő francia bekezdéssel egészül ki:







  „— | RO | Validitate limitată”. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A B7. melléklet 1.2.1. pontja a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

RO

Validitate limitată”.

---

| 10.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 324/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 324/107

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. december 9.)

Ukrajnában a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről

(az értesítés a C(2005) 5385. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/883/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 22. cikkére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, ami rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója nemzetközi kereskedelem útján bekerülhet az élő baromfiállományba és baromfitermékekbe. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfik és madarak elhullással és rendellenességekkel járó fertőző vírusos betegsége, ami rövid időn belül az állat- és a közegészségügyre komoly veszélyt jelentő, és a baromfitenyésztés jövedelmezőségét jelentősen csökkentő járványos méreteket ölthet. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója nemzetközi kereskedelem útján bekerülhet az élő baromfiállományba és baromfitermékekbe.

| (2) | 2005. december 5-én Ukrajna madárinfluenza kitöréséről tájékoztatta a Bizottságot. Az izolált H5 vírus és a klinikai kép a neuraminidáz (N) típusa és a patogenitási index folyamatban lévő meghatározásáig magas patogenitású madárinfluenza gyanújára enged következtetni. |
| --- | --- |

(2)

2005. december 5-én Ukrajna madárinfluenza kitöréséről tájékoztatta a Bizottságot. Az izolált H5 vírus és a klinikai kép a neuraminidáz (N) típusa és a patogenitási index folyamatban lévő meghatározásáig magas patogenitású madárinfluenza gyanújára enged következtetni.

| (3) | A madarak, a baromfi és az e fajokból származó termékek Ukrajnából történő behozatala nem engedélyezett a baromfin kívüli élő madarak, kezeletlen toll és egyes kezelt melléktermékek kivételével, beleértve a kezelt tollat, amely nem jelent a Közösségre számára állat-egészségügyi veszélyt. Az egyes harmadik országokban előforduló nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a tulajdonosaik kíséretében lévő madarak harmadik országokból történő mozgásáról szóló 2005/759/EK határozat (2) és az egyes harmadik országokban előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban a fogságban élő madarak behozatalára vonatkozó egyes védekezési intézkedésekről szóló 2005/760/EK határozat (3)2006. január 31-ig felfüggeszti a baromfin kívüli élő madarak és kedvtelésből tartott madarak Ukrajnából történő behozatalát. |
| --- | --- |

(3)

A madarak, a baromfi és az e fajokból származó termékek Ukrajnából történő behozatala nem engedélyezett a baromfin kívüli élő madarak, kezeletlen toll és egyes kezelt melléktermékek kivételével, beleértve a kezelt tollat, amely nem jelent a Közösségre számára állat-egészségügyi veszélyt. Az egyes harmadik országokban előforduló nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a tulajdonosaik kíséretében lévő madarak harmadik országokból történő mozgásáról szóló 2005/759/EK határozat (2) és az egyes harmadik országokban előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban a fogságban élő madarak behozatalára vonatkozó egyes védekezési intézkedésekről szóló 2005/760/EK határozat (3)2006. január 31-ig felfüggeszti a baromfin kívüli élő madarak és kedvtelésből tartott madarak Ukrajnából történő behozatalát.

| (4) | A betegség Közösségbe történő behurcolásának állat-egészségügyi kockázatát tekintetbe véve ezért helyénvaló átmenetileg felfüggeszteni a kezeletlen toll Ukrajnából történő behozatalát. |
| --- | --- |

(4)

A betegség Közösségbe történő behurcolásának állat-egészségügyi kockázatát tekintetbe véve ezért helyénvaló átmenetileg felfüggeszteni a kezeletlen toll Ukrajnából történő behozatalát.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok felfüggesztik kezeletlen toll és kezeletlen tollrészek Ukrajna területéről történő behozatalát.

2. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy Ukrajna területéről történő behozatal esetében a kezelt toll és tollrészek szállítmányait (a kezelt díszítő célú tollak, az utazók által saját használatra maguknál tartott kezelt tollak vagy a magánszemélyeknek nem ipari célra küldött kezelt tollak szállítmányai kivételével) a kezelt toll és tollrészek gőzöléssel vagy a kórokozók inaktivitását biztosító más módszerrel történő kezelését igazoló kereskedelmi okmány kísérje.

3. cikk

A tagállamok haladéktalanul meghozzák az e határozatnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és kihirdetik azokat. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

4. cikk

Ezt a határozatot 2006. május 31-ig kell alkalmazni.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 9-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 24., 1998.1.31., 9. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv. Helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

1

(2)  HL L 285., 2005.10.28., 52. o.

2

(3)  HL L 285., 2005.10.28., 60. o.

3

---