# Úřední věstník L 299/16.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 299 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4816. listopadu 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 299

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4816. listopadu 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1858/2005 ze dne 8. listopadu 2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1859/2005 ze dne 14. listopadu 2005 o zavedení některých omezujících opatření vůči Uzbekistánu | 23 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1860/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 32 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1861/2005 ze dne 15. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1064/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné ze zásob litevské intervenční agentury | 34 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1862/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej pšenice obecné na trhu Společenství ze zásob litevské intervenční agentury za účelem jejího zpracování na mouku ve Společenství | 35 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1863/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej pšenice obecné na trhu Společenství ze zásob lotyšské intervenční agentury za účelem jejího zpracování na mouku ve Společenství | 40 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1864/2005 ze dne 15. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví č. 1 (IFRIC 1) a mezinárodní účetní standardy č. 32 a 39 (
  1
  ) | 45 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1865/2005 ze dne 15. listopadu 2005, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. listopadu 2005 | 58 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 1858/2005 ze dne 8. listopadu 2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 1859/2005 ze dne 14. listopadu 2005 o zavedení některých omezujících opatření vůči Uzbekistánu

23

Nařízení Komise (ES) č. 1860/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

32

*

Nařízení Komise (ES) č. 1861/2005 ze dne 15. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1064/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné ze zásob litevské intervenční agentury

34

*

Nařízení Komise (ES) č. 1862/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej pšenice obecné na trhu Společenství ze zásob litevské intervenční agentury za účelem jejího zpracování na mouku ve Společenství

35

*

Nařízení Komise (ES) č. 1863/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej pšenice obecné na trhu Společenství ze zásob lotyšské intervenční agentury za účelem jejího zpracování na mouku ve Společenství

40

*

Nařízení Komise (ES) č. 1864/2005 ze dne 15. listopadu 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví č. 1 (IFRIC 1) a mezinárodní účetní standardy č. 32 a 39 (
  1
  )

1

45

Nařízení Komise (ES) č. 1865/2005 ze dne 15. listopadu 2005, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. listopadu 2005

58

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2005 o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech jménem Společenství | 61 |
| Dohoda mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech | 62 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 14. listopadu 2005, kterým se Německu povoluje pokračovat v pokusu týkajícím se nového enologického postupu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4376) | 71 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2005 o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech jménem Společenství

61

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech

62

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 14. listopadu 2005, kterým se Německu povoluje pokračovat v pokusu týkajícím se nového enologického postupu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 4376)

(oznámeno pod číslem K(2005) 4376)

71

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Společný postoj Rady 2005/792/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o omezujících opatřeních proti Uzbekistánu | 72 |
| | * | Společný postoj Rady 2005/793/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie | 80 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Společný postoj Rady 2005/792/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o omezujících opatřeních proti Uzbekistánu

72

*

Společný postoj Rady 2005/793/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1858/2005

ze dne 8. listopadu 2005,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Platná opatření

| (1) | V srpnu 1999 uložila Rada nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny. Šetření, na jehož základě byla uložena tato opatření, se dále označuje jako „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

V srpnu 1999 uložila Rada nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny. Šetření, na jehož základě byla uložena tato opatření, se dále označuje jako „původní šetření“.

| (2) | Na tyto dovozy byla uložena opatření ve formě valorického cla, s výjimkou dovozů od jednoho indického, jednoho mexického, jednoho jihoafrického a jednoho ukrajinského vyvážejícího výrobce, od nichž byly přijaty závazky rozhodnutím Komise 1999/572/ES (3). Nařízením (ES) č. 1678/2003 Komise vypověděla závazek nabídnutý výše zmíněným ukrajinským vyvážejícím výrobcem a nařízením (ES) č. 1674/2003 Rada tomuto vývozci opětovně uložila odpovídající valorické antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(2)

Na tyto dovozy byla uložena opatření ve formě valorického cla, s výjimkou dovozů od jednoho indického, jednoho mexického, jednoho jihoafrického a jednoho ukrajinského vyvážejícího výrobce, od nichž byly přijaty závazky rozhodnutím Komise 1999/572/ES (3). Nařízením (ES) č. 1678/2003 Komise vypověděla závazek nabídnutý výše zmíněným ukrajinským vyvážejícím výrobcem a nařízením (ES) č. 1674/2003 Rada tomuto vývozci opětovně uložila odpovídající valorické antidumpingové clo.

| (3) | Na základě šetření podle článku 13 základního nařízení bylo následně zjištěno, že původní opatření týkající se dovozů z Ukrajiny a z ČLR jsou obcházena prostřednictvím dodávek přes Moldavsko, respektive přes Maroko. Konečné antidumpingové clo uložené z dovozu dotyčného výrobku pocházejícího z Ukrajiny bylo proto nařízením Rady (ES) č. 760/2004 (4) rozšířeno na dovoz stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska. Obdobně bylo antidumpingové clo uložené z dovozu výrobku pocházejícího z ČLR rozšířeno nařízením Rady (ES) č. 1886/2004 (5) na dovoz stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Maroka, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných skutečným marockým výrobcem. |
| --- | --- |

(3)

Na základě šetření podle článku 13 základního nařízení bylo následně zjištěno, že původní opatření týkající se dovozů z Ukrajiny a z ČLR jsou obcházena prostřednictvím dodávek přes Moldavsko, respektive přes Maroko. Konečné antidumpingové clo uložené z dovozu dotyčného výrobku pocházejícího z Ukrajiny bylo proto nařízením Rady (ES) č. 760/2004 (4) rozšířeno na dovoz stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska. Obdobně bylo antidumpingové clo uložené z dovozu výrobku pocházejícího z ČLR rozšířeno nařízením Rady (ES) č. 1886/2004 (5) na dovoz stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Maroka, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných skutečným marockým výrobcem.

1.2.   Šetření týkající se jiné země

| (4) | Dne 20. listopadu 2004 zahájila Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) antidumpingové šetření týkající se dovozů stejného výrobku pocházejícího z Korejské republiky, a to z podnětu podaného daným výrobním odvětvím Společenství obsahujícím přesvědčivé důkazy potvrzující, že na tyto dovozy je používán dumping, a způsobují proto újmu danému výrobnímu odvětví Společenství. Šetření bylo ukončeno rozhodnutím Komise 2005/739/ES (7), aniž by byla uložena jakákoli opatření. |
| --- | --- |

(4)

Dne 20. listopadu 2004 zahájila Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) antidumpingové šetření týkající se dovozů stejného výrobku pocházejícího z Korejské republiky, a to z podnětu podaného daným výrobním odvětvím Společenství obsahujícím přesvědčivé důkazy potvrzující, že na tyto dovozy je používán dumping, a způsobují proto újmu danému výrobnímu odvětví Společenství. Šetření bylo ukončeno rozhodnutím Komise 2005/739/ES (7), aniž by byla uložena jakákoli opatření.

1.3.   Žádost o přezkum

| (5) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny (8) obdržela Komise dne 17. května 2004 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny (8) obdržela Komise dne 17. května 2004 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (6) | Žádost předložil Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů ve Společenství. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně mělo za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Žádost předložil Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů ve Společenství. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně mělo za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (7) | Ve vztahu k dovozům dotyčného výrobku pocházejícího z Mexika takový důkaz neexistoval, a žadatel tudíž nepožadoval, aby bylo zahájeno řízení před pozbytím platnosti týkající se dovozu dotyčného výrobku pocházejícího z Mexika. Opatření použitelná na dovoz dotyčného výrobku pocházejícího z Mexika tudíž pozbyla platnosti dne 18. srpna 2004 (9). |
| --- | --- |

(7)

Ve vztahu k dovozům dotyčného výrobku pocházejícího z Mexika takový důkaz neexistoval, a žadatel tudíž nepožadoval, aby bylo zahájeno řízení před pozbytím platnosti týkající se dovozu dotyčného výrobku pocházejícího z Mexika. Opatření použitelná na dovoz dotyčného výrobku pocházejícího z Mexika tudíž pozbyla platnosti dne 18. srpna 2004 (9).

| (8) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a tento přezkum zahájila (10). |
| --- | --- |

(8)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a tento přezkum zahájila (10).

1.4.   Šetření

| (9) | Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružením, zástupcům zemí vývozu a výrobcům ve Společenství, že zahajuje přezkum opatření před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení sdělily písemně své připomínky a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(9)

Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružením, zástupcům zemí vývozu a výrobcům ve Společenství, že zahajuje přezkum opatření před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení sdělily písemně své připomínky a požádaly o slyšení.

| (10) | S ohledem na velký počet výrobců ve Společenství a dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v některé z dotčených zemí, považovala Komise za vhodné prověřit, zda by neměl být použit výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku skutečně nezbytný, a pokud ano, vybrat vhodný vzorek, byly výše uvedené strany podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se do dvou týdnů po zahájení řízení přihlásily a předložily informace požadované v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na velký počet výrobců ve Společenství a dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v některé z dotčených zemí, považovala Komise za vhodné prověřit, zda by neměl být použit výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku skutečně nezbytný, a pokud ano, vybrat vhodný vzorek, byly výše uvedené strany podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se do dvou týdnů po zahájení řízení přihlásily a předložily informace požadované v oznámení o zahájení řízení.

| (11) | Sedmnáct výrobců ze Společenství řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Ve formuláři pro výběr vzorku jsou, mimo jiné, požadovány informace o vývoji určitých „makro ukazatelů“ újmy, a to výrobní kapacity, objemu výroby, zásob, objemu prodejů a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(11)

Sedmnáct výrobců ze Společenství řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Ve formuláři pro výběr vzorku jsou, mimo jiné, požadovány informace o vývoji určitých „makro ukazatelů“ újmy, a to výrobní kapacity, objemu výroby, zásob, objemu prodejů a zaměstnanosti.

| (12) | Z výše zmíněných sedmnácti výrobců bylo jako vzorek vybráno pět společností, které jsou reprezentativními zástupci daného výrobního odvětví Společenství ve smyslu objemu výroby a prodejů dotyčného výrobku ve Společenství. |
| --- | --- |

(12)

Z výše zmíněných sedmnácti výrobců bylo jako vzorek vybráno pět společností, které jsou reprezentativními zástupci daného výrobního odvětví Společenství ve smyslu objemu výroby a prodejů dotyčného výrobku ve Společenství.

| (13) | Pouze jeden dovozce předložil informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřil svou ochotu dále spolupracovat s útvary Komise. S ohledem na tuto situaci se útvary Komise rozhodly nepoužít ve vztahu k dovozcům, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v některé z dotčených zemí, výběr vzorku, ale zaslat namísto toho dotazník výše uvedenému dovozci. Tento dovozce však odpověď na dotazník nezaslal. Má se tudíž za to, že spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v některé z dotčených zemí, byla nedostatečná. Sdružení zastupující zájmy výrobců (dále jen „EWRIA“) předložilo obecné připomínky, týkající se zejména definice dotyčného výrobku a obdobného výrobku. Tyto připomínky jsou řešeny v 19. a 20. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(13)

Pouze jeden dovozce předložil informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřil svou ochotu dále spolupracovat s útvary Komise. S ohledem na tuto situaci se útvary Komise rozhodly nepoužít ve vztahu k dovozcům, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v některé z dotčených zemí, výběr vzorku, ale zaslat namísto toho dotazník výše uvedenému dovozci. Tento dovozce však odpověď na dotazník nezaslal. Má se tudíž za to, že spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem v některé z dotčených zemí, byla nedostatečná. Sdružení zastupující zájmy výrobců (dále jen „EWRIA“) předložilo obecné připomínky, týkající se zejména definice dotyčného výrobku a obdobného výrobku. Tyto připomínky jsou řešeny v 19. a 20. bodě odůvodnění.

| (14) | Dotazníky byly tudíž zaslány pěti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku a všem známým vyvážejícím výrobcům. Dále byl kontaktován jeden výrobce z Turecka (dále jen „srovnatelná země“), kterému byl rovněž zaslán dotazník. |
| --- | --- |

(14)

Dotazníky byly tudíž zaslány pěti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku a všem známým vyvážejícím výrobcům. Dále byl kontaktován jeden výrobce z Turecka (dále jen „srovnatelná země“), kterému byl rovněž zaslán dotazník.

| (15) | Odpovědi na dotazník zaslalo pět výrobců ze Společenství zařazených do vzorku a tři vyvážející výrobci v dotčených zemích a rovněž dva dovozci, kteří jsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, a jeden výrobce ze srovnatelné země. |
| --- | --- |

(15)

Odpovědi na dotazník zaslalo pět výrobců ze Společenství zařazených do vzorku a tři vyvážející výrobci v dotčených zemích a rovněž dva dovozci, kteří jsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, a jeden výrobce ze srovnatelné země.

| (16) | Inspekce na místě proběhly v prostorách těchto společností: | Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Německo), |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Inspekce na místě proběhly v prostorách těchto společností:

Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku:

—

BTS Drahtseile GmbH (Německo),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),

| — | Trefileurope (Francie). |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Francie).

| | Výrobce v zemi vývozu:






  — | Usha Martin Ltd. (Indie). |
| --- | --- | --- |

Výrobce v zemi vývozu:

—

Usha Martin Ltd. (Indie).

| | Dovozci ve Společenství ve spojení s vyvážejícím výrobcem:






  — | Usha Martin UK (Spojené království), |
| --- | --- | --- |

Dovozci ve Společenství ve spojení s vyvážejícím výrobcem:

—

Usha Martin UK (Spojené království),

| — | Usha Martin Scandinavia (Dánsko). |
| --- | --- |

—

Usha Martin Scandinavia (Dánsko).

| | Výrobce ve srovnatelné zemi:






  — | Celik Halat (Turecko). |
| --- | --- | --- |

Výrobce ve srovnatelné zemi:

—

Celik Halat (Turecko).

| (17) | Šetření týkající se přetrvávajícího a/nebo obnoveného dumpingu a vzniku újmy zahrnovalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období šetření“). Přezkoumání trendů, které jsou relevantní pro posouzení, zda bude přetrvávat nebo bude obnovena újma, zahrnovalo období od 1. ledna 2001 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(17)

Šetření týkající se přetrvávajícího a/nebo obnoveného dumpingu a vzniku újmy zahrnovalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období šetření“). Přezkoumání trendů, které jsou relevantní pro posouzení, zda bude přetrvávat nebo bude obnovena újma, zahrnovalo období od 1. ledna 2001 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotyčný výrobek

| (18) | Dotyčným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření, na jehož základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm. V současnosti jsou zařaditelné do kódů ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 a ex 7312 10 99. |
| --- | --- |

(18)

Dotyčným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření, na jehož základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm. V současnosti jsou zařaditelné do kódů ex 7312 10 82, ex 7312 10 84, ex 7312 10 86, ex 7312 10 88 a ex 7312 10 99.

2.2.   Obdobný výrobek

| (19) | V souladu se zjištěním z původního šetření tento přezkum potvrdil, že dotyčný výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství a výrobcem ve srovnatelné zemi na trhu srovnatelné země, mají stejné základní fyzické vlastnosti a koncové užití, a považují se tudíž za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

V souladu se zjištěním z původního šetření tento přezkum potvrdil, že dotyčný výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství a výrobcem ve srovnatelné zemi na trhu srovnatelné země, mají stejné základní fyzické vlastnosti a koncové užití, a považují se tudíž za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (20) | Sdružení EWRIA zopakovalo svou námitku vznesenou v původním šetření, že dotyčný výrobek se výrazně liší od výrobků vyráběných a prodávaných ve Společenství, a neměl by být srovnáván. Tato námitka byla podrobně řešena v původním nařízení, kterým byla uložena prozatímní a konečná opatření na dovoz dotyčného výrobku, kdy bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely vyráběné ve Společenství a dovážené do Společenství jsou obdobné. Vzhledem k tomu, že sdružení EWRIA neuvedlo žádné nové skutečnosti prokazující, že se změnila východiska, z nichž vycházela původní zjištění, potvrzují se závěry učiněné v původním konečném nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Sdružení EWRIA zopakovalo svou námitku vznesenou v původním šetření, že dotyčný výrobek se výrazně liší od výrobků vyráběných a prodávaných ve Společenství, a neměl by být srovnáván. Tato námitka byla podrobně řešena v původním nařízení, kterým byla uložena prozatímní a konečná opatření na dovoz dotyčného výrobku, kdy bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely vyráběné ve Společenství a dovážené do Společenství jsou obdobné. Vzhledem k tomu, že sdružení EWRIA neuvedlo žádné nové skutečnosti prokazující, že se změnila východiska, z nichž vycházela původní zjištění, potvrzují se závěry učiněné v původním konečném nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČUJÍCÍHO NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

| (21) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvání. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvání.

3.1.   Předběžné poznámky

| (22) | Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z ČLR, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“), zaznamenaný Eurostatem, 7 784 tun, což představuje 4,4 % podíl na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(22)

Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z ČLR, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“), zaznamenaný Eurostatem, 7 784 tun, což představuje 4,4 % podíl na trhu Společenství.

| (23) | Období původního šetření zahrnovalo 15 měsíců (od 1. ledna 1997 do 31. března 1998) a týkalo se pouze dovozů do Společenství před jeho rozšířením. Údaje o dovozu z původního a stávajícího období šetření nejsou tudíž přímo srovnatelné. V každém případě, celkový dovoz z dotčených zemí do států EU-15 dosáhl v období původního šetření 21 102 tun, což představuje 14,3 % podíl na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Období původního šetření zahrnovalo 15 měsíců (od 1. ledna 1997 do 31. března 1998) a týkalo se pouze dovozů do Společenství před jeho rozšířením. Údaje o dovozu z původního a stávajícího období šetření nejsou tudíž přímo srovnatelné. V každém případě, celkový dovoz z dotčených zemí do států EU-15 dosáhl v období původního šetření 21 102 tun, což představuje 14,3 % podíl na trhu Společenství.

| (24) | V Indii spolupracoval jeden vyvážející výrobce pokrývající 75 % objemu vývozů zaznamenaného Eurostatem. Jediný známý vyvážející výrobce z Jihoafrické republiky poskytl informace o svých vývozních prodejích do Společenství uskutečněných během období šetření, které představovaly veškeré vývozy z Jihoafrické republiky do Společenství v tomto období. V ČLR spolupracoval jeden vyvážející výrobce pokrývající 75 % vývozních prodejů dotyčného výrobku z ČLR do Společenství. Konečně, při stávajícím šetření neposkytl součinnost žádný ze dvou vyvážejících výrobců na Ukrajině. |
| --- | --- |

(24)

V Indii spolupracoval jeden vyvážející výrobce pokrývající 75 % objemu vývozů zaznamenaného Eurostatem. Jediný známý vyvážející výrobce z Jihoafrické republiky poskytl informace o svých vývozních prodejích do Společenství uskutečněných během období šetření, které představovaly veškeré vývozy z Jihoafrické republiky do Společenství v tomto období. V ČLR spolupracoval jeden vyvážející výrobce pokrývající 75 % vývozních prodejů dotyčného výrobku z ČLR do Společenství. Konečně, při stávajícím šetření neposkytl součinnost žádný ze dvou vyvážejících výrobců na Ukrajině.

3.2.   Dumping uplatňovaný na dovozy během období šetření

| (25) | V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla použita stejná metodologie jako v případě původního šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. |
| --- | --- |

(25)

V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla použita stejná metodologie jako v případě původního šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti.

3.2.1.   Indie

| (26) | Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z Indie, zaznamenaný Eurostatem, 3 869 tun, což představuje 2,2 % podíl na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(26)

Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z Indie, zaznamenaný Eurostatem, 3 869 tun, což představuje 2,2 % podíl na trhu Společenství.

3.2.1.1.   Běžná hodnota

| (27) | Co se týče určení běžné hodnoty, bylo nejprve u spolupracujícího vyvážejícího výrobce z Indie zjištěno, zda byly jeho celkové prodeje obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho vývozů do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že tato podmínka byla splněna. |
| --- | --- |

(27)

Co se týče určení běžné hodnoty, bylo nejprve u spolupracujícího vyvážejícího výrobce z Indie zjištěno, zda byly jeho celkové prodeje obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho vývozů do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že tato podmínka byla splněna.

| (28) | Po sdělení tohoto závěru spolupracující vyvážející výrobce z Indie vznesl námitku proti metodě použité Komisí. Tvrdil, že při zkoumání reprezentativního zastoupení měl být hodnocen objem prodejů dotyčného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, nikoli dovozci ve Společenství, který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem. Čl. 2 odst. 2 základního nařízení však stanoví, že při určování, zda je objem domácích prodejů obdobného výrobku reprezentativní, má být objem domácích prodejů srovnán s objemem prodejů dotyčného výrobku vyváženého do Společenství, aniž by bylo stanoveno, zda má být zohledněn vývoz prvnímu nezávislému odběrateli nebo vývoz dovozci, který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem. Bylo tedy zjištěno, že metoda použitá Komisí je přiměřená a je v souladu se základním nařízením. Tato námitka musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(28)

Po sdělení tohoto závěru spolupracující vyvážející výrobce z Indie vznesl námitku proti metodě použité Komisí. Tvrdil, že při zkoumání reprezentativního zastoupení měl být hodnocen objem prodejů dotyčného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, nikoli dovozci ve Společenství, který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem. Čl. 2 odst. 2 základního nařízení však stanoví, že při určování, zda je objem domácích prodejů obdobného výrobku reprezentativní, má být objem domácích prodejů srovnán s objemem prodejů dotyčného výrobku vyváženého do Společenství, aniž by bylo stanoveno, zda má být zohledněn vývoz prvnímu nezávislému odběrateli nebo vývoz dovozci, který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem. Bylo tedy zjištěno, že metoda použitá Komisí je přiměřená a je v souladu se základním nařízením. Tato námitka musela být zamítnuta.

| (29) | Komise poté určila ty druhy výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(29)

Komise poté určila ty druhy výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Společenství.

| (30) | U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem ocelových lan a kabelů prodávaným za účelem vývozu do Společenství, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje určitého druhu ocelových lan a kabelů na domácím trhu byly považovány za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto druhu výrobku na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % z celkového objemu prodejů srovnatelného druhu ocelových lan a kabelů vyváženého do Společenství. Tato podmínka byla splněna u 31 % všech druhů vyvážených do Společenství. |
| --- | --- |

(30)

U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem ocelových lan a kabelů prodávaným za účelem vývozu do Společenství, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje určitého druhu ocelových lan a kabelů na domácím trhu byly považovány za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto druhu výrobku na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % z celkového objemu prodejů srovnatelného druhu ocelových lan a kabelů vyváženého do Společenství. Tato podmínka byla splněna u 31 % všech druhů vyvážených do Společenství.

| (31) | U každého druhu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství bylo rovněž posouzeno, zda jeho prodeje na domácím trhu mohou být považovány za prodeje uskutečněné v rámci běžného obchodního styku, a to stanovením poměru ziskových prodejů nezávislým odběratelům daného druhu výrobku. Pokud objem prodejů určitého druhu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodejů tohoto druhu výrobku a vážená průměrná cena tohoto druhu výrobku odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážená průměrná cena všech domácích prodejů tohoto druhu výrobku uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, nebo nikoli. Pokud objem ziskových prodejů daného druhu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto druhu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto druhu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto druhu výrobku. |
| --- | --- |

(31)

U každého druhu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství bylo rovněž posouzeno, zda jeho prodeje na domácím trhu mohou být považovány za prodeje uskutečněné v rámci běžného obchodního styku, a to stanovením poměru ziskových prodejů nezávislým odběratelům daného druhu výrobku. Pokud objem prodejů určitého druhu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodejů tohoto druhu výrobku a vážená průměrná cena tohoto druhu výrobku odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážená průměrná cena všech domácích prodejů tohoto druhu výrobku uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, nebo nikoli. Pokud objem ziskových prodejů daného druhu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto druhu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto druhu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto druhu výrobku.

| (32) | V případech, kdy objem ziskových prodejů jakéhokoli druhu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto druhu, se mělo za to, že se tento konkrétní druh výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu. |
| --- | --- |

(32)

V případech, kdy objem ziskových prodejů jakéhokoli druhu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto druhu, se mělo za to, že se tento konkrétní druh výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.

| (33) | Pokud u některého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, a to buď z důvodu, že se na domácím trhu neprodával, nebo že se neprodával v rámci běžného obchodního styku, musela být použita jiná metoda. Vzhledem k tomu, že nebyla k dispozici žádná jiná přiměřená metoda, použila se početně zjištěná běžná hodnota. |
| --- | --- |

(33)

Pokud u některého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, a to buď z důvodu, že se na domácím trhu neprodával, nebo že se neprodával v rámci běžného obchodního styku, musela být použita jiná metoda. Vzhledem k tomu, že nebyla k dispozici žádná jiná přiměřená metoda, použila se početně zjištěná běžná hodnota.

| (34) | Ve všech případech, kdy byla použita početně zjištěná běžná hodnota, a v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena tak, že se k výrobním nákladům na vyvážené druhy výrobku přičetla přiměřená procentní sazba odpovídající prodejním, správním a režijním nákladům a přiměřené ziskové rozpětí. V tomto ohledu a v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení vychází částky odpovídající prodejním, správním a režijním nákladům a ziskům ze skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v rámci běžného obchodního styku. |
| --- | --- |

(34)

Ve všech případech, kdy byla použita početně zjištěná běžná hodnota, a v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena tak, že se k výrobním nákladům na vyvážené druhy výrobku přičetla přiměřená procentní sazba odpovídající prodejním, správním a režijním nákladům a přiměřené ziskové rozpětí. V tomto ohledu a v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení vychází částky odpovídající prodejním, správním a režijním nákladům a ziskům ze skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v rámci běžného obchodního styku.

| (35) | Po sdělení tohoto závěru spolupracující vyvážející výrobce v Indii namítl, že při výpočtu jeho ziskového rozpětí na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení Komise chybně zahrnula prodej výrobků, na které se šetření nevztahuje, tj. uzavřených lan, na domácím trhu. Jak je však uvedeno v 18. bodě odůvodnění, uzavřená lana výslovně spadají pod definici dotyčného výrobku nikoli pouze pro účely tohoto šetření, ale rovněž pro účely původního šetření. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(35)

Po sdělení tohoto závěru spolupracující vyvážející výrobce v Indii namítl, že při výpočtu jeho ziskového rozpětí na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení Komise chybně zahrnula prodej výrobků, na které se šetření nevztahuje, tj. uzavřených lan, na domácím trhu. Jak je však uvedeno v 18. bodě odůvodnění, uzavřená lana výslovně spadají pod definici dotyčného výrobku nikoli pouze pro účely tohoto šetření, ale rovněž pro účely původního šetření. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.

| (36) | Indický vyvážející výrobce tvrdil, že běžná hodnota použitá k výpočtu jeho dumpingového rozpětí v průběhu období šetření neodráží přiměřeným způsobem ceny a náklady na domácím trhu, neboť nebyla stanovena na základě reprezentativního vzorku, tj. byla stanovena na základě 4 měsíců v rámci období šetření namísto 12 měsíců. Je třeba připomenout, že v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumá, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření mohlo vést k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy. Konečná antidumpingová cla mohou být tudíž pouze potvrzena nebo zrušena, nelze však měnit jednotlivé celní sazby jako takové. Vzhledem k tomu, že z uvedeného důvodu není v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti nutné početně stanovit přesná dumpingová rozpětí, vychází se při zjišťování přetrvávajícího dumpingu z reprezentativního souboru údajů z období šetření. V tomto řízení byly požadovány údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí a vyvážející výrobci byli vyzváni, aby se vyjádřili k jejich reprezentativnosti. Dotčený vyvážející výrobce nevznesl proti tomuto postupu připomínky ve stanovené lhůtě, ale až po provedení inspekce na místě, tj. v době, kdy již nebylo možné ověřovat jednotlivé soubory údajů. Vyvážející výrobce navíc nepředložil žádné vysvětlení ani důkazy ohledně důvodů, proč by v tomto konkrétním případě nebyla zvolená období reprezentativní. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(36)

Indický vyvážející výrobce tvrdil, že běžná hodnota použitá k výpočtu jeho dumpingového rozpětí v průběhu období šetření neodráží přiměřeným způsobem ceny a náklady na domácím trhu, neboť nebyla stanovena na základě reprezentativního vzorku, tj. byla stanovena na základě 4 měsíců v rámci období šetření namísto 12 měsíců. Je třeba připomenout, že v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumá, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření mohlo vést k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy. Konečná antidumpingová cla mohou být tudíž pouze potvrzena nebo zrušena, nelze však měnit jednotlivé celní sazby jako takové. Vzhledem k tomu, že z uvedeného důvodu není v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti nutné početně stanovit přesná dumpingová rozpětí, vychází se při zjišťování přetrvávajícího dumpingu z reprezentativního souboru údajů z období šetření. V tomto řízení byly požadovány údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí a vyvážející výrobci byli vyzváni, aby se vyjádřili k jejich reprezentativnosti. Dotčený vyvážející výrobce nevznesl proti tomuto postupu připomínky ve stanovené lhůtě, ale až po provedení inspekce na místě, tj. v době, kdy již nebylo možné ověřovat jednotlivé soubory údajů. Vyvážející výrobce navíc nepředložil žádné vysvětlení ani důkazy ohledně důvodů, proč by v tomto konkrétním případě nebyla zvolená období reprezentativní. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.

3.2.1.2.   Vývozní cena

| (37) | Vzhledem k tomu, že veškerý vývoz dotyčného výrobku do Společenství směřoval do společností ve Společenství, které jsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, byla vývozní cena vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. Tato cena byla upravena s ohledem na veškeré náklady vynaložené v období mezi dovozem a opětovným prodejem a s ohledem na zisky, aby bylo možné stanovit odpovídající vývozní cenu na hranicích Společenství. V tomto ohledu byly od ceny, za kterou byl výrobek znovu prodán ve Společenství, odečteny prodejní, správní a režijní náklady vzniklé dovozci, který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem. Co se týče ziskového rozpětí, mělo by být použito ziskové rozpětí z původního šetření, tj. 5 %, neboť nezávislí dovozci s Komisí nespolupracovali a nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje. Nebyly k dispozici žádné informace, z nichž by vyplývalo, že toto ziskové rozpětí není spolehlivé. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k tomu, že veškerý vývoz dotyčného výrobku do Společenství směřoval do společností ve Společenství, které jsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, byla vývozní cena vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. Tato cena byla upravena s ohledem na veškeré náklady vynaložené v období mezi dovozem a opětovným prodejem a s ohledem na zisky, aby bylo možné stanovit odpovídající vývozní cenu na hranicích Společenství. V tomto ohledu byly od ceny, za kterou byl výrobek znovu prodán ve Společenství, odečteny prodejní, správní a režijní náklady vzniklé dovozci, který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem. Co se týče ziskového rozpětí, mělo by být použito ziskové rozpětí z původního šetření, tj. 5 %, neboť nezávislí dovozci s Komisí nespolupracovali a nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje. Nebyly k dispozici žádné informace, z nichž by vyplývalo, že toto ziskové rozpětí není spolehlivé.

3.2.1.3.   Srovnání

| (38) | Pro účely spravedlivého srovnání jednotlivých druhů výrobku na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly provedeny úpravy nákladů na dopravu a pojištění a bankovních a úvěrových nákladů. |
| --- | --- |

(38)

Pro účely spravedlivého srovnání jednotlivých druhů výrobku na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly provedeny úpravy nákladů na dopravu a pojištění a bankovních a úvěrových nákladů.

3.2.1.4.   Dumpingové rozpětí

| (39) | Při výpočtu dumpingového rozpětí byla u každého druhu výrobku srovnána vážená průměrná běžná hodnota s váženou průměrnou vývozní cenou do Společenství. Toto srovnání prokázalo, že dotčený vyvážející výrobce používá podstatný dumping na úrovni více než 10 %. V původním šetření byl zjištěn dumping ve výši 39,8 %. U nespolupracujících vyvážejících výrobců byla úroveň dumpingu odhadnuta na základě údajů o běžné hodnotě a vývozních cenách uvedených žadatelem v žádosti o přezkum. Tyto údaje rovněž prokázaly dumpingové rozpětí přesahující 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Při výpočtu dumpingového rozpětí byla u každého druhu výrobku srovnána vážená průměrná běžná hodnota s váženou průměrnou vývozní cenou do Společenství. Toto srovnání prokázalo, že dotčený vyvážející výrobce používá podstatný dumping na úrovni více než 10 %. V původním šetření byl zjištěn dumping ve výši 39,8 %. U nespolupracujících vyvážejících výrobců byla úroveň dumpingu odhadnuta na základě údajů o běžné hodnotě a vývozních cenách uvedených žadatelem v žádosti o přezkum. Tyto údaje rovněž prokázaly dumpingové rozpětí přesahující 20 %.

3.2.2.   ČLR

| (40) | Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z ČLR, zaznamenaný Eurostatem, 1 942 tun, což představuje 1,1 % podíl na trhu Společenství. Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, představoval jediný spolupracující vyvážející výrobce 75 % celkového objemu vývozu z ČLR. |
| --- | --- |

(40)

Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z ČLR, zaznamenaný Eurostatem, 1 942 tun, což představuje 1,1 % podíl na trhu Společenství. Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, představoval jediný spolupracující vyvážející výrobce 75 % celkového objemu vývozu z ČLR.

| (41) | Při původním šetření spolupracovali čtyři čínští vyvážející výrobci, žádnému z nich však nebyl udělen status tržního hospodářství ani individuální zacházení. |
| --- | --- |

(41)

Při původním šetření spolupracovali čtyři čínští vyvážející výrobci, žádnému z nich však nebyl udělen status tržního hospodářství ani individuální zacházení.

3.2.2.1.   Srovnatelná země

| (42) | Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných ze třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných ze třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (43) | Při původním šetření bylo pro účely stanovení běžné hodnoty zvoleno jako srovnatelná země Polsko. Vzhledem k tomu, že Polsko je od 1. května 2004 členem Evropské unie, nelze jej nadále použít jako srovnatelnou zemi pro účely antidumpingového šetření. U stávajícího šetření navrhl žadatel jako srovnatelnou zemi Spojené státy americké (dále jen „USA“). |
| --- | --- |

(43)

Při původním šetření bylo pro účely stanovení běžné hodnoty zvoleno jako srovnatelná země Polsko. Vzhledem k tomu, že Polsko je od 1. května 2004 členem Evropské unie, nelze jej nadále použít jako srovnatelnou zemi pro účely antidumpingového šetření. U stávajícího šetření navrhl žadatel jako srovnatelnou zemi Spojené státy americké (dále jen „USA“).

| (44) | Jedno sdružení dovozců vzneslo námitku proti výběru USA a navrhlo, aby byla jako srovnatelná země použita Jižní Korea. Žádný z výrobců z USA a Jižní Koreje však nebyl ochoten spolupracovat při stávajícím přezkumu opatření před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(44)

Jedno sdružení dovozců vzneslo námitku proti výběru USA a navrhlo, aby byla jako srovnatelná země použita Jižní Korea. Žádný z výrobců z USA a Jižní Koreje však nebyl ochoten spolupracovat při stávajícím přezkumu opatření před pozbytím platnosti.

| (45) | Útvary Komise proto zkoumaly možnosti výběru jiných srovnatelných zemí, např. Norska, Thajska, Indie a Turecka. Co se týče Norska a Thajska, nebyl, stejně jako v předchozím případě, žádný z výrobců z těchto zemí ochoten spolupracovat. |
| --- | --- |

(45)

Útvary Komise proto zkoumaly možnosti výběru jiných srovnatelných zemí, např. Norska, Thajska, Indie a Turecka. Co se týče Norska a Thajska, nebyl, stejně jako v předchozím případě, žádný z výrobců z těchto zemí ochoten spolupracovat.

| (46) | Při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ocelových lan a kabelů z Turecka, který zaslal odpověď na dotazník a souhlasil s provedením inspekce na místě. Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se dvěma domácími výrobci uspokojujícími přibližně 83 % trhu a konkurenčními dovozy z jiných třetích zemí. Dovozní cla v Turecku jsou nízká a pro dovoz ocelových lan a kabelů do Turecka neplatí žádná jiná omezení. Objem výroby v Turecku byl více než pětkrát vyšší než objem vývozu dotyčného výrobku z ČLR do Společenství. Turecký trh byl proto považován za dostatečně reprezentativní pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Konečně, jak je uvedeno v 19. bodu odůvodnění, je výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku podobný výrobku vyváženému čínským vyvážejícím výrobcem do Společenství. |
| --- | --- |

(46)

Při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ocelových lan a kabelů z Turecka, který zaslal odpověď na dotazník a souhlasil s provedením inspekce na místě. Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se dvěma domácími výrobci uspokojujícími přibližně 83 % trhu a konkurenčními dovozy z jiných třetích zemí. Dovozní cla v Turecku jsou nízká a pro dovoz ocelových lan a kabelů do Turecka neplatí žádná jiná omezení. Objem výroby v Turecku byl více než pětkrát vyšší než objem vývozu dotyčného výrobku z ČLR do Společenství. Turecký trh byl proto považován za dostatečně reprezentativní pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Konečně, jak je uvedeno v 19. bodu odůvodnění, je výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku podobný výrobku vyváženému čínským vyvážejícím výrobcem do Společenství.

| (47) | Po sdělení uvedeného závěru vzneslo jedno sdružení dovozců námitku proti výběru Turecka jako srovnatelné země. Tato námitka však nebyla odůvodněná, a musela být proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(47)

Po sdělení uvedeného závěru vzneslo jedno sdružení dovozců námitku proti výběru Turecka jako srovnatelné země. Tato námitka však nebyla odůvodněná, a musela být proto zamítnuta.

| (48) | Komise tudíž došla k závěru, že Turecko představuje odpovídající srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(48)

Komise tudíž došla k závěru, že Turecko představuje odpovídající srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.2.2.2.   Běžná hodnota

| (49) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny zaplacené nebo splatné nezávislým odběratelům na tureckém domácím trhu, neboť bylo zjištěno, že tyto prodeje jsou prováděny v rámci běžného obchodního styku. |
| --- | --- |

(49)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny zaplacené nebo splatné nezávislým odběratelům na tureckém domácím trhu, neboť bylo zjištěno, že tyto prodeje jsou prováděny v rámci běžného obchodního styku.

| (50) | Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za níž spolupracující výrobce v Turecku prodává dotyčný výrobek nezávislým odběratelům na domácím trhu. |
| --- | --- |

(50)

Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za níž spolupracující výrobce v Turecku prodává dotyčný výrobek nezávislým odběratelům na domácím trhu.

3.2.2.3.   Vývozní cena

| (51) | Vzhledem k tomu, že vývoz spolupracujícího vývozce představoval v období šetření 75 % dovozů dotyčného výrobku z ČLR do ES, byla vývozní cena stanovena na základě informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR. Vzhledem k tomu, že veškeré vývozy dotyčného výrobku směřovaly přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen. |
| --- | --- |

(51)

Vzhledem k tomu, že vývoz spolupracujícího vývozce představoval v období šetření 75 % dovozů dotyčného výrobku z ČLR do ES, byla vývozní cena stanovena na základě informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR. Vzhledem k tomu, že veškeré vývozy dotyčného výrobku směřovaly přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.

3.2.2.4.   Srovnání

| (52) | Pro účely spravedlivého srovnání jednotlivých druhů výrobku na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly provedeny úpravy nákladů na dopravu a pojištění a bankovních a úvěrových nákladů. |
| --- | --- |

(52)

Pro účely spravedlivého srovnání jednotlivých druhů výrobku na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly provedeny úpravy nákladů na dopravu a pojištění a bankovních a úvěrových nákladů.

| (53) | U určitých druhů výrobku prodávaných na domácím trhu v Turecku bylo nutné provést úpravy, aby byly srovnatelné s druhy vyváženými z ČLR. V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve fyzických vlastnostech, jako je průměr, pevnost v tahu a výplň. Úpravy byly provedeny na základě cenových rozdílů mezi dotčenými druhy výrobku na tureckém trhu. |
| --- | --- |

(53)

U určitých druhů výrobku prodávaných na domácím trhu v Turecku bylo nutné provést úpravy, aby byly srovnatelné s druhy vyváženými z ČLR. V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve fyzických vlastnostech, jako je průměr, pevnost v tahu a výplň. Úpravy byly provedeny na základě cenových rozdílů mezi dotčenými druhy výrobku na tureckém trhu.

3.2.2.5.   Dumpingové rozpětí

| (54) | Při výpočtu dumpingového rozpětí byla u každého druhu výrobku srovnána vážená průměrná běžná hodnota s váženou průměrnou vývozní cenou do Společenství. Toto srovnání prokázalo, že spolupracující vývozce používá na dovozy dotyčného výrobku podstatný dumping na úrovni více než 65 %. V původním šetření byl zjištěn dumping ve výši 60,4 %. |
| --- | --- |

(54)

Při výpočtu dumpingového rozpětí byla u každého druhu výrobku srovnána vážená průměrná běžná hodnota s váženou průměrnou vývozní cenou do Společenství. Toto srovnání prokázalo, že spolupracující vývozce používá na dovozy dotyčného výrobku podstatný dumping na úrovni více než 65 %. V původním šetření byl zjištěn dumping ve výši 60,4 %.

3.2.3.   Jihoafrická republika

| (55) | Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z Jihoafrické republiky, zaznamenaný Eurostatem, 278 tun, což představuje 0,1 % podíl na trhu Společenství, tj. minimální úroveň. Jediný známý vyvážející výrobce zajišťoval 100 % těchto dovozů. |
| --- | --- |

(55)

Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z Jihoafrické republiky, zaznamenaný Eurostatem, 278 tun, což představuje 0,1 % podíl na trhu Společenství, tj. minimální úroveň. Jediný známý vyvážející výrobce zajišťoval 100 % těchto dovozů.

| (56) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci jihoafrického vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 57. bodu odůvodnění, bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nutné vycházet ze známých skutečností. |
| --- | --- |

(56)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci jihoafrického vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 57. bodu odůvodnění, bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nutné vycházet ze známých skutečností.

| (57) | Jediný známý vyvážející výrobce poskytl pouze údaje o svých vývozech do Společenství, nesdělil však žádné informace o nákladech a cenách obdobného výrobku na domácím trhu. Pro období šetření proto nemohla být stanovena běžná hodnota. Nicméně vyvážející výrobce přiznal, že během období šetření stále přetrvával dumping. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, Komise došla k závěru, že během období šetření přetrvával dumping, a to na podstatné úrovni. |
| --- | --- |

(57)

Jediný známý vyvážející výrobce poskytl pouze údaje o svých vývozech do Společenství, nesdělil však žádné informace o nákladech a cenách obdobného výrobku na domácím trhu. Pro období šetření proto nemohla být stanovena běžná hodnota. Nicméně vyvážející výrobce přiznal, že během období šetření stále přetrvával dumping. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, Komise došla k závěru, že během období šetření přetrvával dumping, a to na podstatné úrovni.

3.2.4.   Ukrajina

| (58) | Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z Ukrajiny, zaznamenaný Eurostatem, 1 695 tun, což představuje 1 % podíl na trhu Společenství, tj. minimální úroveň. |
| --- | --- |

(58)

Během období šetření dosáhl celkový objem dovozu ocelových lan z Ukrajiny, zaznamenaný Eurostatem, 1 695 tun, což představuje 1 % podíl na trhu Společenství, tj. minimální úroveň.

| (59) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany Ukrajiny bylo, v souladu s článkem 18 základního nařízení, nutné vycházet z dostupných skutečností. Na tomto základě byla běžná hodnota stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s vývozní cenou uvedenou v žádosti o přezkum předložené žadatelem. Tímto způsobem bylo pro období šetření stanoveno dumpingové rozpětí ve výši více než 65 %. |
| --- | --- |

(59)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany Ukrajiny bylo, v souladu s článkem 18 základního nařízení, nutné vycházet z dostupných skutečností. Na tomto základě byla běžná hodnota stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s vývozní cenou uvedenou v žádosti o přezkum předložené žadatelem. Tímto způsobem bylo pro období šetření stanoveno dumpingové rozpětí ve výši více než 65 %.

3.3.   Vývoj dovozu v případě zrušení platných opatření

3.3.1.   Předběžné poznámky

| (60) | Při šetření spolupracoval jeden z osmi indických vyvážejících výrobců uvedených v předloženém podnětu. Ze dvou jihoafrických vyvážejících výrobců uvedených v podnětu spolupracoval pouze jeden, a to jen částečně. V Jihoafrické republice nejsou známi žádní další výrobci. Co se týče Ukrajiny, žádný ze dvou známých vyvážejících výrobců neposkytl součinnost, a stejně jako v předchozím případě nejsou na Ukrajině známi žádní další výrobci. Z devíti známých čínských vyvážejících výrobců spolupracoval při šetření pouze jeden. |
| --- | --- |

(60)

Při šetření spolupracoval jeden z osmi indických vyvážejících výrobců uvedených v předloženém podnětu. Ze dvou jihoafrických vyvážejících výrobců uvedených v podnětu spolupracoval pouze jeden, a to jen částečně. V Jihoafrické republice nejsou známi žádní další výrobci. Co se týče Ukrajiny, žádný ze dvou známých vyvážejících výrobců neposkytl součinnost, a stejně jako v předchozím případě nejsou na Ukrajině známi žádní další výrobci. Z devíti známých čínských vyvážejících výrobců spolupracoval při šetření pouze jeden.

3.3.2.   Indie

3.3.2.1.   Předběžné poznámky

| (61) | Při stávajícím přezkumu opatření před pozbytím platnosti neposkytlo součinnost sedm z osmi známých indických vyvážejících výrobců. Připomínáme, že při původním šetření prodávalo šest z těchto výrobců ocelová lana pouze na domácím trhu nebo na trhy jiných třetích zemí, a nepodléhali tudíž původnímu šetření. Navíc, vzhledem k jejich nedostatečné spolupráci při stávajícím šetření, nebyly k dispozici žádné informace o jejich výrobní kapacitě a objemu výroby, zásobách ani prodejích na trhy mimo Společenství. Otázka, zda je pravděpodobné, že by dumping po zrušení příslušných opatření přetrvával, byla tudíž posuzována na základě dostupných informací, tj. informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Rovněž byly posouzeny údaje o dovozních cenách jiných výrobců mimo spolupracujícího výrobce, stanovených na základě údajů zjištěných Eurostatem. Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byla posouzena cenová politika spolupracujícího vyvážejícího výrobce při vývozu na jiné vývozní trhy, jeho vývozní ceny do Společenství, výrobní kapacita a zásoby. Dále byl posouzen pravděpodobný účinek zrušení antidumpingových opatření na ceny jiných dovozů. |
| --- | --- |

(61)

Při stávajícím přezkumu opatření před pozbytím platnosti neposkytlo součinnost sedm z osmi známých indických vyvážejících výrobců. Připomínáme, že při původním šetření prodávalo šest z těchto výrobců ocelová lana pouze na domácím trhu nebo na trhy jiných třetích zemí, a nepodléhali tudíž původnímu šetření. Navíc, vzhledem k jejich nedostatečné spolupráci při stávajícím šetření, nebyly k dispozici žádné informace o jejich výrobní kapacitě a objemu výroby, zásobách ani prodejích na trhy mimo Společenství. Otázka, zda je pravděpodobné, že by dumping po zrušení příslušných opatření přetrvával, byla tudíž posuzována na základě dostupných informací, tj. informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Rovněž byly posouzeny údaje o dovozních cenách jiných výrobců mimo spolupracujícího výrobce, stanovených na základě údajů zjištěných Eurostatem. Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byla posouzena cenová politika spolupracujícího vyvážejícího výrobce při vývozu na jiné vývozní trhy, jeho vývozní ceny do Společenství, výrobní kapacita a zásoby. Dále byl posouzen pravděpodobný účinek zrušení antidumpingových opatření na ceny jiných dovozů.

3.3.2.2.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Společenství

| (62) | Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena do zemí, které nejsou členy EU, byla výrazně nižší než průměrná vývozní cena do Společenství, a rovněž nižší než ceny na domácím trhu, z čehož vyplývá, že na vývozy do zemí, které nejsou členy EU, byl s největší pravděpodobností používán dumping na ještě vyšší úrovni než na vývozy do Společenství. Je však třeba připomenout, že během období šetření platil závazek minimální ceny, na jehož základě byl dotčený vyvážející výrobce povinen dodržovat při vývozu do Společenství určitou cenovou úroveň. Bylo zjištěno, že některé ceny mírně převyšovaly stanovenou úroveň, většina cen však dosahovala úrovně stanovené v závazku. Prodeje dotčeného vývozce do zemí, které nejsou členy EU, dosáhly významného objemu ve výši 86 % celkového vývozu. Komise tudíž měla za to, že úroveň vývozních cen do jiných třetích zemí lze považovat za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň vývozů do Společenství v případě, že by byla platná opatření zrušena. Z tohoto důvodu, a s ohledem na nízkou cenovou úroveň vývozů na trhy třetích zemí, došla Komise k závěru, že spolupracující vývozce by pravděpodobně snížil své vývozní ceny do Společenství, v důsledku čehož by se zároveň zvýšila úroveň dumpingu. |
| --- | --- |

(62)

Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena do zemí, které nejsou členy EU, byla výrazně nižší než průměrná vývozní cena do Společenství, a rovněž nižší než ceny na domácím trhu, z čehož vyplývá, že na vývozy do zemí, které nejsou členy EU, byl s největší pravděpodobností používán dumping na ještě vyšší úrovni než na vývozy do Společenství. Je však třeba připomenout, že během období šetření platil závazek minimální ceny, na jehož základě byl dotčený vyvážející výrobce povinen dodržovat při vývozu do Společenství určitou cenovou úroveň. Bylo zjištěno, že některé ceny mírně převyšovaly stanovenou úroveň, většina cen však dosahovala úrovně stanovené v závazku. Prodeje dotčeného vývozce do zemí, které nejsou členy EU, dosáhly významného objemu ve výši 86 % celkového vývozu. Komise tudíž měla za to, že úroveň vývozních cen do jiných třetích zemí lze považovat za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň vývozů do Společenství v případě, že by byla platná opatření zrušena. Z tohoto důvodu, a s ohledem na nízkou cenovou úroveň vývozů na trhy třetích zemí, došla Komise k závěru, že spolupracující vývozce by pravděpodobně snížil své vývozní ceny do Společenství, v důsledku čehož by se zároveň zvýšila úroveň dumpingu.

| (63) | Připomínáme, že dumpingové rozpětí zjištěné v období šetření bylo podstatné. Za těchto okolností je třeba předpokládat, že i kdyby se cenová úroveň při vývozu do Společenství nezměnila nebo se zvýšila, je velmi pravděpodobné, že by v případě zrušení předmětných opatření dumping přetrvával. S ohledem na politiku dotčené společnosti při vývozu do Společenství v minulosti (kdy bylo v původním šetření zjištěno, že tato společnost vyvážela do EU velké množství zboží za dumpingové ceny) a její cenovou politiku ve vztahu k vývozům na trhy jiných třetích zemí je však spíše pravděpodobné, že jakékoli budoucí vývozy do Společenství by byly prováděny na nižší, a tedy dumpingové cenové úrovni. |
| --- | --- |

(63)

Připomínáme, že dumpingové rozpětí zjištěné v období šetření bylo podstatné. Za těchto okolností je třeba předpokládat, že i kdyby se cenová úroveň při vývozu do Společenství nezměnila nebo se zvýšila, je velmi pravděpodobné, že by v případě zrušení předmětných opatření dumping přetrvával. S ohledem na politiku dotčené společnosti při vývozu do Společenství v minulosti (kdy bylo v původním šetření zjištěno, že tato společnost vyvážela do EU velké množství zboží za dumpingové ceny) a její cenovou politiku ve vztahu k vývozům na trhy jiných třetích zemí je však spíše pravděpodobné, že jakékoli budoucí vývozy do Společenství by byly prováděny na nižší, a tedy dumpingové cenové úrovni.

3.3.2.3.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství

| (64) | Rovněž bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí byly v průměru nižší než prodejní ceny daného výrobního odvětví Společenství uplatňované ve Společenství, což znamená, že díky převažující cenové úrovni dotyčného výrobku na trhu Společenství se trh Společenství stal pro vývozce z Indie velmi atraktivním. Na tomto základě měla Komise za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo skutečně ekonomicky výhodné přesunout vývoz ze zemí, které nejsou členy EU, na ziskový trh Společenství. |
| --- | --- |

(64)

Rovněž bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí byly v průměru nižší než prodejní ceny daného výrobního odvětví Společenství uplatňované ve Společenství, což znamená, že díky převažující cenové úrovni dotyčného výrobku na trhu Společenství se trh Společenství stal pro vývozce z Indie velmi atraktivním. Na tomto základě měla Komise za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo skutečně ekonomicky výhodné přesunout vývoz ze zemí, které nejsou členy EU, na ziskový trh Společenství.

3.3.2.4.   Ceny nespolupracujících výrobců

| (65) | Ceny veškerých dovozů dotyčného výrobku, zaznamenané Eurostatem, s výjimkou cen spolupracujícího vývozce, jsou podstatně nižší než ceny spolupracujícího vývozce. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné jiné informace, lze na základě běžné hodnoty platné pro spolupracujícího vývozce usuzovat, že na tyto dovozy by byl používán dumping na podstatně vysoké úrovni. Pokud by neplatila žádná opatření, je pravděpodobné, že by tyto dovozy byly prováděny za obdobné dumpingové ceny, avšak ve větším množství. |
| --- | --- |

(65)

Ceny veškerých dovozů dotyčného výrobku, zaznamenané Eurostatem, s výjimkou cen spolupracujícího vývozce, jsou podstatně nižší než ceny spolupracujícího vývozce. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné jiné informace, lze na základě běžné hodnoty platné pro spolupracujícího vývozce usuzovat, že na tyto dovozy by byl používán dumping na podstatně vysoké úrovni. Pokud by neplatila žádná opatření, je pravděpodobné, že by tyto dovozy byly prováděny za obdobné dumpingové ceny, avšak ve větším množství.

3.3.2.5.   Nevyužitá kapacita a zásoby

| (66) | Přestože spolupracující indický výrobce v posledních letech zvýšil využití kapacity, má stále k dispozici volné kapacity ve výši téměř pětinásobku množství zboží vyvezeného do Společenství během období šetření. Dále má – i přes jejich snižování, pokud jde o objem – rozsáhlé zásoby, které ke konci období šetření představovaly většinu objemu zboží vyváženého do Společenství. Je tudíž schopen podstatně zvýšit množství zboží vyváženého do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. V tomto ohledu je třeba připomenout, že domácí trh Indie s největší pravděpodobností není, vzhledem k účasti osmi konkurenčních výrobců, schopen pojmout veškerou volnou kapacitu spolupracujícího výrobce. Ve skutečnosti se, podle žádosti o přezkum, volné kapacity všech indických vyvážejících výrobců odhadují ve výši 35 000 tun, což představuje téměř 20 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(66)

Přestože spolupracující indický výrobce v posledních letech zvýšil využití kapacity, má stále k dispozici volné kapacity ve výši téměř pětinásobku množství zboží vyvezeného do Společenství během období šetření. Dále má – i přes jejich snižování, pokud jde o objem – rozsáhlé zásoby, které ke konci období šetření představovaly většinu objemu zboží vyváženého do Společenství. Je tudíž schopen podstatně zvýšit množství zboží vyváženého do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. V tomto ohledu je třeba připomenout, že domácí trh Indie s největší pravděpodobností není, vzhledem k účasti osmi konkurenčních výrobců, schopen pojmout veškerou volnou kapacitu spolupracujícího výrobce. Ve skutečnosti se, podle žádosti o přezkum, volné kapacity všech indických vyvážejících výrobců odhadují ve výši 35 000 tun, což představuje téměř 20 % spotřeby Společenství.

3.3.3.   ČLR

3.3.3.1.   Předběžné poznámky

| (67) | Jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, nebyl v původním šetření žádné čínské společnosti udělen status tržního hospodářství ani individuální zacházení, tj. všechny společnosti podléhají jednotnému celostátnímu antidumpingovému clu v sazbě 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil, tj. z 11 484 tun během období původního šetření (pro EU-15) na 1 942 tun během období stávajícího šetření (pro EU-15). Stávající podíl ČLR na trhu mírně převyšuje zanedbatelnou úroveň. tj. 1,1 %. Je však třeba poznamenat, že dovozy z ČLR mají od roku 2001 stoupající tendenci. Vývozy jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce do Společenství představovaly 75 % celkových vývozů z ČLR a v období šetření dosáhly 1 456 tun. Na trhu působí dalších sedm vyvážejících výrobců, kteří během období šetření vyváželi do Společenství pouze malé množství zboží. |
| --- | --- |

(67)

Jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, nebyl v původním šetření žádné čínské společnosti udělen status tržního hospodářství ani individuální zacházení, tj. všechny společnosti podléhají jednotnému celostátnímu antidumpingovému clu v sazbě 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil, tj. z 11 484 tun během období původního šetření (pro EU-15) na 1 942 tun během období stávajícího šetření (pro EU-15). Stávající podíl ČLR na trhu mírně převyšuje zanedbatelnou úroveň. tj. 1,1 %. Je však třeba poznamenat, že dovozy z ČLR mají od roku 2001 stoupající tendenci. Vývozy jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce do Společenství představovaly 75 % celkových vývozů z ČLR a v období šetření dosáhly 1 456 tun. Na trhu působí dalších sedm vyvážejících výrobců, kteří během období šetření vyváželi do Společenství pouze malé množství zboží.

| (68) | Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení předmětných opatření dumping přetrvával, byla prověřena cenová politika spolupracujícího vyvážejícího výrobce při vývozu na jiné vývozní trhy, jeho vývozní ceny do Společenství, pravděpodobný účinek na ceny ostatních dovozů, jeho výrobní kapacita a zásoby. Údaje o vývozních cenách ostatních vývozců byly stanoveny na základě Eurostatu. |
| --- | --- |

(68)

Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení předmětných opatření dumping přetrvával, byla prověřena cenová politika spolupracujícího vyvážejícího výrobce při vývozu na jiné vývozní trhy, jeho vývozní ceny do Společenství, pravděpodobný účinek na ceny ostatních dovozů, jeho výrobní kapacita a zásoby. Údaje o vývozních cenách ostatních vývozců byly stanoveny na základě Eurostatu.

3.3.3.2.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Společenství

| (69) | Vývozní ceny při vývozu z ČLR do USA, jednoho z největších vývozních trhů pro čínské vyvážející výrobce, na kterém neplatí žádná omezení, byly v průměru podstatně nižší než vývozní ceny při vývozu do Společenství. Vzhledem k tomu, že, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, byly vývozy z ČLR do Společenství uskutečňovány za dumpingové ceny, je zřejmé, že na vývoz do USA a na trhy jiných třetích zemí byl používán dumping na ještě vyšší úrovni než v případě vývozů do Společenství. Komise měla rovněž za to, že cenovou úroveň při vývozu do USA a jiných třetích zemí lze považovat za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň vývozů do Společenství v případě, že by byla platná opatření zrušena. Z tohoto důvodu, a s ohledem na nízkou cenovou úroveň vývozů na trhy třetích zemí, došla Komise k závěru, že vyvážející výrobce by pravděpodobně snížil své ceny při vývozu do Společenství, v důsledku čehož by se rovněž zvýšila úroveň dumpingu. |
| --- | --- |

(69)

Vývozní ceny při vývozu z ČLR do USA, jednoho z největších vývozních trhů pro čínské vyvážející výrobce, na kterém neplatí žádná omezení, byly v průměru podstatně nižší než vývozní ceny při vývozu do Společenství. Vzhledem k tomu, že, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, byly vývozy z ČLR do Společenství uskutečňovány za dumpingové ceny, je zřejmé, že na vývoz do USA a na trhy jiných třetích zemí byl používán dumping na ještě vyšší úrovni než v případě vývozů do Společenství. Komise měla rovněž za to, že cenovou úroveň při vývozu do USA a jiných třetích zemí lze považovat za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň vývozů do Společenství v případě, že by byla platná opatření zrušena. Z tohoto důvodu, a s ohledem na nízkou cenovou úroveň vývozů na trhy třetích zemí, došla Komise k závěru, že vyvážející výrobce by pravděpodobně snížil své ceny při vývozu do Společenství, v důsledku čehož by se rovněž zvýšila úroveň dumpingu.

3.3.3.3.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství

| (70) | Bylo též zjištěno, že úroveň prodejních cen výrobního odvětví Společenství byla v průměru podstatně vyšší než úroveň vývozních cen spolupracujícího čínského vývozce při vývozu na trhy jiných třetích zemí. Jak již bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění výše v případě Indie, skutečnost, že obecně převažující cenová úroveň dotyčného výrobku na trhu Společenství činí tento trh velmi atraktivním, platí rovněž pro ČLR. Vyšší cenová úroveň na trhu Společenství je pobídkou ke zvýšení objemu vývozů do Společenství. |
| --- | --- |

(70)

Bylo též zjištěno, že úroveň prodejních cen výrobního odvětví Společenství byla v průměru podstatně vyšší než úroveň vývozních cen spolupracujícího čínského vývozce při vývozu na trhy jiných třetích zemí. Jak již bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění výše v případě Indie, skutečnost, že obecně převažující cenová úroveň dotyčného výrobku na trhu Společenství činí tento trh velmi atraktivním, platí rovněž pro ČLR. Vyšší cenová úroveň na trhu Společenství je pobídkou ke zvýšení objemu vývozů do Společenství.

3.3.3.4.   Ceny nespolupracujících vývozců

| (71) | Ceny veškerých dovozů dotyčného výrobku, zaznamenané Eurostatem, s výjimkou cen spolupracujícího vývozce, jsou nižší než ceny spolupracujícího vývozce. Na základě běžné hodnoty vypočtené pro srovnatelnou zemi by byl na tyto dovozy používán dumping na podstatně vyšší úrovni. Pokud by neplatila žádná opatření, je pravděpodobné, že by tyto dovozy byly prováděny za obdobné dumpingové ceny, avšak ve větším množství. |
| --- | --- |

(71)

Ceny veškerých dovozů dotyčného výrobku, zaznamenané Eurostatem, s výjimkou cen spolupracujícího vývozce, jsou nižší než ceny spolupracujícího vývozce. Na základě běžné hodnoty vypočtené pro srovnatelnou zemi by byl na tyto dovozy používán dumping na podstatně vyšší úrovni. Pokud by neplatila žádná opatření, je pravděpodobné, že by tyto dovozy byly prováděny za obdobné dumpingové ceny, avšak ve větším množství.

3.3.3.5.   Nevyužitá kapacita a zásoby

| (72) | Přestože spolupracující čínský výrobce v posledních letech mírně zvýšil využití svých kapacit, má stále k dispozici značné nevyužité kapacity ve výši téměř čtyřnásobku množství zboží vyvezeného do Společenství během období šetření. Podle žádosti o přezkum se nevyužité kapacity všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadují na 270 000 tun. Je tudíž schopen podstatně zvýšit množství zboží vyváženého do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. V tomto ohledu je třeba připomenout, že domácí trh Indie s největší pravděpodobností není, vzhledem k účasti značného množství konkurenčních výrobců, schopen pojmout nevyužitou kapacitu spolupracujících výrobců. |
| --- | --- |

(72)

Přestože spolupracující čínský výrobce v posledních letech mírně zvýšil využití svých kapacit, má stále k dispozici značné nevyužité kapacity ve výši téměř čtyřnásobku množství zboží vyvezeného do Společenství během období šetření. Podle žádosti o přezkum se nevyužité kapacity všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadují na 270 000 tun. Je tudíž schopen podstatně zvýšit množství zboží vyváženého do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. V tomto ohledu je třeba připomenout, že domácí trh Indie s největší pravděpodobností není, vzhledem k účasti značného množství konkurenčních výrobců, schopen pojmout nevyužitou kapacitu spolupracujících výrobců.

3.3.3.6.   Obcházení opatření

| (73) | Bylo zjištěno, že platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR jsou obcházena tím, že dovážené zboží je překládáno přes Maroko. Uvedený postup dosvědčuje zřejmý zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Společenství a jejich neschopnost konkurovat na trhu Společenství bez použití dumpingu. Tato skutečnost byla považována za další důkaz o tom, že v případě zrušení opatření by se pravděpodobně zvýšil objem čínských vývozů na trh Společenství za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(73)

Bylo zjištěno, že platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR jsou obcházena tím, že dovážené zboží je překládáno přes Maroko. Uvedený postup dosvědčuje zřejmý zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Společenství a jejich neschopnost konkurovat na trhu Společenství bez použití dumpingu. Tato skutečnost byla považována za další důkaz o tom, že v případě zrušení opatření by se pravděpodobně zvýšil objem čínských vývozů na trh Společenství za dumpingové ceny.

3.3.4.   Jihoafrická republika

3.3.4.1.   Předběžné poznámky

| (74) | V Jihoafrické republice působí pouze jeden známý výrobce. Ten částečně spolupracoval při stávajícím šetření. |
| --- | --- |

(74)

V Jihoafrické republice působí pouze jeden známý výrobce. Ten částečně spolupracoval při stávajícím šetření.

| (75) | Vývozy z Jihoafrické republiky se po uložení konečných opatření podstatně snížily. Podíl dovozů z Jihoafrické republiky na trhu byl v období šetření pod hranicí zanedbatelnosti (1 %). Celkové vývozy z Jihoafrické republiky tak v období šetření dosáhly 278 tun, s tím, že většina zboží byla zasílána do celního skladu v Rotterdamu, odkud bylo toto zboží zpětně vyvezeno, aniž by bylo celně odbaveno v EU. Pouze malé množství dotyčného výrobku bylo propuštěno do volného oběhu v EU. |
| --- | --- |

(75)

Vývozy z Jihoafrické republiky se po uložení konečných opatření podstatně snížily. Podíl dovozů z Jihoafrické republiky na trhu byl v období šetření pod hranicí zanedbatelnosti (1 %). Celkové vývozy z Jihoafrické republiky tak v období šetření dosáhly 278 tun, s tím, že většina zboží byla zasílána do celního skladu v Rotterdamu, odkud bylo toto zboží zpětně vyvezeno, aniž by bylo celně odbaveno v EU. Pouze malé množství dotyčného výrobku bylo propuštěno do volného oběhu v EU.

| (76) | Jak je uvedeno výše v 57. a 60. bodě odůvodnění, vycházela Komise z dostupných skutečností, zejména ohledně situace na jihoafrickém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že není známo mnoho informací o jihoafrickém výrobním odvětví, vycházejí následující závěry z údajů uvedených v žádosti o přezkum předložené žadatelem a z veřejně přístupných statistik vývozního obchodu. |
| --- | --- |

(76)

Jak je uvedeno výše v 57. a 60. bodě odůvodnění, vycházela Komise z dostupných skutečností, zejména ohledně situace na jihoafrickém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že není známo mnoho informací o jihoafrickém výrobním odvětví, vycházejí následující závěry z údajů uvedených v žádosti o přezkum předložené žadatelem a z veřejně přístupných statistik vývozního obchodu.

| (77) | Aby bylo možné zjistit, zda by se v případě zrušení opatření dumping obnovil, byly posouzeny informace o vývozních cenách do Společenství a do třetích zemí, nevyužitých kapacitách a zásobách, které poskytl spolupracující vývozce. |
| --- | --- |

(77)

Aby bylo možné zjistit, zda by se v případě zrušení opatření dumping obnovil, byly posouzeny informace o vývozních cenách do Společenství a do třetích zemí, nevyužitých kapacitách a zásobách, které poskytl spolupracující vývozce.

3.3.4.2.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v zemi vývozu

| (78) | Jak již bylo vysvětleno v 76. bodě odůvodnění, nebyly poskytnuty žádné informace o cenách na domácím trhu. Byly proto použity údaje o cenách na domácím trhu uvedené v žádosti o přezkum. Ve vztahu k cenám na vývozních trzích mimo Společenství bylo hodnoceno pět nejvýznamnějších vývozních destinací. Ve všech případech byly vývozní ceny do třetích zemí nižší než ceny na domácím trhu. Za předpokladu, že tyto vývozní ceny představují nejnižší úroveň, která je pro vývozce při návratu na trh Společenství přijatelná, je zřejmé, že by tyto vývozy byly pravděpodobně nadále uskutečňovány za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(78)

Jak již bylo vysvětleno v 76. bodě odůvodnění, nebyly poskytnuty žádné informace o cenách na domácím trhu. Byly proto použity údaje o cenách na domácím trhu uvedené v žádosti o přezkum. Ve vztahu k cenám na vývozních trzích mimo Společenství bylo hodnoceno pět nejvýznamnějších vývozních destinací. Ve všech případech byly vývozní ceny do třetích zemí nižší než ceny na domácím trhu. Za předpokladu, že tyto vývozní ceny představují nejnižší úroveň, která je pro vývozce při návratu na trh Společenství přijatelná, je zřejmé, že by tyto vývozy byly pravděpodobně nadále uskutečňovány za dumpingové ceny.

3.3.4.3.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a úrovní vývozních cen do Společenství

| (79) | Z přezkumu průměrných vývozních cen do pěti největších vývozních trhů mimo Společenství vyplynulo, že tyto prodeje byly prováděny za podstatně nižší ceny, než činily vývozní ceny do Společenství. Stejně jako v případě Indie je to dáno přinejmenším zčásti tím, že v období šetření platil závazek nejnižší ceny, na jehož základě byl dotčený vyvážející výrobce povinen dodržovat určitou cenovou úroveň pro vývozy do Společenství. Bylo zjištěno, že veškeré ceny mírně přesahovaly úroveň stanovenou v závazku. |
| --- | --- |

(79)

Z přezkumu průměrných vývozních cen do pěti největších vývozních trhů mimo Společenství vyplynulo, že tyto prodeje byly prováděny za podstatně nižší ceny, než činily vývozní ceny do Společenství. Stejně jako v případě Indie je to dáno přinejmenším zčásti tím, že v období šetření platil závazek nejnižší ceny, na jehož základě byl dotčený vyvážející výrobce povinen dodržovat určitou cenovou úroveň pro vývozy do Společenství. Bylo zjištěno, že veškeré ceny mírně přesahovaly úroveň stanovenou v závazku.

| (80) | Komise tudíž měla za to, že úroveň vývozních cen do těchto pěti vývozních trhů mimo Společenství lze považovat za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň vývozů do Společenství v případě, že by byla platná opatření zrušena. Na tomto základě došla Komise k závěru, že jediný jihoafrický vývozce je schopen snížit vývozní ceny do Společenství, v důsledku čehož by se rovněž zvýšila úroveň dumpingu. |
| --- | --- |

(80)

Komise tudíž měla za to, že úroveň vývozních cen do těchto pěti vývozních trhů mimo Společenství lze považovat za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň vývozů do Společenství v případě, že by byla platná opatření zrušena. Na tomto základě došla Komise k závěru, že jediný jihoafrický vývozce je schopen snížit vývozní ceny do Společenství, v důsledku čehož by se rovněž zvýšila úroveň dumpingu.

3.3.4.4.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství

| (81) | Navíc bylo zjištěno, že ceny na trhu Společenství jsou v průměru podstatně vyšší než vývozní ceny do pěti největších zemí vývozu mimo Společenství. Jak již bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění ve vztahu k Indii a v 70. bodě odůvodnění ve vztahu k ČLR, stal by se díky této skutečnosti trh Společenství do budoucna velmi atraktivním, pokud by byla zrušena platná opatření. V tomto ohledu měla Komise za to, že vyšší cenová úroveň na trhu Společenství představuje pobídku ke zvýšení objemu vývozů na trh Společenství. |
| --- | --- |

(81)

Navíc bylo zjištěno, že ceny na trhu Společenství jsou v průměru podstatně vyšší než vývozní ceny do pěti největších zemí vývozu mimo Společenství. Jak již bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění ve vztahu k Indii a v 70. bodě odůvodnění ve vztahu k ČLR, stal by se díky této skutečnosti trh Společenství do budoucna velmi atraktivním, pokud by byla zrušena platná opatření. V tomto ohledu měla Komise za to, že vyšší cenová úroveň na trhu Společenství představuje pobídku ke zvýšení objemu vývozů na trh Společenství.

3.3.4.5.   Nevyužitá kapacita a zásoby

| (82) | V období po uložení konečného cla shromáždil částečně spolupracující vyvážející výrobce velké zásoby a nevyužité kapacity, s tím, že tyto kapacity představovaly více než 40 % instalované kapacity. Podle žádosti o přezkum se nevyužitá kapacita odhaduje na 23 000 až 25 000 tun. Výrobce je tudíž schopen podstatně zvýšit množství zboží vyváženého do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. |
| --- | --- |

(82)

V období po uložení konečného cla shromáždil částečně spolupracující vyvážející výrobce velké zásoby a nevyužité kapacity, s tím, že tyto kapacity představovaly více než 40 % instalované kapacity. Podle žádosti o přezkum se nevyužitá kapacita odhaduje na 23 000 až 25 000 tun. Výrobce je tudíž schopen podstatně zvýšit množství zboží vyváženého do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.

3.3.5.   Ukrajina

3.3.5.1.   Předběžné poznámky

| (83) | Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval ani jeden ze dvou známých ukrajinských vyvážejících výrobců, vycházejí zjištění z dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. S ohledem na nedostatek informací o daném ukrajinském výrobním odvětví jsou níže uvedené závěry založeny na údajích uvedených v žádosti o přezkum předložené žadatelem a z veřejně přístupných statistik vývoje na trhu. Bylo zaznamenáno, že nejsou známi žádní další ukrajinští výrobci a že následující úvahy, týkající se zejména výrobní kapacity, se vztahují na dva známé vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(83)

Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval ani jeden ze dvou známých ukrajinských vyvážejících výrobců, vycházejí zjištění z dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. S ohledem na nedostatek informací o daném ukrajinském výrobním odvětví jsou níže uvedené závěry založeny na údajích uvedených v žádosti o přezkum předložené žadatelem a z veřejně přístupných statistik vývoje na trhu. Bylo zaznamenáno, že nejsou známi žádní další ukrajinští výrobci a že následující úvahy, týkající se zejména výrobní kapacity, se vztahují na dva známé vyvážející výrobce.

| (84) | Aby bylo možné zjistit, zda se v případě zrušení opatření dumping pravděpodobně obnoví, byly prověřeny vývozní ceny do třetích zemí, nevyužitá kapacita a zásoby. |
| --- | --- |

(84)

Aby bylo možné zjistit, zda se v případě zrušení opatření dumping pravděpodobně obnoví, byly prověřeny vývozní ceny do třetích zemí, nevyužitá kapacita a zásoby.

3.3.5.2.   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a úrovní vývozních cen do Společenství

| (85) | Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byly zohledněny informace uvedené v žádosti o přezkum týkající se vývozů do Ruska a USA, které vycházejí z veřejně přístupných statistik. Z analýzy dostupných hodnot vyplynulo, že průměrné vývozní ceny do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné vývozní ceny do Společenství. Jak již bylo vysvětleno výše v případě Indie, ČLR a Jihoafrické republiky, byly vývozní ceny do jiných třetích zemí považovány za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň prodejů na vývoz do Společenství v případě zrušení platných opatření. Na tomto základě došla Komise k závěru, že výrobci jsou schopni snížit vývozní ceny do Společenství, a to s největší pravděpodobností na úroveň dumpingu. |
| --- | --- |

(85)

Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byly zohledněny informace uvedené v žádosti o přezkum týkající se vývozů do Ruska a USA, které vycházejí z veřejně přístupných statistik. Z analýzy dostupných hodnot vyplynulo, že průměrné vývozní ceny do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné vývozní ceny do Společenství. Jak již bylo vysvětleno výše v případě Indie, ČLR a Jihoafrické republiky, byly vývozní ceny do jiných třetích zemí považovány za faktor určující pravděpodobnou cenovou úroveň prodejů na vývoz do Společenství v případě zrušení platných opatření. Na tomto základě došla Komise k závěru, že výrobci jsou schopni snížit vývozní ceny do Společenství, a to s největší pravděpodobností na úroveň dumpingu.

3.3.5.3.   Nevyužitá kapacita

| (86) | Podle důkazů uvedených v žádosti se výrobní kapacita na Ukrajině odhaduje ve výši 100 000 tun, z nichž pouze 50 % je skutečně využíváno za účelem výroby. Nevyužitá kapacita ve výši 50 000 tun představuje největší nevyužitou kapacitu ze všech dotčených zemí a dosahuje více než jedné třetiny spotřeby Společenství. Ukrajina má tudíž zdaleka největší možnost ze všech dotčených zemí okamžitě zvýšit objem vývozů do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky. |
| --- | --- |

(86)

Podle důkazů uvedených v žádosti se výrobní kapacita na Ukrajině odhaduje ve výši 100 000 tun, z nichž pouze 50 % je skutečně využíváno za účelem výroby. Nevyužitá kapacita ve výši 50 000 tun představuje největší nevyužitou kapacitu ze všech dotčených zemí a dosahuje více než jedné třetiny spotřeby Společenství. Ukrajina má tudíž zdaleka největší možnost ze všech dotčených zemí okamžitě zvýšit objem vývozů do Společenství, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.

3.3.5.4.   Porušování závazku a obcházení uložených opatření

| (87) | V roce 1999 přijala Komise v rámci původního šetření závazek nabídnutý jedním z ukrajinských vývozců. Následně Komise zjistila, že je tento závazek porušován, a to ve dvou ohledech. Za prvé, dotčený ukrajinský vývozce předkládal zavádějící prohlášení o původu zboží, a za druhé, tento vývozce vystavoval závazkové faktury na druhy výrobku, které tomuto závazku nepodléhaly, a tím neoprávněně využíval výjimku z povinnosti platit antidumpingová cla. Nařízením (ES) č. 1678/2003 proto Komise odvolala svůj souhlas s příslušným závazkem. |
| --- | --- |

(87)

V roce 1999 přijala Komise v rámci původního šetření závazek nabídnutý jedním z ukrajinských vývozců. Následně Komise zjistila, že je tento závazek porušován, a to ve dvou ohledech. Za prvé, dotčený ukrajinský vývozce předkládal zavádějící prohlášení o původu zboží, a za druhé, tento vývozce vystavoval závazkové faktury na druhy výrobku, které tomuto závazku nepodléhaly, a tím neoprávněně využíval výjimku z povinnosti platit antidumpingová cla. Nařízením (ES) č. 1678/2003 proto Komise odvolala svůj souhlas s příslušným závazkem.

| (88) | Po uložení platných opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo dále zjištěno, že tato opatření jsou obcházena prostřednictvím dovozů ocelových lan a kabelů z Moldavska. Jak je zmíněno v 3. bodě odůvodnění, byla z tohoto důvodu působnost platných opatření rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska. |
| --- | --- |

(88)

Po uložení platných opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo dále zjištěno, že tato opatření jsou obcházena prostřednictvím dovozů ocelových lan a kabelů z Moldavska. Jak je zmíněno v 3. bodě odůvodnění, byla z tohoto důvodu působnost platných opatření rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska.

| (89) | Přestože porušování závazku a obcházení uložených opatření v minulosti neodůvodňuje samo o sobě závěr, že v budoucnu bude používán dumping, měla Komise za to, že v tomto případě jsou tyto praktiky dalším faktorem poukazujícím na zájem dotčených vývozců vstoupit na trh Společenství a jejich neschopnost konkurovat na trhu Společenství bez použití dumpingových cen. |
| --- | --- |

(89)

Přestože porušování závazku a obcházení uložených opatření v minulosti neodůvodňuje samo o sobě závěr, že v budoucnu bude používán dumping, měla Komise za to, že v tomto případě jsou tyto praktiky dalším faktorem poukazujícím na zájem dotčených vývozců vstoupit na trh Společenství a jejich neschopnost konkurovat na trhu Společenství bez použití dumpingových cen.

3.4.   Závěr

| (90) | Ve všech případech byl zjištěn pokračující dumping na podstatné úrovni, ačkoli objem dovozů z Jihoafrické republiky a Ukrajiny dosahoval pouze minimální úrovně. |
| --- | --- |

(90)

Ve všech případech byl zjištěn pokračující dumping na podstatné úrovni, ačkoli objem dovozů z Jihoafrické republiky a Ukrajiny dosahoval pouze minimální úrovně.

| (91) | Aby bylo možné zjistit, zda by dumping v případě zrušení antidumpingových opaření přetrvával nebo byl obnoven, byly posouzeny nevyužité kapacity a nevyužité zásoby, a dále cenová politika a vývozní strategie při vývozu na různé trhy. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že všechny dotčené země vývozu mají k dispozici podstatné nevyužité kapacity a nashromážděné zásoby. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny do jiných třetích zemí byly podstatně nižší než vývozní ceny na trh Společenství, a že Společenství tudíž zůstává atraktivním trhem pro vyvážející výrobce ze všech dotčených zemí. Komise proto došla k závěru, že vývozy z dotčených zemí do třetích zemí by byly s největší pravděpodobností přesměrovány do Společenství, pokud by přístupu na jeho trh nebránila antidumpingová opatření. Dovozy ze všech dotčených zemí by pravděpodobně díky dostupným nevyužitým výrobním kapacitám rovněž vzrostly. |
| --- | --- |

(91)

Aby bylo možné zjistit, zda by dumping v případě zrušení antidumpingových opaření přetrvával nebo byl obnoven, byly posouzeny nevyužité kapacity a nevyužité zásoby, a dále cenová politika a vývozní strategie při vývozu na různé trhy. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že všechny dotčené země vývozu mají k dispozici podstatné nevyužité kapacity a nashromážděné zásoby. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny do jiných třetích zemí byly podstatně nižší než vývozní ceny na trh Společenství, a že Společenství tudíž zůstává atraktivním trhem pro vyvážející výrobce ze všech dotčených zemí. Komise proto došla k závěru, že vývozy z dotčených zemí do třetích zemí by byly s největší pravděpodobností přesměrovány do Společenství, pokud by přístupu na jeho trh nebránila antidumpingová opatření. Dovozy ze všech dotčených zemí by pravděpodobně díky dostupným nevyužitým výrobním kapacitám rovněž vzrostly.

| (92) | Z hodnocení cenové politiky všech dotčených zemí navíc vyplynulo, že tyto vývozy by byly s největší pravděpodobností prováděny za dumpingové ceny. V případě ČLR a Ukrajiny byly tyto závěry ještě podpořeny skutečností, že podle dostupných zjištění byla platná opatření obcházena prostřednictvím dovozů přes jiné země, což naznačuje, že země vývozu nebyly schopny konkurovat na trhu Společenství za spravedlivé ceny. |
| --- | --- |

(92)

Z hodnocení cenové politiky všech dotčených zemí navíc vyplynulo, že tyto vývozy by byly s největší pravděpodobností prováděny za dumpingové ceny. V případě ČLR a Ukrajiny byly tyto závěry ještě podpořeny skutečností, že podle dostupných zjištění byla platná opatření obcházena prostřednictvím dovozů přes jiné země, což naznačuje, že země vývozu nebyly schopny konkurovat na trhu Společenství za spravedlivé ceny.

| (93) | S ohledem na veškeré výše uvedené skutečnosti došla Komise k závěru, že v případě všech dotčených zemí by nadále v podstatné míře přetrvával nebo byl obnoven dumping, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(93)

S ohledem na veškeré výše uvedené skutečnosti došla Komise k závěru, že v případě všech dotčených zemí by nadále v podstatné míře přetrvával nebo byl obnoven dumping, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

4.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

4.1.   Výroba ve Společenství

| (94) | V rámci Společenství vyrábí dotyčný výrobek 30 výrobců, kteří představují celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

V rámci Společenství vyrábí dotyčný výrobek 30 výrobců, kteří představují celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

4.2.   Výrobní odvětví Společenství

| (95) | Je třeba připomenout, že při původním šetření sestávalo výrobní odvětví Společenství z 20 výrobců. Devět z těchto společností při stávajícím šetření nespolupracovalo. Naopak, šest společností, které v době původního šetření nebyly součástí výrobního odvětví Společenství, podpořilo žádost o přezkum a zavázalo se spolupracovat při stávajícím šetření. Podnět tedy podpořilo a se spoluprací souhlasilo těchto 17 výrobců:






  — | Bridon International Ltd (Spojené království), |
| --- | --- | --- |

(95)

Je třeba připomenout, že při původním šetření sestávalo výrobní odvětví Společenství z 20 výrobců. Devět z těchto společností při stávajícím šetření nespolupracovalo. Naopak, šest společností, které v době původního šetření nebyly součástí výrobního odvětví Společenství, podpořilo žádost o přezkum a zavázalo se spolupracovat při stávajícím šetření. Podnět tedy podpořilo a se spoluprací souhlasilo těchto 17 výrobců:

—

Bridon International Ltd (Spojené království),

| — | BTS Drahtseile GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

BTS Drahtseile GmbH (Německo),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),

| — | D. Koronakis SA (Řecko), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Řecko),

| — | Drahtseilwerk GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk GmbH (Německo),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Německo), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Německo),

| — | Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Německo),

| — | Drumet SA (Polsko), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Polsko),

| — | Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Hamburger Drahtseilerei A. Steppuhn GmbH (Německo),

| — | Iscar Funi Metalliche Srl (Itálie), |
| --- | --- |

—

Iscar Funi Metalliche Srl (Itálie),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),

| — | Metalcavi wire ropes Srl (Itálie), |
| --- | --- |

—

Metalcavi wire ropes Srl (Itálie),

| — | Metal Press Srl (Itálie), |
| --- | --- |

—

Metal Press Srl (Itálie),

| — | Trefileurope (Francie), |
| --- | --- |

—

Trefileurope (Francie),

| — | WADRA GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

WADRA GmbH (Německo),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo). |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo).

Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající z pěti společností.

| (96) | Tyto společnosti plně spolupracovaly při šetření. Pět výrobců ve Společenství zařazených do vzorku představovalo v období šetření 30 % celkové výroby ve Společenství, zatímco výše uvedených 17 výrobců ve Společenství pokrývalo v období šetření 68 % celkové výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(96)

Tyto společnosti plně spolupracovaly při šetření. Pět výrobců ve Společenství zařazených do vzorku představovalo v období šetření 30 % celkové výroby ve Společenství, zatímco výše uvedených 17 výrobců ve Společenství pokrývalo v období šetření 68 % celkové výroby ve Společenství.

| (97) | Má se tudíž za to, že výše uvedených 17 výrobců ve Společenství představuje většinu celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Těchto 17 výrobců ve Společenství lze tedy považovat za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Společenství“. |
| --- | --- |

(97)

Má se tudíž za to, že výše uvedených 17 výrobců ve Společenství představuje většinu celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Těchto 17 výrobců ve Společenství lze tedy považovat za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Společenství“.

5.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

5.1.   Spotřeba na trhu Společenství

| (98) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodejů ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství a údajů o všech dovozech do EU zaznamenaných Eurostatem. |
| --- | --- |

(98)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, objemu prodejů ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství a údajů o všech dovozech do EU zaznamenaných Eurostatem.

| (99) | Mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesla spotřeba Společenství o 9 %. Konkrétně, mezi lety 2001 a 2002 se snížila o 3 % a o dalších 6 % klesla mezi lety 2002 a 2003. Během období šetření pak zůstala na zhruba stejné úrovni. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba ES (v tunách) | 194 547 | 187 845 | 176 438 | 177 825 |
| Index (2001=100) | 100 | 97 | 91 | 91 |

(99)

Mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesla spotřeba Společenství o 9 %. Konkrétně, mezi lety 2001 a 2002 se snížila o 3 % a o dalších 6 % klesla mezi lety 2002 a 2003. Během období šetření pak zůstala na zhruba stejné úrovni.

2001

2002

2003

OŠ

Celková spotřeba ES (v tunách)

194 547

187 845

176 438

177 825

Index (2001=100)

100

97

91

91

5.2.   Dovozy z dotčených zemí

5.2.1.   Souhrnné posouzení

| (100) | V rámci původního šetření byly dovozy ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny posuzovány souhrnně, v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo prověřeno, zda souhrnné posouzení je vhodné rovněž v případě stávajícího nařízení. |
| --- | --- |

(100)

V rámci původního šetření byly dovozy ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Indie, Jihoafrické republiky a Ukrajiny posuzovány souhrnně, v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo prověřeno, zda souhrnné posouzení je vhodné rovněž v případě stávajícího nařízení.

| (101) | V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozů z každé jednotlivé země přesahovalo minimální úroveň. Co se týče množství výrobků vyváženého každou ze čtyř dotčených zemí, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že v případě zrušení platných opatření by dovozy z každé z dotčených zemí pravděpodobně vzrostly na podstatně vyšší úroveň, než jaká byla dosažena v období šetření, a zcela jistě by přesáhly hranici zanedbatelnosti. |
| --- | --- |

(101)

V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozů z každé jednotlivé země přesahovalo minimální úroveň. Co se týče množství výrobků vyváženého každou ze čtyř dotčených zemí, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že v případě zrušení platných opatření by dovozy z každé z dotčených zemí pravděpodobně vzrostly na podstatně vyšší úroveň, než jaká byla dosažena v období šetření, a zcela jistě by přesáhly hranici zanedbatelnosti.

| (102) | Co se týče podmínek hospodářské soutěže, šetření prokázalo, že ocelová lana a kabely dovážené z dotčených zemí, posuzováno podle jednotlivých druhů, se shodovaly ve všech základních fyzických a technických vlastnostech. Dále, jednotlivé druhy ocelových lan a kabelů byly zaměnitelné s jinými druhy dováženými z dotčených zemí i s druhy vyráběnými ve Společenství a byly uváděny na trh ve Společenství ve stejném období, prostřednictvím stejných prodejních řetězců a za podobných obchodních podmínek. Dovážená ocelová lana a kabely byly tudíž považovány za konkurenční výrobky ve vztahu mezi sebou navzájem i ve vztahu k ocelovým lanům vyráběným ve Společenství. |
| --- | --- |

(102)

Co se týče podmínek hospodářské soutěže, šetření prokázalo, že ocelová lana a kabely dovážené z dotčených zemí, posuzováno podle jednotlivých druhů, se shodovaly ve všech základních fyzických a technických vlastnostech. Dále, jednotlivé druhy ocelových lan a kabelů byly zaměnitelné s jinými druhy dováženými z dotčených zemí i s druhy vyráběnými ve Společenství a byly uváděny na trh ve Společenství ve stejném období, prostřednictvím stejných prodejních řetězců a za podobných obchodních podmínek. Dovážená ocelová lana a kabely byly tudíž považovány za konkurenční výrobky ve vztahu mezi sebou navzájem i ve vztahu k ocelovým lanům vyráběným ve Společenství.

| (103) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti měla Komise za to, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovozy ze čtyř dotčených zemí byly proto posuzovány souhrnně. |
| --- | --- |

(103)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti měla Komise za to, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovozy ze čtyř dotčených zemí byly proto posuzovány souhrnně.

5.2.2.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozů

| (104) | Vývoj objemu dovozů, podílů na trhu a průměrných cen ve čtyřech dotčených zemích je uveden níže v tabulkách. Následující cenové trendy vycházejí z dovozních cen zaznamenaných Eurostatem a zahrnují antidumpingová cla a odhadované náklady na služby zákazníkům po dodání. |
| --- | --- |

(104)

Vývoj objemu dovozů, podílů na trhu a průměrných cen ve čtyřech dotčených zemích je uveden níže v tabulkách. Následující cenové trendy vycházejí z dovozních cen zaznamenaných Eurostatem a zahrnují antidumpingová cla a odhadované náklady na služby zákazníkům po dodání.

| (105) | Objem dovozu výrobků pocházejících ze čtyř dotčených zemí nejprve vzrostl a v roce 2002 dosáhl 9 153 tun, což odpovídá 4,9 % podílu na trhu, a poté klesl během období šetření na 7 784 tun, odpovídajících 4,4 % podílu na trhu. V období původního šetření činil souhrnný podíl čtyř dotčených zemí na trhu 14,3 %. |
| --- | --- |

(105)

Objem dovozu výrobků pocházejících ze čtyř dotčených zemí nejprve vzrostl a v roce 2002 dosáhl 9 153 tun, což odpovídá 4,9 % podílu na trhu, a poté klesl během období šetření na 7 784 tun, odpovídajících 4,4 % podílu na trhu. V období původního šetření činil souhrnný podíl čtyř dotčených zemí na trhu 14,3 %.

| (106) | Ceny dovozů ze čtyř dotčených zemí klesly v průměru z 1 364 EUR/tunu v roce 2001 na 1 296 EUR/tunu v období šetření. |
| --- | --- |

(106)

Ceny dovozů ze čtyř dotčených zemí klesly v průměru z 1 364 EUR/tunu v roce 2001 na 1 296 EUR/tunu v období šetření.

| (107) | Z provedeného šetření vyplynulo, že dovozy z dotčených zemí byly v období šetření uskutečňovány za ceny o 36 až 68 % nižší. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů ze čtyř dotčených zemí (v tunách) | 7 951 | 9 153 | 7 168 | 7 784 |
| Podíl dovozů ze čtyř dotčených zemí na trhu | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Ceny dovozů ze čtyř dotčených zemí (EUR/tunu) | 1 364 | 1 450 | 1 331 | 1 296 |

(107)

Z provedeného šetření vyplynulo, že dovozy z dotčených zemí byly v období šetření uskutečňovány za ceny o 36 až 68 % nižší.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů ze čtyř dotčených zemí (v tunách)

7 951

9 153

7 168

7 784

Podíl dovozů ze čtyř dotčených zemí na trhu

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Ceny dovozů ze čtyř dotčených zemí (EUR/tunu)

1 364

1 450

1 331

1 296

5.3.   Dovozy, kterými jsou obcházena uložená opatření

| (108) | Jak je zmíněno v 3. bodě odůvodnění, bylo dále zjištěno, že původní opatření uložená Ukrajině jsou obcházena prostřednictvím dodávek z Moldavska a původní opatření uložená ČLR prostřednictvím dodávek z Maroka. Antidumpingové clo uložené z dovozu výrobků pocházejících z ČLR bylo proto rozšířeno na dovozy stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Maroka, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných skutečným marockým výrobcem. Obdobně bylo konečné antidumpingové clo uložené z dovozu výrobků pocházejících z Ukrajiny rozšířeno na dovozy stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Moldavska (v tunách) | 1 054 | 1 816 | 0 | 0 |
| Podíl dovozů z Moldavska na trhu | 0,5 % | 1,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Ceny dovozů z Moldavska (EUR/tunu) | 899 | 843 | 0 | 0 |
| Index (2001=100) | 100 | 94 | 0 | 0 |
| Objem dovozů z Maroka (v tunách) | 231 | 1 435 | 2 411 | 1 904 |
| Podíl dovozů z Maroka na trhu | 0,1 % | 0,8 % | 1,4 % | 1,1 % |
| Ceny dovozů z Maroka (EUR/tunu) | 963 | 955 | 1 000 | 1 009 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 104 | 105 |

(108)

Jak je zmíněno v 3. bodě odůvodnění, bylo dále zjištěno, že původní opatření uložená Ukrajině jsou obcházena prostřednictvím dodávek z Moldavska a původní opatření uložená ČLR prostřednictvím dodávek z Maroka. Antidumpingové clo uložené z dovozu výrobků pocházejících z ČLR bylo proto rozšířeno na dovozy stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Maroka, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných skutečným marockým výrobcem. Obdobně bylo konečné antidumpingové clo uložené z dovozu výrobků pocházejících z Ukrajiny rozšířeno na dovozy stejných ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů z Moldavska (v tunách)

1 054

1 816

0

0

Podíl dovozů z Moldavska na trhu

0,5 %

1,0 %

0,0 %

0,0 %

Ceny dovozů z Moldavska (EUR/tunu)

899

843

0

0

Index (2001=100)

100

94

0

0

Objem dovozů z Maroka (v tunách)

231

1 435

2 411

1 904

Podíl dovozů z Maroka na trhu

0,1 %

0,8 %

1,4 %

1,1 %

Ceny dovozů z Maroka (EUR/tunu)

963

955

1 000

1 009

Index (2001=100)

100

99

104

105

| (109) | Zatímco v období před rokem 2000 byl objem dovozů z Moldavska nulový, v roce 2002 prudce stoupl na 1 816 tun. Následně poklesl opět na nulu, což bylo pravděpodobně způsobeno zahájením výše uvedeného šetření proti obcházení uložených opatření v průběhu roku 2003. Dovozy z Moldavska byly v letech 2001 a 2002 prováděny za velmi nízké ceny: 899 EUR/tunu v roce 2001 a 843 EUR/tunu v roce 2002. |
| --- | --- |

(109)

Zatímco v období před rokem 2000 byl objem dovozů z Moldavska nulový, v roce 2002 prudce stoupl na 1 816 tun. Následně poklesl opět na nulu, což bylo pravděpodobně způsobeno zahájením výše uvedeného šetření proti obcházení uložených opatření v průběhu roku 2003. Dovozy z Moldavska byly v letech 2001 a 2002 prováděny za velmi nízké ceny: 899 EUR/tunu v roce 2001 a 843 EUR/tunu v roce 2002.

| (110) | Během období původního šetření činil podíl dovozů z Maroka na trhu 0 %. Objem dovozů z Maroka prudce vzrostl z 231 tun v roce 2001 na 2 411 tun v roce 2003. Během období šetření klesl na 1 904 tun. Výše zmíněné šetření proti obcházení uložených opatření prokázalo, že nízký objem dovozů z Maroka (přibližně 100 tun) v roce 2003 připadá na skutečného marockého výrobce. Mezi rokem 2001 a obdobím šetření byly dovozy z Maroka prováděny za velmi nízké ceny: okolo 1 000 EUR/tunu. |
| --- | --- |

(110)

Během období původního šetření činil podíl dovozů z Maroka na trhu 0 %. Objem dovozů z Maroka prudce vzrostl z 231 tun v roce 2001 na 2 411 tun v roce 2003. Během období šetření klesl na 1 904 tun. Výše zmíněné šetření proti obcházení uložených opatření prokázalo, že nízký objem dovozů z Maroka (přibližně 100 tun) v roce 2003 připadá na skutečného marockého výrobce. Mezi rokem 2001 a obdobím šetření byly dovozy z Maroka prováděny za velmi nízké ceny: okolo 1 000 EUR/tunu.

5.4.   Dovozy z jiných zemí

5.4.1.   Korejská republika (Jižní Korea)

| (111) | Dne 20. listopadu 2004 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozů stejného výrobku pocházejícího z Korejské republiky, a to z podnětu podaného výrobním odvětvím Společenství obsahujícím přesvědčivé důkazy potvrzující, že na tyto dovozy je používán dumping a způsobují proto újmu danému výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(111)

Dne 20. listopadu 2004 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozů stejného výrobku pocházejícího z Korejské republiky, a to z podnětu podaného výrobním odvětvím Společenství obsahujícím přesvědčivé důkazy potvrzující, že na tyto dovozy je používán dumping a způsobují proto újmu danému výrobnímu odvětví Společenství.

| (112) | Vývoj dovozů z Korejské republiky je uveden v následující tabulce: | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Korejské republiky (v tunách) | 13 582 | 16 403 | 22 400 | 25 835 |
| Podíl dovozů z Korejské republiky na trhu | 7,0 % | 8,7 % | 12,7 % | 14,5 % |
| Ceny dovozů z Korejské republiky (EUR/tunu) | 1 366 | 1 256 | 1 187 | 1 123 |
| Index (2001=100) | 100 | 92 | 87 | 82 |

(112)

Vývoj dovozů z Korejské republiky je uveden v následující tabulce:

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů z Korejské republiky (v tunách)

13 582

16 403

22 400

25 835

Podíl dovozů z Korejské republiky na trhu

7,0 %

8,7 %

12,7 %

14,5 %

Ceny dovozů z Korejské republiky (EUR/tunu)

1 366

1 256

1 187

1 123

Index (2001=100)

100

92

87

82

| (113) | Objem dovozů z Korejské republiky vzrostl z 13 582 tun v roce 2001, odpovídajících 7 % podílu na trhu, na 25 835 tun v období šetření, což odpovídá 14,5 % podílu na trhu. Průměrné ceny dovozů z Korejské republiky se mezi rokem 2001 a obdobím šetření snížily o 18 %, tj. z 1 366 EUR/tunu na 1 123 EUR/tunu. Vzhledem k tomu, že ve vztahu k dovozům z Korejské republiky nebyl prokázán dumping, bylo toto šetření ukončeno (viz 4. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(113)

Objem dovozů z Korejské republiky vzrostl z 13 582 tun v roce 2001, odpovídajících 7 % podílu na trhu, na 25 835 tun v období šetření, což odpovídá 14,5 % podílu na trhu. Průměrné ceny dovozů z Korejské republiky se mezi rokem 2001 a obdobím šetření snížily o 18 %, tj. z 1 366 EUR/tunu na 1 123 EUR/tunu. Vzhledem k tomu, že ve vztahu k dovozům z Korejské republiky nebyl prokázán dumping, bylo toto šetření ukončeno (viz 4. bod odůvodnění).

5.4.2.   Mexiko

| (114) | Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, opatření uložená na dovoz výrobků pocházejících z Mexika, uložená původním konečným nařízením, pozbyla platnosti dne 18. srpna 2004. Objem dovozu výrobků pocházejících z Mexika zůstával od roku 2001 po celé období šetření velmi nízký. V roce 2001 byl nulový a během období šetření, v letech 2002 a 2003, dosahoval roční úrovně v rozmezí přibližně 700 tun, což odpovídá 0,4 % podílu na trhu, až 400 tun, což odpovídá 0,2 % podílu na trhu. |
| --- | --- |

(114)

Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, opatření uložená na dovoz výrobků pocházejících z Mexika, uložená původním konečným nařízením, pozbyla platnosti dne 18. srpna 2004. Objem dovozu výrobků pocházejících z Mexika zůstával od roku 2001 po celé období šetření velmi nízký. V roce 2001 byl nulový a během období šetření, v letech 2002 a 2003, dosahoval roční úrovně v rozmezí přibližně 700 tun, což odpovídá 0,4 % podílu na trhu, až 400 tun, což odpovídá 0,2 % podílu na trhu.

| (115) | Ceny dovozů z Mexika dosahovaly v letech 2002 a 2003 zhruba 2 400 EUR/tunu. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Mexika (v tunách) | 0 | 669 | 433 | 0 |
| Podíl dovozů z Mexika na trhu | 0,0 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Ceny dovozů z Mexika (EUR/tunu) | n/a | 2 358 | 2 434 | — |
| Index (2001=100) | n/a | 100 | 103 | — |

(115)

Ceny dovozů z Mexika dosahovaly v letech 2002 a 2003 zhruba 2 400 EUR/tunu.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů z Mexika (v tunách)

0

669

433

0

Podíl dovozů z Mexika na trhu

0,0 %

0,4 %

0,2 %

0,0 %

Ceny dovozů z Mexika (EUR/tunu)

n/a

2 358

2 434

—

Index (2001=100)

n/a

100

103

—

5.4.3.   Další země dotčené antidumpingovými opatřeními

| (116) | Nařízením (ES) č. 1601/2001 (11) uložila Rada antidumpingová opatření na dovoz podobných výrobků pocházejících mimo jiné z Ruska, Thajska a Turecka. |
| --- | --- |

(116)

Nařízením (ES) č. 1601/2001 (11) uložila Rada antidumpingová opatření na dovoz podobných výrobků pocházejících mimo jiné z Ruska, Thajska a Turecka.

| (117) | Celní sazba použitelná na dovozy z Ruska byla stanovena v rozmezí 36,1 % až 50,7 %, s výjimkou dovozů od jednoho ruského vývozce, od kterého byl přijat cenový závazek. Objem dovozů z Ruska klesl ze 3 630 tun v roce 2001, odpovídajících 1,9 % podílu na trhu, na 2 101 tun v období šetření, což odpovídá 1,2 % podílu na trhu. Průměrné ceny dovozů z Ruska zůstávaly mezi rokem 2001 a obdobím šetření poměrně stabilní, a to ve výši přibližně 1 000 EUR/tunu. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Ruska (v tunách) | 3 630 | 2 557 | 2 198 | 2 101 |
| Podíl dovozů z Ruska na trhu | 1,9 % | 1,4 % | 1,2 % | 1,2 % |
| Ceny dovozů z Ruska (EUR/tunu) | 1 038 | 997 | 980 | 1 046 |
| Index (2001=100) | 100 | 96 | 94 | 101 |

(117)

Celní sazba použitelná na dovozy z Ruska byla stanovena v rozmezí 36,1 % až 50,7 %, s výjimkou dovozů od jednoho ruského vývozce, od kterého byl přijat cenový závazek. Objem dovozů z Ruska klesl ze 3 630 tun v roce 2001, odpovídajících 1,9 % podílu na trhu, na 2 101 tun v období šetření, což odpovídá 1,2 % podílu na trhu. Průměrné ceny dovozů z Ruska zůstávaly mezi rokem 2001 a obdobím šetření poměrně stabilní, a to ve výši přibližně 1 000 EUR/tunu.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů z Ruska (v tunách)

3 630

2 557

2 198

2 101

Podíl dovozů z Ruska na trhu

1,9 %

1,4 %

1,2 %

1,2 %

Ceny dovozů z Ruska (EUR/tunu)

1 038

997

980

1 046

Index (2001=100)

100

96

94

101

| (118) | Celní sazba použitelná na dovozy z Thajska byla stanovena v rozmezí 24,8 % až 42,8 %, s výjimkou dovozů od jednoho vývozce, od kterého byl přijat cenový závazek. Objem dovozů z Thajska klesl z 1 039 tun v roce 2001, představujících 0,5 % podíl na trhu, na 277 tun v období šetření, což odpovídá 0,2 % podílu na trhu. Průměrná cena dovozů z Thajska vzrostla z přibližně 1 335 EUR/tunu v roce 2001 na 1 722 EUR/tunu v období šetření. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Thajska (v tunách) | 1 039 | 1 002 | 368 | 277 |
| Podíl dovozů z Thajska na trhu | 0,5 % | 0,5 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Ceny dovozů z Thajska (EUR/tunu) | 1 335 | 1 433 | 1 593 | 1 722 |
| Index (2001=100) | 100 | 107 | 119 | 129 |

(118)

Celní sazba použitelná na dovozy z Thajska byla stanovena v rozmezí 24,8 % až 42,8 %, s výjimkou dovozů od jednoho vývozce, od kterého byl přijat cenový závazek. Objem dovozů z Thajska klesl z 1 039 tun v roce 2001, představujících 0,5 % podíl na trhu, na 277 tun v období šetření, což odpovídá 0,2 % podílu na trhu. Průměrná cena dovozů z Thajska vzrostla z přibližně 1 335 EUR/tunu v roce 2001 na 1 722 EUR/tunu v období šetření.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů z Thajska (v tunách)

1 039

1 002

368

277

Podíl dovozů z Thajska na trhu

0,5 %

0,5 %

0,2 %

0,2 %

Ceny dovozů z Thajska (EUR/tunu)

1 335

1 433

1 593

1 722

Index (2001=100)

100

107

119

129

| (119) | Celní sazba použitelná na dovozy z Turecka se během posuzovaného období pohybovala v rozmezí 17,8 % až 31 %, s výjimkou dovozů od dvou tureckých vývozců, od kterých byl v roce 2001 přijat cenový závazek, který byl následně v roce 2003 odmítnut. Objem dovozů z Turecka se snížil z 4 354 tun v roce 2001, odpovídajících 2,2 % podílu na trhu, na 1 457 tun v období šetření, což představuje 0,8 % podíl na trhu. Průměrné ceny dovozů z Turecka klesly z 1 448 EUR/tunu v roce 2001 na 1 302 EUR/tunu v období šetření. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Turecka (v tunách) | 4 354 | 4 448 | 2 248 | 1 457 |
| Podíl dovozů z Turecka na trhu | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,8 % |
| Ceny dovozů z Turecka (EUR/tunu) | 1 448 | 1 414 | 1 376 | 1 302 |
| Index (2001=100) | 100 | 98 | 95 | 90 |

(119)

Celní sazba použitelná na dovozy z Turecka se během posuzovaného období pohybovala v rozmezí 17,8 % až 31 %, s výjimkou dovozů od dvou tureckých vývozců, od kterých byl v roce 2001 přijat cenový závazek, který byl následně v roce 2003 odmítnut. Objem dovozů z Turecka se snížil z 4 354 tun v roce 2001, odpovídajících 2,2 % podílu na trhu, na 1 457 tun v období šetření, což představuje 0,8 % podíl na trhu. Průměrné ceny dovozů z Turecka klesly z 1 448 EUR/tunu v roce 2001 na 1 302 EUR/tunu v období šetření.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů z Turecka (v tunách)

4 354

4 448

2 248

1 457

Podíl dovozů z Turecka na trhu

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,8 %

Ceny dovozů z Turecka (EUR/tunu)

1 448

1 414

1 376

1 302

Index (2001=100)

100

98

95

90

5.4.4.   Jiné třetí země, které nejsou uvedeny výše

| (120) | Objem dovozů z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše, klesl z přibližně 23 000 tun v roce 2001, odpovídajících 12 % podílu na trhu, na přibližně 19 000 tun v období šetření, což odpovídá 10,5 % podílu na trhu. Průměrné ceny dovozů z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše, vzrostly z přibližně 1 500 EUR/tunu v roce 2001 na přibližně 1 900 EUR/tunu v roce 2003, a poté opět klesly na přibližně 1 500 EUR/tunu v období šetření. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů ze zemí, které nejsou uvedeny výše (v tunách) | 23 321 | 14 924 | 17 227 | 18 741 |
| Podíl dovozů ze zemí, které nejsou uvedeny výše, na trhu | 12,0 % | 7,9 % | 9,8 % | 10,5 % |
| Ceny dovozů ze zemí, které nejsou uvedeny výše (EUR/tunu) | 1 472 | 1 749 | 1 895 | 1 497 |
| Index (2001=100) | 100 | 119 | 129 | 102 |

(120)

Objem dovozů z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše, klesl z přibližně 23 000 tun v roce 2001, odpovídajících 12 % podílu na trhu, na přibližně 19 000 tun v období šetření, což odpovídá 10,5 % podílu na trhu. Průměrné ceny dovozů z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše, vzrostly z přibližně 1 500 EUR/tunu v roce 2001 na přibližně 1 900 EUR/tunu v roce 2003, a poté opět klesly na přibližně 1 500 EUR/tunu v období šetření.

2001

2002

2003

OŠ

Objem dovozů ze zemí, které nejsou uvedeny výše (v tunách)

23 321

14 924

17 227

18 741

Podíl dovozů ze zemí, které nejsou uvedeny výše, na trhu

12,0 %

7,9 %

9,8 %

10,5 %

Ceny dovozů ze zemí, které nejsou uvedeny výše (EUR/tunu)

1 472

1 749

1 895

1 497

Index (2001=100)

100

119

129

102

6.   EKONOMICKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (121) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(121)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Společenství.

6.1.   Předběžné poznámky

| (122) | Vzhledem k tomu, že ve vztahu k danému výrobnímu odvětví Společenství byl použit výběr vzorku, byla újma hodnocena jak na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství („V.O.“ v připojených tabulkách), tak na základě informací shromážděných na úrovni výrobců ve Společenství zařazených do vzorku („V.V.“ v připojených tabulkách). |
| --- | --- |

(122)

Vzhledem k tomu, že ve vztahu k danému výrobnímu odvětví Společenství byl použit výběr vzorku, byla újma hodnocena jak na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství („V.O.“ v připojených tabulkách), tak na základě informací shromážděných na úrovni výrobců ve Společenství zařazených do vzorku („V.V.“ v připojených tabulkách).

| (123) | Je-li uveden odkaz na výběr vzorku, hodnotí se v souladu se zavedenou praxí některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Společenství, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, se posuzují na základě informací shromážděných na úrovni vybraných výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(123)

Je-li uveden odkaz na výběr vzorku, hodnotí se v souladu se zavedenou praxí některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Společenství, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, se posuzují na základě informací shromážděných na úrovni vybraných výrobců ve Společenství.

6.2.   Údaje o celém výrobním odvětví Společenství

a)   Výroba

| (124) | Objem výroby daného výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2001 a obdobím šetření snížil o 10 %, tj. z úrovně okolo 125 000 tun v roce 2001 na úroveň okolo 112 000 tun v období šetření. Konkrétně, výroba se v roce 2002 zvýšila o 2 % a poté klesla o 5 % v roce 2003 a o dalších 7 % v období šetření. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba V.O. (v tunách) | 124 549 | 127 118 | 121 065 | 111 765 |
| Index (2001=100) | 100 | 102 | 97 | 90 |

(124)

Objem výroby daného výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2001 a obdobím šetření snížil o 10 %, tj. z úrovně okolo 125 000 tun v roce 2001 na úroveň okolo 112 000 tun v období šetření. Konkrétně, výroba se v roce 2002 zvýšila o 2 % a poté klesla o 5 % v roce 2003 a o dalších 7 % v období šetření.

2001

2002

2003

OŠ

Výroba V.O. (v tunách)

124 549

127 118

121 065

111 765

Index (2001=100)

100

102

97

90

b)   Kapacita a míra využití kapacity

| (125) | Výrobní kapacita mezi rokem 2001 a obdobím šetření mírně vzrostla (o 2 %). Vzhledem k tomu, že klesla výroba a zároveň lehce vzrostla kapacita, snížilo se výsledné využití kapacity, a to ze 67 % v roce 2001 na 59 % v období šetření. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita V.O. (v tunách) | 184 690 | 185 360 | 188 430 | 189 150 |
| Index (2001=100) | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Využití kapacity V.O. | 67 % | 69 % | 64 % | 59 % |
| Index (2001=100) | 100 | 102 | 95 | 88 |

(125)

Výrobní kapacita mezi rokem 2001 a obdobím šetření mírně vzrostla (o 2 %). Vzhledem k tomu, že klesla výroba a zároveň lehce vzrostla kapacita, snížilo se výsledné využití kapacity, a to ze 67 % v roce 2001 na 59 % v období šetření.

2001

2002

2003

OŠ

Výrobní kapacita V.O. (v tunách)

184 690

185 360

188 430

189 150

Index (2001=100)

100

100

102

102

Využití kapacity V.O.

67 %

69 %

64 %

59 %

Index (2001=100)

100

102

95

88

c)   Zásoby

| (126) | Množství konečných zásob výrobního odvětví Společenství se během celého posuzovaného období postupně snižovalo. Během období šetření bylo množství zásob o 14 % nižší než v roce 2001. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby V.O. na konci roku (v tunách) | 31 459 | 30 222 | 29 336 | 26 911 |
| Index (2001=100) | 100 | 96 | 93 | 86 |

(126)

Množství konečných zásob výrobního odvětví Společenství se během celého posuzovaného období postupně snižovalo. Během období šetření bylo množství zásob o 14 % nižší než v roce 2001.

2001

2002

2003

OŠ

Zásoby V.O. na konci roku (v tunách)

31 459

30 222

29 336

26 911

Index (2001=100)

100

96

93

86

d)   Objem prodejů

| (127) | Prodeje daného výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství klesly mezi rokem 2001 a obdobím šetření o 10 %. Toto snížení odpovídá vývoji na trhu Společenství, který mezi rokem 2001 a obdobím šetření poklesl o 9 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodejů V.O. určených nezávislým odběratelům v ES (v tunách) | 80 019 | 79 089 | 73 636 | 72 072 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 92 | 90 |

(127)

Prodeje daného výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství klesly mezi rokem 2001 a obdobím šetření o 10 %. Toto snížení odpovídá vývoji na trhu Společenství, který mezi rokem 2001 a obdobím šetření poklesl o 9 %.

2001

2002

2003

OŠ

Objem prodejů V.O. určených nezávislým odběratelům v ES (v tunách)

80 019

79 089

73 636

72 072

Index (2001=100)

100

99

92

90

e)   Podíl na trhu

| (128) | Podíl daného výrobního odvětví Společenství na trhu klesl mezi rokem 2001 a obdobím šetření o jeden procentní bod. Konkrétně, v roce 2002 vzrostl o 0,5 procentního bodu, v roce 2003 klesl o 0,3 procentního bodu, a konečně v období šetření poklesl o 1,2 procentního bodu. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl daného výrobního odvětví Společenství na trhu | 42,8 % | 43,3 % | 43,0 % | 41,8 % |
| Index (2001=100) | 100 | 101 | 101 | 98 |
| Podíl čtyř dotčených zemí na trhu | 4,1 % | 4,9 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Index (2001=100) | 100 | 119 | 99 | 107 |

(128)

Podíl daného výrobního odvětví Společenství na trhu klesl mezi rokem 2001 a obdobím šetření o jeden procentní bod. Konkrétně, v roce 2002 vzrostl o 0,5 procentního bodu, v roce 2003 klesl o 0,3 procentního bodu, a konečně v období šetření poklesl o 1,2 procentního bodu.

2001

2002

2003

OŠ

Podíl daného výrobního odvětví Společenství na trhu

42,8 %

43,3 %

43,0 %

41,8 %

Index (2001=100)

100

101

101

98

Podíl čtyř dotčených zemí na trhu

4,1 %

4,9 %

4,1 %

4,4 %

Index (2001=100)

100

119

99

107

f)   Růst

| (129) | Mezi rokem 2001 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství klesla o 9 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství snížil o 10 %. Dané výrobní odvětví Společenství tak ztratilo část svého podílu na trhu, zatímco podíl dotčených dovozů na trhu ve stejném období vzrostl o 0,3 procentního bodu. |
| --- | --- |

(129)

Mezi rokem 2001 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství klesla o 9 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství snížil o 10 %. Dané výrobní odvětví Společenství tak ztratilo část svého podílu na trhu, zatímco podíl dotčených dovozů na trhu ve stejném období vzrostl o 0,3 procentního bodu.

g)   Zaměstnanost

| (130) | Míra zaměstnanosti v daném výrobním odvětví Společenství se mezi rokem 2001 a obdobím šetření snížila o 4 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Míra zaměstnanosti ve V.O. dotyčného výrobku | 2 049 | 2 028 | 1 975 | 1 975 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 96 |

(130)

Míra zaměstnanosti v daném výrobním odvětví Společenství se mezi rokem 2001 a obdobím šetření snížila o 4 %.

2001

2002

2003

OŠ

Míra zaměstnanosti ve V.O. dotyčného výrobku

2 049

2 028

1 975

1 975

Index (2001=100)

100

99

96

96

h)   Produktivita

| (131) | Produktivita pracovní síly v daném výrobním odvětví Společenství, měřeno jako objem výroby na jednoho zaměstnance za rok, zůstávala mezi lety 2001 a 2003 poměrně stabilní. Vzhledem k tomu, že v období šetření se míra zaměstnanosti nezměnila a zároveň se snížil objem výroby, klesla produktivita o 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita V.O. (v tunách na jednoho zaměstnance) | 61 | 63 | 61 | 57 |
| Index (2001=100) | 100 | 103 | 101 | 93 |

(131)

Produktivita pracovní síly v daném výrobním odvětví Společenství, měřeno jako objem výroby na jednoho zaměstnance za rok, zůstávala mezi lety 2001 a 2003 poměrně stabilní. Vzhledem k tomu, že v období šetření se míra zaměstnanosti nezměnila a zároveň se snížil objem výroby, klesla produktivita o 8 %.

2001

2002

2003

OŠ

Produktivita V.O. (v tunách na jednoho zaměstnance)

61

63

61

57

Index (2001=100)

100

103

101

93

i)   Výše dumpingového rozpětí

| (132) | S ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na dané výrobní odvětví Společenství považovat za zanedbatelný, zejména v případě transparentních, a tudíž na výši cen velmi citlivých trhů, jakým je trh s dotyčným výrobkem. |
| --- | --- |

(132)

S ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na dané výrobní odvětví Společenství považovat za zanedbatelný, zejména v případě transparentních, a tudíž na výši cen velmi citlivých trhů, jakým je trh s dotyčným výrobkem.

j)   Zotavení z účinků minulého dumpingu

| (133) | Přestože ukazatele hodnocené výše a níže svědčí o tom, že po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 došlo k určitému zlepšení hospodářské a finanční situace daného výrobního odvětví Společenství, dokazují rovněž, že Společenství je v tomto ohledu ještě nestabilní a ohrozitelné. |
| --- | --- |

(133)

Přestože ukazatele hodnocené výše a níže svědčí o tom, že po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 došlo k určitému zlepšení hospodářské a finanční situace daného výrobního odvětví Společenství, dokazují rovněž, že Společenství je v tomto ohledu ještě nestabilní a ohrozitelné.

6.3.   Údaje o výrobcích ve Společenství zařazených do vzorku

a)   Prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny na domácím trhu

| (134) | Jednotkové prodejní ceny daného odvětví Společenství zůstávaly mezi rokem 2001 a obdobím šetření poměrně stabilní, s tím, že ke konci posuzovaného období mírně stouply. Tento cenový vývoj je v podstatě shodný s vývojem cen hlavní suroviny, které ke konci posuzovaného období rovněž vzrostly. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena V.V. na trhu ES (EUR/tunu) | 2 195 | 2 171 | 2 224 | 2 227 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 101 | 101 |

(134)

Jednotkové prodejní ceny daného odvětví Společenství zůstávaly mezi rokem 2001 a obdobím šetření poměrně stabilní, s tím, že ke konci posuzovaného období mírně stouply. Tento cenový vývoj je v podstatě shodný s vývojem cen hlavní suroviny, které ke konci posuzovaného období rovněž vzrostly.

2001

2002

2003

OŠ

Jednotková cena V.V. na trhu ES (EUR/tunu)

2 195

2 171

2 224

2 227

Index (2001=100)

100

99

101

101

b)   Mzdy

| (135) | Mezi rokem 2001 a obdobím šetření stoupla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 5 %, což je ve srovnání s mírou růstu průměrných nominálních jednotkových nákladů na pracovní sílu (6 %), ke kterému došlo ve stejném období v rámci celého hospodářství Společenství, jen nevelký nárůst. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční náklady zaměstnance u V.V. (1 000 EUR) | 36,6 | 37,6 | 38,2 | 38,5 |
| Index (2001=100) | 100 | 103 | 104 | 105 |

(135)

Mezi rokem 2001 a obdobím šetření stoupla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 5 %, což je ve srovnání s mírou růstu průměrných nominálních jednotkových nákladů na pracovní sílu (6 %), ke kterému došlo ve stejném období v rámci celého hospodářství Společenství, jen nevelký nárůst.

2001

2002

2003

OŠ

Roční náklady zaměstnance u V.V. (1 000 EUR)

36,6

37,6

38,2

38,5

Index (2001=100)

100

103

104

105

c)   Investice

| (136) | Roční tok investic do dotyčného výrobku vynaložených pěti výrobci zařazenými do vzorku zůstával poměrně stabilní, a to ve výši okolo 4 milionů EUR ročně. Výrazný nárůst investic v roce 2003 byl z velké části způsobem výjimečným nákupem zařízení jednou ze společností zařazených do vzorku. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice V.V. (1 000 EUR) | 4 284 | 3 074 | 8 393 | 4 914 |
| Index (2001=100) | 100 | 72 | 196 | 115 |

(136)

Roční tok investic do dotyčného výrobku vynaložených pěti výrobci zařazenými do vzorku zůstával poměrně stabilní, a to ve výši okolo 4 milionů EUR ročně. Výrazný nárůst investic v roce 2003 byl z velké části způsobem výjimečným nákupem zařízení jednou ze společností zařazených do vzorku.

2001

2002

2003

OŠ

Čisté investice V.V. (1 000 EUR)

4 284

3 074

8 393

4 914

Index (2001=100)

100

72

196

115

d)   Ziskovost a návratnost investic

| (137) | Přestože se ziskovost výrobců zařazených do vzorku v posuzovaném období postupně zvyšovala, zůstávala mezi rokem 2001 (– 4,2 %) a obdobím šetření (– 0,3 %) záporná. Návratnost investic (dále jen „NI“), vyjádřená jako procentní zisk z čisté účetní hodnoty investic, zhruba odpovídala výše uvedenému vývoji ziskovosti během celého posuzovaného období. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodejů V.V. nezávislým odběratelům v ES (v % čistých prodejů) | – 4,2 % | – 1,7 % | – 1,5 % | – 0,3 % |
| Návratnost investic V.V. (zisk v % z účetní hodnoty investic) | – 13,9 % | – 6,5 % | – 4,5 % | – 1,0 % |

(137)

Přestože se ziskovost výrobců zařazených do vzorku v posuzovaném období postupně zvyšovala, zůstávala mezi rokem 2001 (– 4,2 %) a obdobím šetření (– 0,3 %) záporná. Návratnost investic (dále jen „NI“), vyjádřená jako procentní zisk z čisté účetní hodnoty investic, zhruba odpovídala výše uvedenému vývoji ziskovosti během celého posuzovaného období.

2001

2002

2003

IP

Ziskovost prodejů V.V. nezávislým odběratelům v ES (v % čistých prodejů)

– 4,2 %

– 1,7 %

– 1,5 %

– 0,3 %

Návratnost investic V.V. (zisk v % z účetní hodnoty investic)

– 13,9 %

– 6,5 %

– 4,5 %

– 1,0 %

e)   Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu

| (138) | Stav peněžního toku se mezi rokem 2001 a obdobím šetření zlepšil, neboť výše uvedené mírné ztráty byly více než vyrovnány nehotovostními položkami, např. odpisy majetku a přesuny investičního majetku. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (1 000 EUR) | – 6 322 | 10 670 | 2 124 | 4 485 |

(138)

Stav peněžního toku se mezi rokem 2001 a obdobím šetření zlepšil, neboť výše uvedené mírné ztráty byly více než vyrovnány nehotovostními položkami, např. odpisy majetku a přesuny investičního majetku.

2001

2002

2003

OŠ

Peněžní tok (1 000 EUR)

– 6 322

10 670

2 124

4 485

| (139) | Z provedeného šetření vyplynulo, že kapitálové požadavky několika výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byly nepříznivě dotčeny jejich obtížnou finanční situací. Přestože je řada těchto společností součástí velkých ocelářských společností, nejsou jejich kapitálové požadavky vždy uspokojovány na potřebné úrovni, neboť finanční zdroje jsou v těchto skupinách obecně přidělovány nejziskovějším podnikům. |
| --- | --- |

(139)

Z provedeného šetření vyplynulo, že kapitálové požadavky několika výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byly nepříznivě dotčeny jejich obtížnou finanční situací. Přestože je řada těchto společností součástí velkých ocelářských společností, nejsou jejich kapitálové požadavky vždy uspokojovány na potřebné úrovni, neboť finanční zdroje jsou v těchto skupinách obecně přidělovány nejziskovějším podnikům.

6.4.   Závěr

| (140) | Mezi rokem 2001 a obdobím šetření byl zaznamenán příznivý vývoj těchto ukazatelů: výrobní kapacita daného odvětví Společenství vzrostla a konečné zásoby poklesly. Jednotkové prodejní ceny daného odvětví Společenství se mezi rokem 2001 a obdobím šetření nezměnily, ziskovost stoupla v období šetření téměř na hranici rentability a zároveň se zlepšila i návratnost investic a peněžní tok. Mzdy mírně rostly a dané výrobní odvětví Společenství nadále investovalo na stabilní úrovni. |
| --- | --- |

(140)

Mezi rokem 2001 a obdobím šetření byl zaznamenán příznivý vývoj těchto ukazatelů: výrobní kapacita daného odvětví Společenství vzrostla a konečné zásoby poklesly. Jednotkové prodejní ceny daného odvětví Společenství se mezi rokem 2001 a obdobím šetření nezměnily, ziskovost stoupla v období šetření téměř na hranici rentability a zároveň se zlepšila i návratnost investic a peněžní tok. Mzdy mírně rostly a dané výrobní odvětví Společenství nadále investovalo na stabilní úrovni.

| (141) | Nepříznivě se naopak vyvíjely tyto ukazatele: snížil se objem výroby a využití kapacity, klesl objem prodejů (avšak v souladu s vývojem na trhu) a snížila se zaměstnanost a produktivita. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu mírně klesl, přestože ztráta byla zřejmě méně výrazná než v období před přijetím antidumpingových opatření, kdy byla zaznamenána ztráta podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů. |
| --- | --- |

(141)

Nepříznivě se naopak vyvíjely tyto ukazatele: snížil se objem výroby a využití kapacity, klesl objem prodejů (avšak v souladu s vývojem na trhu) a snížila se zaměstnanost a produktivita. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu mírně klesl, přestože ztráta byla zřejmě méně výrazná než v období před přijetím antidumpingových opatření, kdy byla zaznamenána ztráta podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.

| (142) | Z celkového pohledu je stav daného odvětví Společenství nevyrovnaný: zatímco z některých ukazatelů lze usuzovat na příznivý vývoj, řada jiných vykazuje nepříznivou tendenci. Pokud porovnáme výše uvedené trendy s údaji popsanými v nařízení, kterým se ukládají dočasná a konečná opatření, je zřejmé, že zavedení antidumpingových opatření v roce 1999 týkajících se dovozů z Indie, ČLR, Ukrajiny a Jihoafrické republiky mělo pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Kdyby opatření nebyla obcházena dovozy z Moldavska a Maroka, mohla by být situace ještě příznivější. Navíc, pokud jde o uložení antidumpingových opatření na dovozy z Ruska, Thajska a Turecka, příslušný podíl na trhu těchto zemí klesl (viz 116. až 119. bod odůvodnění), čímž se jistě zmírnit tlak na ceny výrobního odvětví Společenství. Je však třeba zdůraznit, že i ukazatele vykazující příznivý vývoj, např. zejména ziskovost a návratnost kapitálu, stále zdaleka nedosahují úrovně, kterou by bylo možné očekávat v případě, že by se dané výrobní odvětví Společenství plně zotavilo ze vzniklé újmy. |
| --- | --- |

(142)

Z celkového pohledu je stav daného odvětví Společenství nevyrovnaný: zatímco z některých ukazatelů lze usuzovat na příznivý vývoj, řada jiných vykazuje nepříznivou tendenci. Pokud porovnáme výše uvedené trendy s údaji popsanými v nařízení, kterým se ukládají dočasná a konečná opatření, je zřejmé, že zavedení antidumpingových opatření v roce 1999 týkajících se dovozů z Indie, ČLR, Ukrajiny a Jihoafrické republiky mělo pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Kdyby opatření nebyla obcházena dovozy z Moldavska a Maroka, mohla by být situace ještě příznivější. Navíc, pokud jde o uložení antidumpingových opatření na dovozy z Ruska, Thajska a Turecka, příslušný podíl na trhu těchto zemí klesl (viz 116. až 119. bod odůvodnění), čímž se jistě zmírnit tlak na ceny výrobního odvětví Společenství. Je však třeba zdůraznit, že i ukazatele vykazující příznivý vývoj, např. zejména ziskovost a návratnost kapitálu, stále zdaleka nedosahují úrovně, kterou by bylo možné očekávat v případě, že by se dané výrobní odvětví Společenství plně zotavilo ze vzniklé újmy.

| (143) | Komise tudíž došla k závěru, že stav daného výrobního odvětví Společenství se v porovnání s obdobím před uložením platných opatření zlepšil, stále je však velmi nestabilní. |
| --- | --- |

(143)

Komise tudíž došla k závěru, že stav daného výrobního odvětví Společenství se v porovnání s obdobím před uložením platných opatření zlepšil, stále je však velmi nestabilní.

7.   PRAVDĚPODOBNOST OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

| (144) | Jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění, jsou výrobci v dotčených zemích schopni zvýšit objem svých vývozů na trh Společenství a/nebo přesměrovat své vývozy na trh Společenství. Z provedeného šetření vyplynulo, že, posuzováno na základě srovnatelných druhů výrobků, prodávali spolupracující vyvážející výrobci dotyčný výrobek za podstatně nižší cenu než dané odvětví Společenství (58–68 % v případě ČLR, 47–55 % v případě Indie). Co se týče Ukrajiny a Jihoafrické republiky, nebylo vzhledem k nedostatečné spolupráci a široké škále různých výrobků, a tudíž rozdílných cen, možné srovnat ceny podle jednotlivých druhů. Z dostupných skutečností však vyplývá, že průměrná cena dovozů z Ukrajiny i průměrná cena dovozů z Jihoafrické republiky (obě bez antidumpingového cla) jsou podstatně nižší než cena daného výrobního odvětví Společenství, tj. o 65 % (dovozy z Ukrajiny) a o 25 % (dovozy z Jihoafrické republiky). Dotčené země by si pravděpodobně nadále účtovaly tyto nízké ceny, mimo jiné proto, aby vyrovnaly ztrátu svého podílu na trhu. Tato cenová politika, společně se schopností vývozců v dotčených zemích dodávat na trh Společenství podstatné množství dotyčného výrobku, by se vší pravděpodobností posílila tendenci dalšího snižování cen na trhu, což by mělo předpokládaný nepříznivý účinek na hospodářskou situaci daného výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(144)

Jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění, jsou výrobci v dotčených zemích schopni zvýšit objem svých vývozů na trh Společenství a/nebo přesměrovat své vývozy na trh Společenství. Z provedeného šetření vyplynulo, že, posuzováno na základě srovnatelných druhů výrobků, prodávali spolupracující vyvážející výrobci dotyčný výrobek za podstatně nižší cenu než dané odvětví Společenství (58–68 % v případě ČLR, 47–55 % v případě Indie). Co se týče Ukrajiny a Jihoafrické republiky, nebylo vzhledem k nedostatečné spolupráci a široké škále různých výrobků, a tudíž rozdílných cen, možné srovnat ceny podle jednotlivých druhů. Z dostupných skutečností však vyplývá, že průměrná cena dovozů z Ukrajiny i průměrná cena dovozů z Jihoafrické republiky (obě bez antidumpingového cla) jsou podstatně nižší než cena daného výrobního odvětví Společenství, tj. o 65 % (dovozy z Ukrajiny) a o 25 % (dovozy z Jihoafrické republiky). Dotčené země by si pravděpodobně nadále účtovaly tyto nízké ceny, mimo jiné proto, aby vyrovnaly ztrátu svého podílu na trhu. Tato cenová politika, společně se schopností vývozců v dotčených zemích dodávat na trh Společenství podstatné množství dotyčného výrobku, by se vší pravděpodobností posílila tendenci dalšího snižování cen na trhu, což by mělo předpokládaný nepříznivý účinek na hospodářskou situaci daného výrobního odvětví Společenství.

| (145) | Jak je uvedeno výše, situace daného výrobního odvětví Společenství zůstává, i přes určité zlepšení oproti období před uložením stávajících antidumpingových opatření, nadále nestabilní a ohrozitelná. Je pravděpodobné, že pokud by bylo dané výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčených zemí za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě došla Komise k závěru, že v případě zrušení uložených opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma danému výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(145)

Jak je uvedeno výše, situace daného výrobního odvětví Společenství zůstává, i přes určité zlepšení oproti období před uložením stávajících antidumpingových opatření, nadále nestabilní a ohrozitelná. Je pravděpodobné, že pokud by bylo dané výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčených zemí za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě došla Komise k závěru, že v případě zrušení uložených opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma danému výrobnímu odvětví Společenství.

8.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

8.1.   Úvod

| (146) | Podle článku 21 základního nařízení bylo posouzeno, zda by zachování platných antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celého Společenství. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení zájmů všech zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(146)

Podle článku 21 základního nařízení bylo posouzeno, zda by zachování platných antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celého Společenství. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení zájmů všech zúčastněných stran.

| (147) | Je třeba připomenout, že při původním šetření došla Komise k závěru, že přijetí antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Společenství. Dále, skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již platila antidumpingová opatření, umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných antidumpingových opatření na dotčené strany. |
| --- | --- |

(147)

Je třeba připomenout, že při původním šetření došla Komise k závěru, že přijetí antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Společenství. Dále, skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již platila antidumpingová opatření, umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných antidumpingových opatření na dotčené strany.

| (148) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo posouzeno, zda i přes závěry týkající se pravděpodobného přetrvání nebo obnovení dumpingu způsobujícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že zachování platných opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(148)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo posouzeno, zda i přes závěry týkající se pravděpodobného přetrvání nebo obnovení dumpingu způsobujícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že zachování platných opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství.

8.2.   Zájem daného výrobního odvětví Společenství

| (149) | Prokázalo se, že dané výrobní odvětví Společenství je v zásadě životaschopné. Tuto skutečnost potvrzuje příznivý vývoj jeho hospodářské situace po uložení antidumpingových opatření v roce 1999. Během několika let před obdobím šetření dané výrobní odvětví zejména prakticky zastavilo svou ztrátu podílu na trhu, na rozdíl od vývoje před uložením příslušných opatření. Mezi rokem 2001 a obdobím šetření dané výrobní odvětví Společenství rovněž zvýšilo svou ziskovost. Dále bylo zjištěno, že uložená opatření jsou obcházena prostřednictvím dovozů z Moldavska a Maroka. Pokud by k tomuto obcházení nedocházelo, stav daného výrobního odvětví Společenství by byl ještě příznivější. |
| --- | --- |

(149)

Prokázalo se, že dané výrobní odvětví Společenství je v zásadě životaschopné. Tuto skutečnost potvrzuje příznivý vývoj jeho hospodářské situace po uložení antidumpingových opatření v roce 1999. Během několika let před obdobím šetření dané výrobní odvětví zejména prakticky zastavilo svou ztrátu podílu na trhu, na rozdíl od vývoje před uložením příslušných opatření. Mezi rokem 2001 a obdobím šetření dané výrobní odvětví Společenství rovněž zvýšilo svou ziskovost. Dále bylo zjištěno, že uložená opatření jsou obcházena prostřednictvím dovozů z Moldavska a Maroka. Pokud by k tomuto obcházení nedocházelo, stav daného výrobního odvětví Společenství by byl ještě příznivější.

| (150) | Lze rozumně předpokládat, že dané výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále zotavovat tím, že opět získá původní podíl na trhu a zvýší svou ziskovost. Pokud nebudou opatření zachována, vznikne pravděpodobně danému výrobnímu odvětví Společenství opět újma způsobená zvýšením dovozů z dotčených zemí za dumpingové ceny a jeho stávající nestabilní finanční situace se ještě zhorší. |
| --- | --- |

(150)

Lze rozumně předpokládat, že dané výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále zotavovat tím, že opět získá původní podíl na trhu a zvýší svou ziskovost. Pokud nebudou opatření zachována, vznikne pravděpodobně danému výrobnímu odvětví Společenství opět újma způsobená zvýšením dovozů z dotčených zemí za dumpingové ceny a jeho stávající nestabilní finanční situace se ještě zhorší.

8.3.   Zájem dovozců

| (151) | Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení antidumpingových opatření významný. Jak je uvedeno výše, žádný z výrobců při tomto šetření plně nespolupracoval. Je proto možné dojít k závěru, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na vývozce nebo obchodníky. |
| --- | --- |

(151)

Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení antidumpingových opatření významný. Jak je uvedeno výše, žádný z výrobců při tomto šetření plně nespolupracoval. Je proto možné dojít k závěru, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na vývozce nebo obchodníky.

8.4.   Zájmy uživatelů

| (152) | Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví. Následující výčet uživatelských výrobních odvětví je pouze příkladný: rybolov, námořnictví/lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, inženýrské stavitelství, stavebnictví, zdviže. Při posuzování možných účinků uložení antidumpingových opatření na uživatele došla Komise v původním šetření k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví není pravděpodobné, že by jakékoli zvýšení těchto cen podstatným způsobem ovlivnilo určité uživatelské výrobní odvětví. Skutečnost, že žádný z uživatelů nepředložil v rámci stávajícího šetření žádné informace odporující výše uvedenému zjištění, nejspíše potvrzuje, že i) ocelová lana a kabely představují velmi malou část celkových výrobních nákladů těchto uživatelských výrobních odvětví, ii) platná opatření neměla žádný podstatný nepříznivý účinek na jejich hospodářskou situaci a iii) zachování těchto opatření by nemělo nepříznivý dopad na finanční zájmy uživatelských průmyslových odvětví. |
| --- | --- |

(152)

Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví. Následující výčet uživatelských výrobních odvětví je pouze příkladný: rybolov, námořnictví/lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, inženýrské stavitelství, stavebnictví, zdviže. Při posuzování možných účinků uložení antidumpingových opatření na uživatele došla Komise v původním šetření k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví není pravděpodobné, že by jakékoli zvýšení těchto cen podstatným způsobem ovlivnilo určité uživatelské výrobní odvětví. Skutečnost, že žádný z uživatelů nepředložil v rámci stávajícího šetření žádné informace odporující výše uvedenému zjištění, nejspíše potvrzuje, že i) ocelová lana a kabely představují velmi malou část celkových výrobních nákladů těchto uživatelských výrobních odvětví, ii) platná opatření neměla žádný podstatný nepříznivý účinek na jejich hospodářskou situaci a iii) zachování těchto opatření by nemělo nepříznivý dopad na finanční zájmy uživatelských průmyslových odvětví.

8.5.   Zájem dodavatelů

| (153) | Původní šetření prokázalo, že dodavatelé daného výrobního odvětví Společenství by získali prospěch z uložení předmětných opatření. Vzhledem k tomu, že v rámci stávajícího přezkumu nebyly předloženy žádné informace, které by byly v rozporu s tímto tvrzením, má se za to, že zachování předmětných opatření by mělo nadále příznivý dopad na dodavatele. |
| --- | --- |

(153)

Původní šetření prokázalo, že dodavatelé daného výrobního odvětví Společenství by získali prospěch z uložení předmětných opatření. Vzhledem k tomu, že v rámci stávajícího přezkumu nebyly předloženy žádné informace, které by byly v rozporu s tímto tvrzením, má se za to, že zachování předmětných opatření by mělo nadále příznivý dopad na dodavatele.

8.6.   Závěr o zájmu Společenství

| (154) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(154)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných antidumpingových opatření.

9.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (155) | Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá Komise doporučit, aby byla platná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, aby se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím. Nebyly předloženy žádné připomínky, na jejichž základě by bylo třeba měnit výše uvedené závěry. |
| --- | --- |

(155)

Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá Komise doporučit, aby byla platná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, aby se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím. Nebyly předloženy žádné připomínky, na jejichž základě by bylo třeba měnit výše uvedené závěry.

| (156) | Z uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Indie, ČLR, Ukrajiny a Jihoafrické republiky by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Je třeba připomenout, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel, s výjimkou dovozů dotyčného výrobku vyráběného a prodávaného na vývoz do Společenství jednou indickou společností a jednou jihoafrickou společností, od kterých byly přijaty příslušné závazky. |
| --- | --- |

(156)

Z uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Indie, ČLR, Ukrajiny a Jihoafrické republiky by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Je třeba připomenout, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel, s výjimkou dovozů dotyčného výrobku vyráběného a prodávaného na vývoz do Společenství jednou indickou společností a jednou jihoafrickou společností, od kterých byly přijaty příslušné závazky.

| (157) | Jak je nastíněno v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla z dovozu dotyčného výrobku z Ukrajiny a ČLR rozšířena rovněž na dovoz ocelových lan a kabelů z Moldavska a Maroka, bez ohledu na to, zda byly deklarovány jako výrobky pocházející z Moldavska nebo Maroka či nikoli. Antidumpingové clo z dovozů dotyčného výrobku, které má být zachováno, jak je stanoveno v 157. bodě odůvodnění, by mělo být nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska a Maroka, bez ohledu na to, zda byly deklarovány jako výrobky pocházející z Moldavska nebo Maroka či nikoli. Marocký vyvážející vývozce, pro kterého byla stanovena výjimka z opatření rozšířených nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být nadále vyňat z opatření uložených tímto nařízením, |
| --- | --- |

(157)

Jak je nastíněno v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla z dovozu dotyčného výrobku z Ukrajiny a ČLR rozšířena rovněž na dovoz ocelových lan a kabelů z Moldavska a Maroka, bez ohledu na to, zda byly deklarovány jako výrobky pocházející z Moldavska nebo Maroka či nikoli. Antidumpingové clo z dovozů dotyčného výrobku, které má být zachováno, jak je stanoveno v 157. bodě odůvodnění, by mělo být nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů dodávaných z Moldavska a Maroka, bez ohledu na to, zda byly deklarovány jako výrobky pocházející z Moldavska nebo Maroka či nikoli. Marocký vyvážející vývozce, pro kterého byla stanovena výjimka z opatření rozšířených nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být nadále vyňat z opatření uložených tímto nařízením,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, kódů KN ex 7312 10 82 (kód TARIC 7312108219), ex 7312 10 84 (kód TARIC 7312108419), ex 7312 10 86 (kód TARIC 7312108619), ex 7312 10 88 (kód TARIC 7312108819) a ex 7312 10 99 (kód TARIC 7312109919) a pocházejících z Indie, Čínské lidové republiky, Ukrajiny a Jihoafrické republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, které se vztahuje na čistou cenu CIF s dodáním na hranice Společenství před proclením, se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovuje takto:

| Země | Společnost | Sazba cla
  (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indie | Usha Martin Limited (dříve Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, Západní Bengálsko, Indie | 23,8 | 8613 |
| Všechny ostatní společnosti | 30,8 | 8900 |
| Čínská lidová republika | Všechny společnosti | 60,4 | — |
| Ukrajina | Všechny společnosti | 51,8 | — |
| Jihoafrická republika | Všechny společnosti | 38,6 | 8900 |

Země

Společnost

Sazba cla

(%)

Doplňkový kód TARIC

Indie

Usha Martin Limited (dříve Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, Západní Bengálsko, Indie

23,8

8613

Všechny ostatní společnosti

30,8

8900

Čínská lidová republika

Všechny společnosti

60,4

—

Ukrajina

Všechny společnosti

51,8

—

Jihoafrická republika

Všechny společnosti

38,6

8900

3.   Konečné antidumpingové clo použitelné na dovozy z Ukrajiny uvedené v odstavci 2 se rozšiřuje na dovoz stejných ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, ať jsou prohlášeny za pocházející z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108211, 7312108411, 7312108611, 7312108811 a 7312109911).

4.   Konečné antidumpingové clo použitelné na dovozy z Čínské lidové republiky uvedené v odstavci 2 se rozšiřuje na dovoz stejných ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, ať jsou prohlášeny za pocházející z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108212, 7312108412, 7312108612, 7312108812 a 7312109912, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (doplňkový kód TARIC A567).

5.   Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nevztahuje na dovoz výrobků propuštěných do volného oběhu v souladu s článkem 2.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

1.   Dovozy výrobků prohlášených k propuštění do volného oběhu pod následujícími doplňkovými kódy TARIC, které jsou některou z níže uvedených společností vyráběny a přímo vyváženy (tj. dodávány a fakturovány) určité společnosti ve Společenství jednající jako dovozce, jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého článkem 1, pokud jsou tyto dovozu uskutečňovány v souladu s odstavcem 2.

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Indie | Usha Martin Limited (dříve Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) |
| 2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, Západní Bengálsko, Indie |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Indie

Usha Martin Limited (dříve Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd)

2A, Shakespeare Sarani Calcutta – 700 071, Západní Bengálsko, Indie

A024

Jihoafrická republika

| Haggie |
| --- |
| Lower Germiston Road |
| Jupiter |
| PO Box 40072 |
| Cleveland |
| Jihoafrická republika |

Haggie

Lower Germiston Road

Jupiter

PO Box 40072

Cleveland

Jihoafrická republika

A023

2.   Dovozy uvedené v odstavci 1 jsou osvobozeny od antidumpingového cla za podmínky, že:

| a) | při předložení celního prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu je celním orgánům příslušného členského státu předložena platná závazková faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a |
| --- | --- |

a)

při předložení celního prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu je celním orgánům příslušného členského státu předložena platná závazková faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a

| b) | zboží uvedené v celním prohlášení a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. |
| --- | --- |

b)

zboží uvedené v celním prohlášení a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. listopadu 2005.

Za Radu

G. BROWN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 1. Nařízení ve znění nařízení ES) č. 1674/2003 (Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 63. Rozhodnutí ve znění nařízení (ES) č. 1678/2003 (Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 13).

3

(4)  Úř. věst. L 120, 24.4.2004, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 328, 30.10.2004, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 283, 20.11.2004, s. 6.

6

(7)  Úř. věst. L 276, 21.10.2005, s. 62.

7

(8)  Úř. věst. C 272, 13.11.2003, s. 2.

8

(9)  Úř. věst. C 203, 11.8.2004, s. 4.

9

(10)  Úř. věst. C 207, 17.8.2004, s. 2.

10

(11)  Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 564/2005 (Úř. věst. L 97, 15.4.2005, s. 1).

11

---

PŘÍLOHA

Závazková faktura předkládaná při prodeji ocelových lan a kabelů podléhajících danému závazku do Společenství musí obsahovat tyto prvky:

| 1. | Kódové číslo výrobku (stanovené v závazku nabídnutém dotčeným vyvážejícím výrobcem), včetně druhu výrobku, počtu pramenů lana, počtu drátů na jeden pramen a kódu KN. |
| --- | --- |

1.

Kódové číslo výrobku (stanovené v závazku nabídnutém dotčeným vyvážejícím výrobcem), včetně druhu výrobku, počtu pramenů lana, počtu drátů na jeden pramen a kódu KN.

| 2. | Přesný popis zboží, včetně:






  — | „kódu výrobku společnosti“, |
| --- | --- | --- |

2.

Přesný popis zboží, včetně:

—

„kódu výrobku společnosti“,

| — | kódu KN, |
| --- | --- |

—

kódu KN,

| — | doplňkového kódu TARIC, pod kterým mohou být výrobky uvedené na faktuře celně odbaveny na hranicích Společenství (stanoveného v nařízení), |
| --- | --- |

—

doplňkového kódu TARIC, pod kterým mohou být výrobky uvedené na faktuře celně odbaveny na hranicích Společenství (stanoveného v nařízení),

| — | množství (uvedeného v kilogramech), |
| --- | --- |

—

množství (uvedeného v kilogramech),

| — | použitelné minimální ceny. |
| --- | --- |

—

použitelné minimální ceny.

| 3. | Popis podmínek prodeje, včetně:






  — | ceny za kilogram, |
| --- | --- | --- |

3.

Popis podmínek prodeje, včetně:

—

ceny za kilogram,

| — | použitelných platebních podmínek, |
| --- | --- |

—

použitelných platebních podmínek,

| — | použitelných dodacích podmínek, |
| --- | --- |

—

použitelných dodacích podmínek,

| — | celkové výše slev a rabatů. |
| --- | --- |

—

celkové výše slev a rabatů.

| 4. | Název dovozce, kterému daná společnost přímo vystavuje fakturu. |
| --- | --- |

4.

Název dovozce, kterému daná společnost přímo vystavuje fakturu.

| 5. | Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu na zboží, které podléhá cenovému závazku, a toto podepsané prohlášení:
  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží zahrnutého v této faktuře a určeného k přímému vývozu do Evropského společenství se provádí v rámci a za podmínek závazku nabídnutého ... [společnost] a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím (1999/572/ES). Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“. |
| --- | --- |

5.

Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu na zboží, které podléhá cenovému závazku, a toto podepsané prohlášení:

„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží zahrnutého v této faktuře a určeného k přímému vývozu do Evropského společenství se provádí v rámci a za podmínek závazku nabídnutého ... [společnost] a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím (1999/572/ES). Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“.

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/23

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1859/2005

ze dne 14. listopadu 2005

o zavedení některých omezujících opatření vůči Uzbekistánu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,

s ohledem na společný postoj 2005/792/SZBP ze dne 14. listopadu 2005 o omezujících opatřeních proti Uzbekistánu (1),

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. května 2005 Rada důrazně odsoudila „hlášené nadměrné, nepřiměřené a bezohledné použití síly ze strany uzbeckých bezpečnostních sil“ v Andižanu ve východním Uzbekistánu, ke kterému došlo na začátku měsíce. Rada vyjádřila svou hluboké politování nad tím, že uzbecké orgány nereagovaly přiměřeně na výzvu Organizace spojených národů k zahájení nezávislého mezinárodního vyšetřování. Dne 13. června 2005 vybídla tyto orgány, aby do konce června 2005 znovu zvážily svůj postoj. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. května 2005 Rada důrazně odsoudila „hlášené nadměrné, nepřiměřené a bezohledné použití síly ze strany uzbeckých bezpečnostních sil“ v Andižanu ve východním Uzbekistánu, ke kterému došlo na začátku měsíce. Rada vyjádřila svou hluboké politování nad tím, že uzbecké orgány nereagovaly přiměřeně na výzvu Organizace spojených národů k zahájení nezávislého mezinárodního vyšetřování. Dne 13. června 2005 vybídla tyto orgány, aby do konce června 2005 znovu zvážily svůj postoj.

| (2) | Vzhledem k tomu, že doposud nedošlo k odpovídající reakci, stanoví společný postoj 2005/792/SZBP, že by měla být uložena některá omezující opatření na počáteční období jednoho roku, během kterého podléhají tato opatření průběžnému přezkumu. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že doposud nedošlo k odpovídající reakci, stanoví společný postoj 2005/792/SZBP, že by měla být uložena některá omezující opatření na počáteční období jednoho roku, během kterého podléhají tato opatření průběžnému přezkumu.

| (3) | Omezující opatření stanovená společným postojem 2005/792/SZBP zahrnují mimo jiné zákaz vývozu zařízení, která by mohla být použita k vnitřní represi, a zákaz technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti s vojenskými činnostmi, se zbraněmi a souvisejícím materiálem a zařízením, které by mohlo být použito k vnitřní represi. |
| --- | --- |

(3)

Omezující opatření stanovená společným postojem 2005/792/SZBP zahrnují mimo jiné zákaz vývozu zařízení, která by mohla být použita k vnitřní represi, a zákaz technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti s vojenskými činnostmi, se zbraněmi a souvisejícím materiálem a zařízením, které by mohlo být použito k vnitřní represi.

| (4) | Tato opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy, a proto, především aby se zajistilo jejich jednotné používání hospodářskými subjekty ve všech členských státech, jsou k jejich provedení, pokud jde o Společenství, nezbytné právní předpisy Společenství. Pro účely tohoto nařízení se za území Společenství považuje území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených. |
| --- | --- |

(4)

Tato opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy, a proto, především aby se zajistilo jejich jednotné používání hospodářskými subjekty ve všech členských státech, jsou k jejich provedení, pokud jde o Společenství, nezbytné právní předpisy Společenství. Pro účely tohoto nařízení se za území Společenství považuje území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených.

| (5) | Seznam zařízení, která mohou být použita k vnitřní represi, by měl být následně doplněn referenčními čísly z kombinované nomenklatury v souladu s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (2). |
| --- | --- |

(5)

Seznam zařízení, která mohou být použita k vnitřní represi, by měl být následně doplněn referenčními čísly z kombinované nomenklatury v souladu s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (2).

| (6) | Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení. Stanovené sankce by měly být přiměřené, účinné a odrazující. |
| --- | --- |

(6)

Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení. Stanovené sankce by měly být přiměřené, účinné a odrazující.

| (7) | Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení, |
| --- | --- |

(7)

Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1. | „zařízením, které může být použito k vnitřní represi,“ zboží uvedené v příloze I; |
| --- | --- |

1.

„zařízením, které může být použito k vnitřní represi,“ zboží uvedené v příloze I;

| 2. | „technickou pomocí“ jakákoli technická pomoc, která se vztahuje na opravy, vývoj, výrobu, montáž, zkoušení, údržbu nebo na jiné technické služby a která může mít formu instruktáže, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí nebo dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje také ústní formy pomoci; |
| --- | --- |

2.

„technickou pomocí“ jakákoli technická pomoc, která se vztahuje na opravy, vývoj, výrobu, montáž, zkoušení, údržbu nebo na jiné technické služby a která může mít formu instruktáže, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí nebo dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje také ústní formy pomoci;

| 3. | „územím Společenství“ území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených. |
| --- | --- |

3.

„územím Společenství“ území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených.

Článek 2

Zakazuje se

| a) | prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet zařízení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi, bez ohledu na to, zda zařízení pochází ze Společenství či nikoli; |
| --- | --- |

a)

prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet zařízení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi, bez ohledu na to, zda zařízení pochází ze Společenství či nikoli;

| b) | poskytovat technickou pomoc související se zařízením podle písmene a) přímo či nepřímo jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- |

b)

poskytovat technickou pomoc související se zařízením podle písmene a) přímo či nepřímo jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;

| c) | poskytovat financování nebo finanční pomoc související se zařízením podle písmene a) přímo či nepřímo jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- |

c)

poskytovat financování nebo finanční pomoc související se zařízením podle písmene a) přímo či nepřímo jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;

| d) | vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž přímým či nepřímým cílem nebo důsledkem je podpora transakcí podle písmen a), b) nebo c). |
| --- | --- |

d)

vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž přímým či nepřímým cílem nebo důsledkem je podpora transakcí podle písmen a), b) nebo c).

Článek 3

Zakazuje se

| a) | poskytovat technickou pomoc související s vojenskou činností a s poskytováním, výrobou, údržbou a užíváním zbraní a souvisejícího materiálů všech typů včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, přímo či nepřímo, jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- |

a)

poskytovat technickou pomoc související s vojenskou činností a s poskytováním, výrobou, údržbou a užíváním zbraní a souvisejícího materiálů všech typů včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, přímo či nepřímo, jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;

| b) | poskytovat financování nebo finanční pomoc související s vojenskou činností, zahrnující zejména úvěry, půjčky a pojištění vývozních úvěrů, pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu nebo pro jakékoli poskytnutí s tím související technické pomoci a jiných služeb jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- |

b)

poskytovat financování nebo finanční pomoc související s vojenskou činností, zahrnující zejména úvěry, půjčky a pojištění vývozních úvěrů, pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu nebo pro jakékoli poskytnutí s tím související technické pomoci a jiných služeb jakékoli fyzické nebo právnické osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;

| c) | vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo důsledkem je podpora transakcí uvedených v písmenech a) a b). |
| --- | --- |

c)

vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo důsledkem je podpora transakcí uvedených v písmenech a) a b).

Článek 4

1.   Odchylně od článků 2 a 3 mohou příslušné orgány členských států uvedené v příloze II povolit:

| a) | prodej, dodávky, převod nebo vývoz vybavení, které může být použito k vnitřní represi, za předpokladu, že je určeno






  i) | pro použití silami přispěvatelů na International Security Assistance Force (ISAF) a na „Operaci trvalá svoboda“ v Uzbekistánu, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

prodej, dodávky, převod nebo vývoz vybavení, které může být použito k vnitřní represi, za předpokladu, že je určeno

i)

pro použití silami přispěvatelů na International Security Assistance Force (ISAF) a na „Operaci trvalá svoboda“ v Uzbekistánu, nebo

| ii) | výhradně pro humanitární nebo ochranné účely; |
| --- | --- |

ii)

výhradně pro humanitární nebo ochranné účely;

| b) | financování, poskytování finanční nebo technické pomoci související s vybavením uvedeným v písmenu a); |
| --- | --- |

b)

financování, poskytování finanční nebo technické pomoci související s vybavením uvedeným v písmenu a);

| c) | financování, poskytování finanční nebo technické pomoci související s






  i) | nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely nebo pro programy OSN, Evropské unie a Společenství na budování institucí nebo pro operace EU a OSN pro řešení krizí; nebo |
| --- | --- | --- |

c)

financování, poskytování finanční nebo technické pomoci související s

i)

nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely nebo pro programy OSN, Evropské unie a Společenství na budování institucí nebo pro operace EU a OSN pro řešení krizí; nebo

| ii) | vojenským vybavením pro použití silami přispěvatelů na ISAF a „Operaci trvalá svoboda“ v Uzbekistánu. |
| --- | --- |

ii)

vojenským vybavením pro použití silami přispěvatelů na ISAF a „Operaci trvalá svoboda“ v Uzbekistánu.

2.   Na činnosti, které již proběhly, se neudělují žádná povolení.

Článek 5

Články 2 a 3 se nevztahují na ochranné oděvy, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážené do Uzbekistánu zaměstnanci OSN, zaměstnanci Evropské unie, Společenství nebo jeho členských států, zástupci sdělovacích prostředků a pracovníky humanitárních a rozvojových organizací a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřeby.

Článek 6

Komise a členské státy se neprodleně navzájem informují o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a předávají si všechny další důležité informace, které mají k dispozici v souvislosti s tímto nařízením, zejména informace o porušování předpisů, o obtížích s vynucováním a o rozhodnutích vnitrostátních soudů.

Článek 7

Komise je oprávněna měnit přílohu II na základě informací poskytnutých členskými státy.

Článek 8

Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Členské státy oznámí Komisi tato pravidla neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí všechny následné změny.

Článek 9

Toto nařízení se použije

| a) | na území Společenství, včetně jeho vzdušného prostoru; |
| --- | --- |

a)

na území Společenství, včetně jeho vzdušného prostoru;

| b) | na palubě všech letadel nebo plavidel v pravomoci členského státu; |
| --- | --- |

b)

na palubě všech letadel nebo plavidel v pravomoci členského státu;

| c) | na fyzické osoby, které jsou státními příslušníky členského státu, ať se nacházejí uvnitř či vně Společenství; |
| --- | --- |

c)

na fyzické osoby, které jsou státními příslušníky členského státu, ať se nacházejí uvnitř či vně Společenství;

| d) | na právnické osoby nebo subjekty založené nebo zřízené podle práva členského státu; |
| --- | --- |

d)

na právnické osoby nebo subjekty založené nebo zřízené podle práva členského státu;

| e) | na právnické osoby nebo subjekty v souvislosti s jakoukoli obchodní činností vykonávanou zcela nebo částečně v rámci Společenství. |
| --- | --- |

e)

na právnické osoby nebo subjekty v souvislosti s jakoukoli obchodní činností vykonávanou zcela nebo částečně v rámci Společenství.

Článek 10

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Viz strana 72 tohoto Úředního věstníku.

1

(2)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 493/2005 (Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA I

Seznam vybavení, které může být použito k vnitřní represi podle čl. 1 odst. 1 a čl. 2 písm. a)

Níže uvedený seznam nezahrnuje předměty, které jsou zvlášť určené nebo upravené pro vojenské použití.

| 1. | Neprůstřelné přílby, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty a díly pro ně zvlášť určené. |
| --- | --- |

1.

Neprůstřelné přílby, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty a díly pro ně zvlášť určené.

| 2. | Zařízení zvlášť určená pro snímání otisků prstů |
| --- | --- |

2.

Zařízení zvlášť určená pro snímání otisků prstů

| 3. | Elektrické světlomety. |
| --- | --- |

3.

Elektrické světlomety.

| 4. | Neprůstřelné stavební přístroje. |
| --- | --- |

4.

Neprůstřelné stavební přístroje.

| 5. | Lovecké nože. |
| --- | --- |

5.

Lovecké nože.

| 6. | Výrobní zařízení zvlášť určená k výrobě brokovnic. |
| --- | --- |

6.

Výrobní zařízení zvlášť určená k výrobě brokovnic.

| 7. | Zařízení k ručnímu nabíjení střeliva. |
| --- | --- |

7.

Zařízení k ručnímu nabíjení střeliva.

| 8. | Zařízení pro odposlouchávání zpráv. |
| --- | --- |

8.

Zařízení pro odposlouchávání zpráv.

| 9. | Optické detektory pevných látek. |
| --- | --- |

9.

Optické detektory pevných látek.

| 10. | Hlavně se zesilovačem obrazu. |
| --- | --- |

10.

Hlavně se zesilovačem obrazu.

| 11. | Teleskopické zbraňové zaměřovače. |
| --- | --- |

11.

Teleskopické zbraňové zaměřovače.

| 12. | Zbraně s hladkým vývrtem a pro ně určené střelivo, které nejsou zvlášť určeny pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly; s výjimkou






  — | signálních pistolí, |
| --- | --- | --- |

12.

Zbraně s hladkým vývrtem a pro ně určené střelivo, které nejsou zvlášť určeny pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly; s výjimkou

—

signálních pistolí,

| — | vzduchových nebo nábojnicových střelných zbraní určených jako průmyslové nástroje nebo přístroje k omračování zvířat. |
| --- | --- |

—

vzduchových nebo nábojnicových střelných zbraní určených jako průmyslové nástroje nebo přístroje k omračování zvířat.

| 13. | Simulátory výcviku v používání střelných zbraní a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly a příslušenství. |
| --- | --- |

13.

Simulátory výcviku v používání střelných zbraní a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly a příslušenství.

| 14. | Bomby a granáty, které nejsou zvlášť určené pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

14.

Bomby a granáty, které nejsou zvlášť určené pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly.

| 15. | Neprůstřelné vesty, které neodpovídají vojenským normám nebo specifikacím, a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

15.

Neprůstřelné vesty, které neodpovídají vojenským normám nebo specifikacím, a pro ně zvlášť určené díly.

| 16. | Užitková terénní vozidla s pohonem všech kol, která byla vyrobena s balistickou ochranou nebo jí vybavena, a tvarované obrnění pro tato vozidla. |
| --- | --- |

16.

Užitková terénní vozidla s pohonem všech kol, která byla vyrobena s balistickou ochranou nebo jí vybavena, a tvarované obrnění pro tato vozidla.

| 17. | Vodní děla a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly. |
| --- | --- |

17.

Vodní děla a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly.

| 18. | Vozidla vybavená vodním dělem. |
| --- | --- |

18.

Vozidla vybavená vodním dělem.

| 19. | Vozidla zvlášť určená nebo upravená tak, aby elektřinou odrážela útočící demonstranty, a díly zvlášť určené nebo upravené pro tento účel. |
| --- | --- |

19.

Vozidla zvlášť určená nebo upravená tak, aby elektřinou odrážela útočící demonstranty, a díly zvlášť určené nebo upravené pro tento účel.

| 20. | Akustická zařízení, která výrobce nebo dodavatel uvádí jako vhodná pro účel kontroly nepokojů, a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

20.

Akustická zařízení, která výrobce nebo dodavatel uvádí jako vhodná pro účel kontroly nepokojů, a pro ně zvlášť určené díly.

| 21. | Okovy, řetězy, pouta a elektrické řemeny zvlášť určené pro znehybňování lidí, s výjimkou






  — | pout, jejichž celkový maximální rozměr včetně řetězu nepřesahuje při zamčení 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21.

Okovy, řetězy, pouta a elektrické řemeny zvlášť určené pro znehybňování lidí, s výjimkou

—

pout, jejichž celkový maximální rozměr včetně řetězu nepřesahuje při zamčení 240 mm.

| 22. | Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají paralyzujících látek (například slzný plyn nebo dráždivý plyn), a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

22.

Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají paralyzujících látek (například slzný plyn nebo dráždivý plyn), a pro ně zvlášť určené díly.

| 23. | Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají elektrického šoku (včetně elektrických obušků, elektrických štítů, ochromujících střelných zbraní a střelných zbraní s elektrickými šipkami (taserů)), a díly určené nebo upravené pro tento účel. |
| --- | --- |

23.

Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají elektrického šoku (včetně elektrických obušků, elektrických štítů, ochromujících střelných zbraní a střelných zbraní s elektrickými šipkami (taserů)), a díly určené nebo upravené pro tento účel.

| 24. | Elektronická zařízení, která mohou detekovat uschované výbušniny, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou






  — | televizních nebo rentgenových kontrolních zařízení. |
| --- | --- | --- |

24.

Elektronická zařízení, která mohou detekovat uschované výbušniny, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou

—

televizních nebo rentgenových kontrolních zařízení.

| 25. | Zařízení na elektronické rušení určené k zabránění detonacím způsobeným dálkovým radiovým ovládáním provizorních zařízení a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

25.

Zařízení na elektronické rušení určené k zabránění detonacím způsobeným dálkovým radiovým ovládáním provizorních zařízení a pro ně zvlášť určené díly.

| 26. | Zařízení zvlášť určená pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek, zesilovačů a detonačních kabelů, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou






  — | zařízení nebo dílů zvlášť určených pro zvláštní komerční využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiných zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (např. hustilky airbagů v automobilech, bleskosvody spouštěčů hasicích zařízení). |
| --- | --- | --- |

26.

Zařízení zvlášť určená pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek, zesilovačů a detonačních kabelů, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou

—

zařízení nebo dílů zvlášť určených pro zvláštní komerční využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiných zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (např. hustilky airbagů v automobilech, bleskosvody spouštěčů hasicích zařízení).

| 27. | Zařízení určená pro odstraňování výbušného zařízení; s výjimkou






  — | ochranných krytů bomb, |
| --- | --- | --- |

27.

Zařízení určená pro odstraňování výbušného zařízení; s výjimkou

—

ochranných krytů bomb,

| — | kontejnerů určených pro předměty, o kterých je známo, že jsou improvizovanými výbušnými zařízeními, nebo o kterých existuje takové podezření. |
| --- | --- |

—

kontejnerů určených pro předměty, o kterých je známo, že jsou improvizovanými výbušnými zařízeními, nebo o kterých existuje takové podezření.

| 28. | Zařízení pro noční vidění a termovidění a hlavně se zesilovačem obrazu nebo čidla pevných látek pro ně určená. |
| --- | --- |

28.

Zařízení pro noční vidění a termovidění a hlavně se zesilovačem obrazu nebo čidla pevných látek pro ně určená.

| 29. | Nálože s lineárním ničivým působením. |
| --- | --- |

29.

Nálože s lineárním ničivým působením.

| 30. | Tyto výbušniny a příbuzné látky:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Tyto výbušniny a příbuzné látky:

—

amatol,

| — | nitrocelulóza (s obsahem dusíku větším než 12,5 %), |
| --- | --- |

—

nitrocelulóza (s obsahem dusíku větším než 12,5 %),

| — | nitroglykol, |
| --- | --- |

—

nitroglykol,

| — | pentaerytritol tetranitrát (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaerytritol tetranitrát (PETN),

| — | pikrylchlorid, |
| --- | --- |

—

pikrylchlorid,

| — | trinitrofenylmethylnitramin (tetryl), |
| --- | --- |

—

trinitrofenylmethylnitramin (tetryl),

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 31. | Software zvlášť určený a technologie potřebné pro všechny uvedené položky. |
| --- | --- |

31.

Software zvlášť určený a technologie potřebné pro všechny uvedené položky.

---

PŘÍLOHA II

Seznam příslušných orgánů uvedených v článku 4

BELGIE

Federální orgán, který řídí prodeje a nákupy uskutečňované belgickými ozbrojenými silami a bezpečnostními službami a technickou pomoc jimi poskytovanou, jakož i finanční a technické služby, pokud jde o výrobu nebo dodávku zbraní a vojenského a polovojenského vybavení:

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes et Energie

| Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique |
| --- |
| Vergunningen/Licences |
| K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E |
| 44, Leuvensestraat/rue de Louvain |
| B-1000 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79 |
| Fax: 0032 (0) 2 548 65 70. |

Algemene Directie Economisch Potentieel/Direction générale du Potentiel économique

Vergunningen/Licences

K.B.O. Beheerscel/Cellule de gestion B.C.E

44, Leuvensestraat/rue de Louvain

B-1000 Brussel/Bruxelles

Tel.: 0032 (0) 2 548 67 79

Fax: 0032 (0) 2 548 65 70.

Regionální orgány odpovědné za vydávání licencí pro vývoz, dovoz a tranzit zbraní, vojenského a polovojenského vybavení:

Brussels Hoofdstedelijk Gewest/Région de Bruxelles — Capitale:

| Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures |
| --- |
| City Center |
| Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| B-1035 Brussel/Bruxelles |
| Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans) |
| Fax: (32-2) 800 38 20 |
| Mail: cbellemans@mrbc.irisnet.be |

Directie Externe Betrekkingen/Direction des Relations extérieures

City Center

Kruidtuinlaan/Boulevard du Jardin Botanique 20

B-1035 Brussel/Bruxelles

Tel.: (32-2) 800 37 59 (Cédric Bellemans)

Fax: (32-2) 800 38 20

Mail: cbellemans@mrbc.irisnet.be

Région wallonne:

| Direction Générale Economie et Emploi |
| --- |
| Direction Gestion des Licences |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| Tel.: 081/649751 |
| Fax: 081/649760 |
| Mail: m.moreels@mrw.wallonie.be |

Direction Générale Economie et Emploi

Direction Gestion des Licences

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

Tel.: 081/649751

Fax: 081/649760

Mail: m.moreels@mrw.wallonie.be

Vlaams Gewest:

| Administratie Buitenlands Beleid |
| --- |
| Cel Wapenexport |
| Boudewijnlaan 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel.: (32-2) 553 59 28 |
| Fax: (32-2) 553 60 37 |
| e-mail: wapenexport@vlaanderen.be |

Administratie Buitenlands Beleid

Cel Wapenexport

Boudewijnlaan 30

B-1000 Brussel

Tel.: (32-2) 553 59 28

Fax: (32-2) 553 60 37

e-mail: wapenexport@vlaanderen.be

ČESKÁ REPUBLIKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 24 06 27 20 |
| Tel.: + 420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel.: + 420 2 24 06 27 20

Tel.: + 420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo financí |
| --- |
| Finanční analytický útvar |
| P.O. BOX 675 |
| Jindřišská 14 |
| 111 21 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 5704 4501 |
| Fax: + 420 2 5704 4502 |

Ministerstvo financí

Finanční analytický útvar

P.O. BOX 675

Jindřišská 14

111 21 Praha 1

Tel.: + 420 2 5704 4501

Fax: + 420 2 5704 4502

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel.: + 420 2 2418 2987 |
| Fax: + 420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel.: + 420 2 2418 2987

Fax: + 420 2 2418 4080

DÁNSKO

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tel.: (45) 33 92 33 40 |
| Fax: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Tel.: (45) 33 92 33 40

Fax: (45) 33 93 35 10

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tel.: (45) 33 92 00 00 |
| Fax: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tel.: (45) 33 92 00 00

Fax: (45) 32 54 05 33

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tel.: (45) 35 46 62 81 |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tel.: (45) 35 46 62 81

Fax: (45) 35 46 62 03

NĚMECKO

Pro povolení týkající se financování a poskytování finanční pomoci podle čl. 4 odst. 1 písm. b) a c)

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Fax: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel.: (49) 89 28 89 38 00

Fax: (49) 89 35 01 63 38 00

Pro povolení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. b) týkajícím se související technické pomoci a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm, c) týkajícím se poskytování technické pomoci:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (49) 6196/908-0 |
| Fax: (49) 6196/908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel.: (49) 6196/908-0

Fax: (49) 6196/908-800

ESTONSKO

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel.: + 372 6317 100 |
| Fax: + 372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel.: + 372 6317 100

Fax: + 372 6317 199

ŘECKO

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| Τel.: + 30 210 3286401-3 |
| Fax: + 30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornarou Str.

105 63 Athens

Τel.: + 30 210 3286401-3

Fax: + 30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. |
| 105 63 Αθήνα — Ελλάς |
| Τηλ.: + 30 210 3286401-3 |
| Φαξ: + 30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ.

105 63 Αθήνα — Ελλάς

Τηλ.: + 30 210 3286401-3

Φαξ: + 30 210 3286404

ŠPANĚLSKO

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel.: (34) 913 49 38 60 |
| Fax: (34) 914 57 28 63 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel.: (34) 913 49 38 60

Fax: (34) 914 57 28 63

FRANCIE

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tel.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Fax: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tel.: (33) 1 44 74 48 93

Fax: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle |
| --- |
| 139, rue du Bercy |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Tel.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Fax: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique Service des affaires multilatérales et du développement Sous-direction Politique commerciale et investissements Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

F-75572 Paris Cedex 12

Tel.: (33) 1 44 87 72 85

Fax: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques |
| Tel.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Fax: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tel.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Fax: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales Sous-direction des affaires politiques

Tel.: (33) 1 43 17 59 68

Fax: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tel.: (33) 1 43 17 45 16

Fax: (33) 1 43 17 45 84

IRSKO

| Department of Foreign Affairs |
| --- |
| (United Nations Section) |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 478 0822 |
| Fax: + 353 1 408 2165 |

Department of Foreign Affairs

(United Nations Section)

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2

Tel.: + 353 1 478 0822

Fax: + 353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| (Financial Markets Department) |
| Dame Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 671 6666 |
| Fax: + 353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(Financial Markets Department)

Dame Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 671 6666

Fax: + 353 1 679 8882

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| (Export Licensing Unit) |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Tel.: + 353 1 631 2534 |
| Fax: + 353 1 631 2562 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

(Export Licensing Unit)

Lower Hatch Street

Dublin 2

Tel.: + 353 1 631 2534

Fax: + 353 1 631 2562

ITÁLIE

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| I-00194 Roma |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

I-00194 Roma

| D.G.EU. — Ufficio IV |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3645 |
| Fax: (39) 06 3691 2335 |

D.G.EU. — Ufficio IV

Tel.: (39) 06 3691 3645

Fax: (39) 06 3691 2335

| D.G.C.E. — U.A.M.A. |
| --- |
| Tel.: (39) 06 3691 3605 |
| Fax: (39) 06 3691 8815 |

D.G.C.E. — U.A.M.A.

Tel.: (39) 06 3691 3605

Fax: (39) 06 3691 8815

KYPR

| 1. | Import-Export Licencing Unit |
| --- | --- |
| Trade Service |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel.: 357 22 867100 |
| Fax: 357 22 316071 |

1.

Import-Export Licencing Unit

Trade Service

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel.: 357 22 867100

Fax: 357 22 316071

| 2. | Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department |
| --- | --- |
| Central Bank of Cyprus |
| 80, Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel.: 357 22 714100 |
| Fax: 357 22 378153 |

2.

Supervision of International Banks, Regulations and Financial Stability Department

Central Bank of Cyprus

80, Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel.: 357 22 714100

Fax: 357 22 378153

LOTYŠSKO

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tel.: (371) 7016 201 |
| Fax: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tel.: (371) 7016 201

Fax: (371) 7828 121

LITVA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: + 370 5 2362516 |
| Fax: + 370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

LT-01511 Vilnius

Tel.: + 370 5 2362516

Fax: + 370 5 2313090

LUCEMBURSKO

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| Mail: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Tel.: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

Mail: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l'immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 2421 |
| Fax: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l'immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 2421

Fax: (352) 22 19 89

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3 rue de la Congrégation |
| L-1352 Luxembourg |
| Fax: 00352 475241 |

Ministère des Finances

3 rue de la Congrégation

L-1352 Luxembourg

Fax: 00352 475241

MAĎARSKO

| Hungarian Trade Licencing Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Hungarian Trade Licencing Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: H-1537 Budapest Pf.: 345

Tel.: + 36-1-336-7327

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345 |
| Tel.: + 36-1-336-7327 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Budapest Pf.:345

Tel.: + 36-1-336-7327

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel.: + 356 21 24 28 53 |
| Fax: + 356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel.: + 356 21 24 28 53

Fax: + 356 21 25 15 20

NIZOZEMSKO

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| NL-8004 De Zwolle |
| Tel.: (31-38) 467 25 41 |
| Fax: (31-38) 469 52 29 |

Ministerie van Economische Zaken

Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

NL-8004 De Zwolle

Tel.: (31-38) 467 25 41

Fax: (31-38) 469 52 29

RAKOUSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel.: (+ 43-1) 711 00-0 |
| Fax: (+ 43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel.: (+ 43-1) 711 00-0

Fax: (+ 43-1) 711 00-8386

POLSKO

| Ministry of Economic Affairs and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel.: (+ 48 22) 693 51 71 |
| Fax: (+ 48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economic Affairs and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel.: (+ 48 22) 693 51 71

Fax: (+ 48 22) 693 40 33

PORTUGALSKO

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 394 67 02 |
| Fax: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel.: (351) 21 394 67 02

Fax: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 882 3390/8 |
| Fax: (351) 21 882 3399 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel.: (351) 21 882 3390/8

Fax: (351) 21 882 3399

SLOVINSKO

| 1. | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost |
| Prešernova cesta 25 |
| SI-1001 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 2206 |
| Fax: 00 386 1 478 2249 |

1.

Ministrstvo za zunanje zadeve

Sektor za mednarodne organizacije in človekovo varnost

Prešernova cesta 25

SI-1001 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 2206

Fax: 00 386 1 478 2249

| 2. | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |
| Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja |
| Bethovnova ulica 3 |
| SI-1501 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 472 47 59 |
| Fax: 00 386 1 472 42 53 |

2.

Ministrstvo za notranje zadeve

Sektor za upravne zadeve prometa, zbiranja in združevanja, eksplozivov in orožja

Bethovnova ulica 3

SI-1501 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 472 47 59

Fax: 00 386 1 472 42 53

| 3. | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 478 3223 |
| Fax: 00 386 1 478 3611 |

3.

Ministrstvo za gospodarstvo

Komisija za nadzor izvoza blaga za dvojno rabo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 478 3223

Fax: 00 386 1 478 3611

| 4. | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |
| Direktorat za Logistiko |
| Kardeljeva ploščad 24 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00 386 1 471 20 25 |
| Fax: 00 386 1 512 11 03 |

4.

Ministrstvo za obrambo

Direktorat za Logistiko

Kardeljeva ploščad 24

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00 386 1 471 20 25

Fax: 00 386 1 512 11 03

SLOVENSKO

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel.: 00421/2/4854 1111 |
| Fax: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel.: 00421/2/4854 1111

Fax: 00421/2/4333 7827

FINSKO

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FI-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 00 5 |
| Fax: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FI-00161 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 00 5

Fax: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8 |
| PL/PB 31 |
| FI-00131 Helsinki/Helsingfors |
| Tel.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Fax: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8/Södra Magasinsgatan 8

PL/PB 31

FI-00131 Helsinki/Helsingfors

Tel.: (358-9) 16 08 81 28

Fax: (358-9) 16 08 81 11

ŠVÉDSKO

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tel.: (+46-8) 406 31 00 |
| Fax: (+46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tel.: (+46-8) 406 31 00

Fax: (+46-8) 20 31 00

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW |
| Tel.: (44) 20 7215 4544 |
| Fax: (44) 20 7215 4539 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW

Tel.: (44) 20 7215 4544

Fax: (44) 20 7215 4539

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution |
| Unit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| Tel.: (32-2) 296 25 56 |
| Fax: (32-2) 296 75 63 |
| Mail: relex-sanctions@cec.eu.int. |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution

Unit A.2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

Tel.: (32-2) 296 25 56

Fax: (32-2) 296 75 63

Mail: relex-sanctions@cec.eu.int.

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1860/2005

ze dne 15. listopadu 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 15. listopadu 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 56,5 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 33,9 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,1 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 70,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,4 |
| 204 | 70,2 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,2 |
| 388 | 85,5 |
| 999 | 75,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,7 |
| 624 | 88,1 |
| 999 | 75,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,2 |
| 388 | 71,6 |
| 999 | 66,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 104,4 |
| 400 | 228,2 |
| 508 | 233,6 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 165,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 104,6 |
| 400 | 106,2 |
| 404 | 90,4 |
| 512 | 131,2 |
| 800 | 155,4 |
| 999 | 117,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 102,4 |
| 720 | 56,5 |
| 999 | 79,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

56,5

096

36,8

204

33,9

999

42,4

0707 00 05

052

117,1

204

23,8

999

70,5

0709 90 70

052

108,4

204

70,2

999

89,3

0805 20 10

204

66,2

388

85,5

999

75,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,7

624

88,1

999

75,4

0805 50 10

052

61,2

388

71,6

999

66,4

0806 10 10

052

104,4

400

228,2

508

233,6

624

162,5

720

99,7

999

165,7

0808 10 80

388

104,6

400

106,2

404

90,4

512

131,2

800

155,4

999

117,6

0808 20 50

052

102,4

720

56,5

999

79,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1861/2005

ze dne 15. listopadu 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1064/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné ze zásob litevské intervenční agentury

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1064/2005 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 150 000 tun pšenice obecné ze zásob litevské intervenční agentury. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1064/2005 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 150 000 tun pšenice obecné ze zásob litevské intervenční agentury.

| (2) | Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek během sklizně 2005 se předpokládané množství pšenice v Litvě jeví jako nedostatečné k uspokojení žádostí na vnitřním trhu. Proto Litva informovala Komisi o záměru své intervenční agentury snížit množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu, aby podpořila další prodej na vnitřním trhu. S ohledem na tuto žádost, dostupná množství a situaci na trhu, je třeba změnit maximální množství, které je předmětem stálého nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 1064/2005. |
| --- | --- |

(2)

Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek během sklizně 2005 se předpokládané množství pšenice v Litvě jeví jako nedostatečné k uspokojení žádostí na vnitřním trhu. Proto Litva informovala Komisi o záměru své intervenční agentury snížit množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu, aby podpořila další prodej na vnitřním trhu. S ohledem na tuto žádost, dostupná množství a situaci na trhu, je třeba změnit maximální množství, které je předmětem stálého nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 1064/2005.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1064/2005 by proto mělo být změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1064/2005 by proto mělo být změněno.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 2 nařízení (ES) č. 1064/2005 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Nabídkové řízení se vztahuje na maximální množství 120 000 tun pšenice obecné, jež má být vyvezeno do třetích zemí kromě Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Bulharska, Chorvatska, Lichtenštejnska, Rumunska, Srbska a Černé Hory (3) a Švýcarska.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 42.

2

(3)  Včetně Kosova, jak je stanoveno v usnesení Rady bezpečnosti Spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.“

3

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1862/2005

ze dne 15. listopadu 2005

o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej pšenice obecné na trhu Společenství ze zásob litevské intervenční agentury za účelem jejího zpracování na mouku ve Společenství

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 ze dne 28. července 1993, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur (2), zejména stanoví, že uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenční agentury se uskuteční prostřednictvím nabídkového řízení a za prodejní cenu, která není nižší než cena zjištěná pro srovnatelnou jakost a pro reprezentativní množství na trhu v místě skladování nebo, není-li tato cena dostupná, ceně na nejbližším trhu, přičemž se zohlední náklady na přepravu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 ze dne 28. července 1993, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur (2), zejména stanoví, že uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenční agentury se uskuteční prostřednictvím nabídkového řízení a za prodejní cenu, která není nižší než cena zjištěná pro srovnatelnou jakost a pro reprezentativní množství na trhu v místě skladování nebo, není-li tato cena dostupná, ceně na nejbližším trhu, přičemž se zohlední náklady na přepravu.

| (2) | Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek během sklizně 2005 se předpokládané množství pšenice v Litvě jeví jako nedostatečné k uspokojení žádostí na vnitřním trhu. Litva má značné intervenční zásoby pšenice obecné, pro které je obtížné najít odběratele, a které by se proto měly prodat. Za účelem zpracování pšenice obecné na mouku je proto možné zorganizovat prodej na trhu Společenství prostřednictvím nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(2)

Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek během sklizně 2005 se předpokládané množství pšenice v Litvě jeví jako nedostatečné k uspokojení žádostí na vnitřním trhu. Litva má značné intervenční zásoby pšenice obecné, pro které je obtížné najít odběratele, a které by se proto měly prodat. Za účelem zpracování pšenice obecné na mouku je proto možné zorganizovat prodej na trhu Společenství prostřednictvím nabídkových řízení.

| (3) | S ohledem na situaci na trhu Společenství by nabídkové řízení měla řídit Komise. Kromě toho je pro nabídky za minimální prodejní ceny nutné stanovit koeficient přidělení nabídek. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na situaci na trhu Společenství by nabídkové řízení měla řídit Komise. Kromě toho je pro nabídky za minimální prodejní ceny nutné stanovit koeficient přidělení nabídek.

| (4) | Ve snaze zajistit kontrolu zvláštního místa určení zásob, které jsou předmětem nabídkového řízení, je třeba stanovit zvláštní sledování, pokud jde o dodávku pšenice obecné a její zpracování na mouku. Aby bylo možné uskutečnit toto sledování, je třeba začít povinně používat postupy stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 3002/92 ze dne 16. října 1992, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro ověřování použití a/nebo místa určení intervenčních produktů (3). |
| --- | --- |

(4)

Ve snaze zajistit kontrolu zvláštního místa určení zásob, které jsou předmětem nabídkového řízení, je třeba stanovit zvláštní sledování, pokud jde o dodávku pšenice obecné a její zpracování na mouku. Aby bylo možné uskutečnit toto sledování, je třeba začít povinně používat postupy stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 3002/92 ze dne 16. října 1992, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro ověřování použití a/nebo místa určení intervenčních produktů (3).

| (5) | Ve snaze zaručit řádné provádění je třeba požadovat po účastníkovi nabídkového řízení složení jistoty, která musí být s ohledem na povahu dotčených operací stanovena odchylkou od ustanovení nařízení (EHS) č. 2131/93, zejména pokud jde o její výši, která musí dostatečným způsobem zaručit řádné používání produktu, a podmínky jejího uvolnění, které musejí obsahovat důkaz o zpracování produktů na mouku. |
| --- | --- |

(5)

Ve snaze zaručit řádné provádění je třeba požadovat po účastníkovi nabídkového řízení složení jistoty, která musí být s ohledem na povahu dotčených operací stanovena odchylkou od ustanovení nařízení (EHS) č. 2131/93, zejména pokud jde o její výši, která musí dostatečným způsobem zaručit řádné používání produktu, a podmínky jejího uvolnění, které musejí obsahovat důkaz o zpracování produktů na mouku.

| (6) | Navíc je důležité, aby litevská intervenční agentura zachovala ve svém sdělení určeném Komisi anonymitu uchazečů. |
| --- | --- |

(6)

Navíc je důležité, aby litevská intervenční agentura zachovala ve svém sdělení určeném Komisi anonymitu uchazečů.

| (7) | Ve snaze o modernizaci řízení by mělo být předávání informací, které požaduje Komise, uskutečňováno elektronickou cestou. |
| --- | --- |

(7)

Ve snaze o modernizaci řízení by mělo být předávání informací, které požaduje Komise, uskutečňováno elektronickou cestou.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Litevská intervenční agentura uvede do prodeje 32 000 tun pšenice obecné ze svých zásob prostřednictvím stálého nabídkového řízení na vnitřním trhu Společenství za účelem jejího zpracování na mouku.

Článek 2

Prodej stanovený v článku 1 probíhá podle nařízení (EHS) č. 2131/93.

Avšak odchylně od:

| a) | čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení jsou nabídky stanoveny odkazem na skutečnou jakost šarže, které se nabídka týká; |
| --- | --- |

a)

čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení jsou nabídky stanoveny odkazem na skutečnou jakost šarže, které se nabídka týká;

| b) | čl. 10 druhého pododstavce uvedeného nařízení je minimální prodejní cena stanovena na takovou úroveň, aby nenarušila trhy s obilovinami. |
| --- | --- |

b)

čl. 10 druhého pododstavce uvedeného nařízení je minimální prodejní cena stanovena na takovou úroveň, aby nenarušila trhy s obilovinami.

Článek 3

Nabídky jsou platné, pokud jsou doplněny:

| a) | důkazem, že účastník složil nabídkovou jistotu, která je odchylně od čl. 13 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2131/93 stanovena na 10 EUR za tunu; |
| --- | --- |

a)

důkazem, že účastník složil nabídkovou jistotu, která je odchylně od čl. 13 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2131/93 stanovena na 10 EUR za tunu;

| b) | písemným závazkem účastníka, že do 60 dnů po uvolnění intervenčních zásob a každopádně do 31. srpna 2006 použije pšenici obecnou za účelem jejího zpracování na mouku na území Společenství a že nejpozději dva pracovní dny po dni přijetí prohlášení o výběru nabídky složí jistotu ve výši 40 EUR za tunu; |
| --- | --- |

b)

písemným závazkem účastníka, že do 60 dnů po uvolnění intervenčních zásob a každopádně do 31. srpna 2006 použije pšenici obecnou za účelem jejího zpracování na mouku na území Společenství a že nejpozději dva pracovní dny po dni přijetí prohlášení o výběru nabídky složí jistotu ve výši 40 EUR za tunu;

| c) | závazkem vést „účetní záznamy“ umožňující ověřit, že množství pšenice obecné byla zpracována na mouku na území Společenství. |
| --- | --- |

c)

závazkem vést „účetní záznamy“ umožňující ověřit, že množství pšenice obecné byla zpracována na mouku na území Společenství.

Článek 4

1.   Lhůta pro předložení nabídek pro první dílčí nabídkové řízení uplyne dne 23. listopadu 2005 v 15:00 hodin (bruselského času).

Lhůta pro předložení nabídek pro následující dílčí nabídková řízení uplyne každou středu v 15:00 hodin (bruselského času), s výjimkou dnů 28. prosince 2005, 12. dubna 2006 a 24. května 2006, neboť během těchto týdnů se žádné nabídkové řízení nekoná.

Lhůta pro předložení nabídek pro poslední dílčí nabídkové řízení uplyne dne 28. června 2006 v 15:00 hodin (bruselského času).

2.   Nabídky musejí být předloženy litevské intervenční agentuře, jejíž název a adresa jsou:

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Tel.: (370-5) 268 50 49 |
| Fax: (370-5) 268 50 61 |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency

L. Stuokos-Gucevičiaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Tel.: (370-5) 268 50 49

Fax: (370-5) 268 50 61

Článek 5

Litevská intervenční agentura sdělí Komisi elektronickou cestou nejpozději dvě hodiny po uplynutí lhůty pro podávání nabídek, jaké nabídky obdržela. Toto sdělení se uskuteční elektronickou cestou podle formuláře uvedeného v příloze I.

Článek 6

Postupem podle čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 stanoví Komise minimální prodejní cenu nebo rozhodne, že obdržené nabídky nepřijme. Pokud se nabídky týkají stejné šarže a celkového množství, které je vyšší než dostupné množství, může se minimální cena stanovit pro každou šarži zvlášť.

V případě nabídek, které jsou na úrovni minimální prodejní ceny, může být minimální cena stanovena na základě koeficientu přidělení nabízených množství.

Článek 7

1.   Jistota podle čl. 3 písm. a) je zcela uvolněna pro množství, pro která:

| a) | nebyla vybrána nabídka; |
| --- | --- |

a)

nebyla vybrána nabídka;

| b) | platba prodejní ceny proběhla ve stanovené lhůtě a jistota podle čl. 3 písm. b) byla složena. |
| --- | --- |

b)

platba prodejní ceny proběhla ve stanovené lhůtě a jistota podle čl. 3 písm. b) byla složena.

2.   Jistota podle čl. 3 písm. b) je uvolněna v poměru k množstvím pšenice obecné použitým k výrobě mouky ve Společenství.

Článek 8

1.   Důkaz o splnění závazků podle čl. 3 písm. b) je předložen v souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 3002/92.

2.   Kromě poznámek podle nařízení (EHS) č. 3002/92 musí být v kolonce 104 kontrolního výtisku T5 učiněn odkaz na závazek podle čl. 3 písm. b) a c) a musí obsahovat jednu z poznámek uvedených v příloze II.

Článek 9

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1169/2005 (Úř. věst. L 188, 20.7.2005, s. 19).

2

(3)  Úř. věst. L 301, 17.10.1992, s. 17. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1169/2005.

3

---

PŘÍLOHA I

Stálé nabídkové řízení na další uvedení do prodeje 32 000 tun pšenice obecné ze zásob litevské intervenční agentury

Formulář (1)

(nařízení (ES) č. 1862/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pořadové číslo uchazeče | Číslo šarže | Množství
  (t) | Nabídková cena
  EUR/tunu |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| atd. | | | |

1

2

3

4

Pořadové číslo uchazeče

Číslo šarže

Množství

(t)

Nabídková cena

EUR/tunu

1

2

3

atd.

---

(1)  Předat na GŘ AGRI (D2).

---

PŘÍLOHA II

Poznámky uvedené v čl. 8 odst. 2

| — | : | španělsky | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | česky | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005 |
| — | : | dánsky | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005 |
| — | : | německy | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005 |
| — | : | estonsky | : | määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| — | : | řecky | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005 |
| — | : | anglicky | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005 |
| — | : | francouzsky | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005 |
| — | : | italsky | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005 |
| — | : | lotyšsky | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā |
| — | : | litevsky | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| — | : | maďarsky | : | Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| — | : | nizozemsky | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005 |
| — | : | polsky | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005 |
| — | : | portugalsky | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005 |
| — | : | slovensky | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005 |
| — | : | slovinsky | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005 |
| — | : | finsky | : | Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| — | : | švédsky | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005 |

—

:

španělsky

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1862/2005

—

:

česky

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1862/2005

—

:

dánsky

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1862/2005

—

:

německy

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1862/2005

—

:

estonsky

:

määruse (EÜ) nr 1862/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

—

:

řecky

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1862/2005

—

:

anglicky

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1862/2005

—

:

francouzsky

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1862/2005

—

:

italsky

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1862/2005

—

:

lotyšsky

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1862/2005 3. panta b) un c) punktā

—

:

litevsky

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1862/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

—

:

maďarsky

:

Az 1862/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

—

:

nizozemsky

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1862/2005

—

:

polsky

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1862/2005

—

:

portugalsky

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1862/2005

—

:

slovensky

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1862/2005

—

:

slovinsky

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1862/2005

—

:

finsky

:

Asetuksen (EY) N:o 1862/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

—

:

švédsky

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1862/2005

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/40

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1863/2005

ze dne 15. listopadu 2005

o zahájení stálého nabídkového řízení na další prodej pšenice obecné na trhu Společenství ze zásob lotyšské intervenční agentury za účelem jejího zpracování na mouku ve Společenství

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 ze dne 28. července 1993, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur (2), zejména stanoví, že uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenční agentury se uskuteční prostřednictvím nabídkového řízení a za prodejní cenu, která není nižší než cena zjištěná pro srovnatelnou jakost a pro reprezentativní množství na trhu v místě skladování nebo, není-li tato cena dostupná, ceně na nejbližším trhu, přičemž se zohlední náklady na přepravu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 ze dne 28. července 1993, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur (2), zejména stanoví, že uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenční agentury se uskuteční prostřednictvím nabídkového řízení a za prodejní cenu, která není nižší než cena zjištěná pro srovnatelnou jakost a pro reprezentativní množství na trhu v místě skladování nebo, není-li tato cena dostupná, ceně na nejbližším trhu, přičemž se zohlední náklady na přepravu.

| (2) | Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek během sklizně 2005 se předpokládané množství pšenice v Lotyšsku jeví jako nedostatečné k uspokojení žádostí na vnitřním trhu. Lotyšsko má značné intervenční zásoby pšenice obecné, pro které je obtížné najít odběratele, a které by se proto měly prodat. Za účelem zpracování pšenice obecné na mouku je proto možné zorganizovat prodej na trhu Společenství prostřednictvím nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(2)

Z důvodu nepříznivých klimatických podmínek během sklizně 2005 se předpokládané množství pšenice v Lotyšsku jeví jako nedostatečné k uspokojení žádostí na vnitřním trhu. Lotyšsko má značné intervenční zásoby pšenice obecné, pro které je obtížné najít odběratele, a které by se proto měly prodat. Za účelem zpracování pšenice obecné na mouku je proto možné zorganizovat prodej na trhu Společenství prostřednictvím nabídkových řízení.

| (3) | S ohledem na situaci na trhu Společenství by nabídkové řízení měla řídit Komise. Kromě toho je pro nabídky za minimální prodejní ceny nutné stanovit koeficient přidělení nabídek. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na situaci na trhu Společenství by nabídkové řízení měla řídit Komise. Kromě toho je pro nabídky za minimální prodejní ceny nutné stanovit koeficient přidělení nabídek.

| (4) | Ve snaze zajistit kontrolu zvláštního místa určení zásob, které jsou předmětem nabídkového řízení, je třeba stanovit zvláštní sledování, pokud jde o dodávku pšenice obecné a její zpracování na mouku. Aby bylo možné uskutečnit toto sledování, je třeba začít povinně používat postupy stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 3002/92 ze dne 16. října 1992, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro ověřování použití a/nebo místa určení intervenčních produktů (3). |
| --- | --- |

(4)

Ve snaze zajistit kontrolu zvláštního místa určení zásob, které jsou předmětem nabídkového řízení, je třeba stanovit zvláštní sledování, pokud jde o dodávku pšenice obecné a její zpracování na mouku. Aby bylo možné uskutečnit toto sledování, je třeba začít povinně používat postupy stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 3002/92 ze dne 16. října 1992, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro ověřování použití a/nebo místa určení intervenčních produktů (3).

| (5) | Ve snaze zaručit řádné provádění je třeba požadovat po účastníkovi nabídkového řízení složení jistoty, která musí být s ohledem na povahu dotčených operací stanovena odchylkou od ustanovení nařízení (EHS) č. 2131/93, zejména pokud jde o její výši, která musí dostatečným způsobem zaručit řádné používání produktu, a podmínky jejího uvolnění, které musejí obsahovat důkaz o zpracování produktů na mouku. |
| --- | --- |

(5)

Ve snaze zaručit řádné provádění je třeba požadovat po účastníkovi nabídkového řízení složení jistoty, která musí být s ohledem na povahu dotčených operací stanovena odchylkou od ustanovení nařízení (EHS) č. 2131/93, zejména pokud jde o její výši, která musí dostatečným způsobem zaručit řádné používání produktu, a podmínky jejího uvolnění, které musejí obsahovat důkaz o zpracování produktů na mouku.

| (6) | Navíc je důležité, aby lotyšská intervenční agentura zachovala ve svém sdělení určeném Komisi anonymitu uchazečů. |
| --- | --- |

(6)

Navíc je důležité, aby lotyšská intervenční agentura zachovala ve svém sdělení určeném Komisi anonymitu uchazečů.

| (7) | Ve snaze o modernizaci řízení by mělo být předávání informací, které požaduje Komise, uskutečňováno elektronickou cestou. |
| --- | --- |

(7)

Ve snaze o modernizaci řízení by mělo být předávání informací, které požaduje Komise, uskutečňováno elektronickou cestou.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Lotyšská intervenční agentura uvede do prodeje 24 276 tun pšenice obecné ze svých zásob prostřednictvím stálého nabídkového řízení na vnitřním trhu Společenství za účelem jejího zpracování na mouku.

Článek 2

Prodej stanovený v článku 1 probíhá podle nařízení (EHS) č. 2131/93.

Avšak odchylně od:

| a) | čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení jsou nabídky stanoveny odkazem na skutečnou jakost šarže, které se nabídka týká; |
| --- | --- |

a)

čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení jsou nabídky stanoveny odkazem na skutečnou jakost šarže, které se nabídka týká;

| b) | čl. 10 druhého pododstavce uvedeného nařízení je minimální prodejní cena stanovena na takovou úroveň, aby nenarušila trhy s obilovinami. |
| --- | --- |

b)

čl. 10 druhého pododstavce uvedeného nařízení je minimální prodejní cena stanovena na takovou úroveň, aby nenarušila trhy s obilovinami.

Článek 3

Nabídky jsou platné, pokud jsou doplněny:

| a) | důkazem, že účastník složil nabídkovou jistotu, která je odchylně od čl. 13 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2131/93 stanovena na 10 EUR za tunu; |
| --- | --- |

a)

důkazem, že účastník složil nabídkovou jistotu, která je odchylně od čl. 13 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2131/93 stanovena na 10 EUR za tunu;

| b) | písemným závazkem účastníka, že do 60 dnů po uvolnění intervenčních zásob a každopádně do 31. srpna 2006 použije pšenici obecnou za účelem jejího zpracování na mouku na území Společenství a že nejpozději dva pracovní dny po dni přijetí prohlášení o výběru nabídky složí jistotu ve výši 40 EUR za tunu; |
| --- | --- |

b)

písemným závazkem účastníka, že do 60 dnů po uvolnění intervenčních zásob a každopádně do 31. srpna 2006 použije pšenici obecnou za účelem jejího zpracování na mouku na území Společenství a že nejpozději dva pracovní dny po dni přijetí prohlášení o výběru nabídky složí jistotu ve výši 40 EUR za tunu;

| c) | závazkem vést „účetní záznamy“ umožňující ověřit, že množství pšenice obecné byla zpracována na mouku na území Společenství. |
| --- | --- |

c)

závazkem vést „účetní záznamy“ umožňující ověřit, že množství pšenice obecné byla zpracována na mouku na území Společenství.

Článek 4

1.   Lhůta pro předložení nabídek pro první dílčí nabídkové řízení uplyne dne 23. listopadu 2005 v 15:00 hodin (bruselského času).

Lhůta pro předložení nabídek pro následující dílčí nabídková řízení uplyne každou středu v 15:00 hodin (bruselského času), s výjimkou dnů 28. prosince 2005, 12. dubna 2006 a 24. května 2006, neboť během těchto týdnů se žádné nabídkové řízení nekoná.

Lhůta pro předložení nabídek pro poslední dílčí nabídkové řízení uplyne dne 28. června 2006 v 15:00 hodin (bruselského času).

2.   Nabídky musejí být předloženy lotyšské intervenční agentuře, jejíž název a adresa jsou:

| Rural Support Service |
| --- |
| Republic Square 2 |
| Riga, LV-1981 |
| Latvia |
| Tel.: (371) 702 78 93 |
| Fax: (371) 702 78 92 |

Rural Support Service

Republic Square 2

Riga, LV-1981

Latvia

Tel.: (371) 702 78 93

Fax: (371) 702 78 92

Článek 5

Lotyšská intervenční agentura sdělí Komisi elektronickou cestou nejpozději dvě hodiny po uplynutí lhůty pro podávání nabídek, jaké nabídky obdržela. Toto sdělení se uskuteční elektronickou cestou podle formuláře uvedeného v příloze I.

Článek 6

Postupem podle čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 stanoví Komise minimální prodejní cenu nebo rozhodne, že obdržené nabídky nepřijme. Pokud se nabídky týkají stejné šarže a celkového množství, které je vyšší než dostupné množství, může se minimální cena stanovit pro každou šarži zvlášť.

V případě nabídek, které jsou na úrovni minimální prodejní ceny, může být minimální cena stanovena na základě koeficientu přidělení nabízených množství.

Článek 7

1.   Jistota podle čl. 3 písm. a) je zcela uvolněna pro množství, pro která:

| a) | nebyla vybrána nabídka; |
| --- | --- |

a)

nebyla vybrána nabídka;

| b) | platba prodejní ceny proběhla ve stanovené lhůtě a jistota podle čl. 3 písm. b) byla složena. |
| --- | --- |

b)

platba prodejní ceny proběhla ve stanovené lhůtě a jistota podle čl. 3 písm. b) byla složena.

2.   Jistota podle čl. 3 písm. b) je uvolněna v poměru k množstvím pšenice obecné použitým k výrobě mouky ve Společenství.

Článek 8

1.   Důkaz o splnění závazků podle čl. 3 písm. b) je předložen v souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 3002/92.

2.   Kromě poznámek podle nařízení (EHS) č. 3002/92 musí být v kolonce 104 kontrolního výtisku T5 učiněn odkaz na závazek podle čl. 3 písm. b) a c) a musí obsahovat jednu z poznámek uvedených v příloze II.

Článek 9

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1169/2005 (Úř. věst. L 188, 20.7.2005, s. 19).

2

(3)  Úř. věst. L 301, 17.10.1992, s. 17. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1169/2005.

3

---

PŘÍLOHA I

Stálé nabídkové řízení na další uvedení do prodeje 24 276 tun pšenice obecné ze zásob lotyšské intervenční agentury

Formulář (1)

(nařízení (ES) č. 1863/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pořadové číslo uchazeče | Číslo šarže | Množství
  (t) | Nabídková cena
  EUR/tunu |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| atd. | | | |

1

2

3

4

Pořadové číslo uchazeče

Číslo šarže

Množství

(t)

Nabídková cena

EUR/tunu

1

2

3

atd.

---

(1)  Předat na GŘ AGRI (D2).

---

PŘÍLOHA II

Poznámky uvedené v čl. 8 odst. 2

| — | : | španělsky | : | Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | česky | : | Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005 |
| — | : | dánsky | : | Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005 |
| — | : | německy | : | Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005 |
| — | : | estonsky | : | määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode |
| — | : | řecky | : | Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005 |
| — | : | anglicky | : | Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005 |
| — | : | francouzsky | : | Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005 |
| — | : | italsky | : | Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005 |
| — | : | lotyšsky | : | Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā |
| — | : | litevsky | : | produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose |
| — | : | maďarsky | : | Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék |
| — | : | nizozemsky | : | Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005 |
| — | : | polsky | : | Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005 |
| — | : | portugalsky | : | Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005 |
| — | : | slovensky | : | Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005 |
| — | : | slovinsky | : | Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005 |
| — | : | finsky | : | Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote |
| — | : | švédsky | : | Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005 |

—

:

španělsky

:

Producto destinado a la transformación prevista en las letras b) y c) del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1863/2005

—

:

česky

:

Produkt určený ke zpracování podle čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1863/2005

—

:

dánsky

:

Produkt til forarbejdning som fastsat i artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 1863/2005

—

:

německy

:

Erzeugnis zur Verarbeitung gemäß Artikel 3 Buchstaben b und c der Verordnung (EG) Nr. 1863/2005

—

:

estonsky

:

määruse (EÜ) nr 1863/2005 artikli 3 punktides b ja c viidatud töötlemiseks mõeldud toode

—

:

řecky

:

Προϊόν προς μεταποίηση όπως προβλέπεται στο άρθρο 3, στοιχεία β) και γ), του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1863/2005

—

:

anglicky

:

Product intended for processing referred to in Article 3(b) and (c) of Regulation (EC) No 1863/2005

—

:

francouzsky

:

Produit destiné à la transformation prévue à l'article 3, points b) et c), du règlement (CE) no 1863/2005

—

:

italsky

:

Prodotto destinato alla trasformazione di cui all’articolo 3, lettere b) e c), del regolamento (CE) n. 1863/2005

—

:

lotyšsky

:

Produkts paredzēts tādai pārstrādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1863/2005 3. panta b) un c) punktā

—

:

litevsky

:

produktas, kurio perdirbimas numatytas Reglamento (EB) Nr. 1863/2005 3 straipsnio b ir c punktuose

—

:

maďarsky

:

Az 1863/2005/EK rendelet 3. cikkének b) és c) pontja szerinti feldolgozásra szánt termék

—

:

nizozemsky

:

Product bestemd voor de verwerking bedoeld in artikel 3, onder b) en c), van Verordening (EG) nr. 1863/2005

—

:

polsky

:

Produkt przeznaczony do przetworzenia przewidzianego w art. 3 lit. b) i c) rozporządzenia (WE) nr 1863/2005

—

:

portugalsky

:

Produto para a transformação a que se referem as alíneas b) e c) do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1863/2005

—

:

slovensky

:

Produkt určený na spracovanie podľa článku 3 písm. b) a c) nariadenia (ES) č. 1863/2005

—

:

slovinsky

:

Proizvod za predelavo iz člena 3(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1863/2005

—

:

finsky

:

Asetuksen (EY) N:o 1863/2005 3 artiklan b ja c alakohdan mukaiseen jalostukseen tarkoitettu tuote

—

:

švédsky

:

Produkt avsedda för bearbetning enligt artikel 3 b och c i förordning (EG) nr 1863/2005

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/45

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1864/2005

ze dne 15. listopadu 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standard účetního výkaznictví č. 1 (IFRIC 1) a mezinárodní účetní standardy č. 32 a 39

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (2) byly přijaty veškeré mezinárodní účetní standardy a interpretace existující ke dni 14. září 2002 s výjimkou mezinárodního účetního standardu (IAS) 32, IAS 39 a souvisejících interpretací. V případě IAS 32 a IAS 39 byl rozsah změn považován za natolik zásadní, že se v té době nejevilo vhodné přijímat jejich stávající verzi. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (2) byly přijaty veškeré mezinárodní účetní standardy a interpretace existující ke dni 14. září 2002 s výjimkou mezinárodního účetního standardu (IAS) 32, IAS 39 a souvisejících interpretací. V případě IAS 32 a IAS 39 byl rozsah změn považován za natolik zásadní, že se v té době nejevilo vhodné přijímat jejich stávající verzi.

| (2) | Dne 17. prosince 2003 zveřejnila Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB) přepracovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování jako součást své snahy včas zlepšit patnáct standardů, aby mohly být použity společnostmi, které je poprvé přijmou v roce 2005. Cílem přepracování bylo zvýšit kvalitu a soudržnost stávajícího souboru mezinárodních účetních standardů. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. prosince 2003 zveřejnila Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB) přepracovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování jako součást své snahy včas zlepšit patnáct standardů, aby mohly být použity společnostmi, které je poprvé přijmou v roce 2005. Cílem přepracování bylo zvýšit kvalitu a soudržnost stávajícího souboru mezinárodních účetních standardů.

| (3) | IAS 39 přepracovaný v prosinci 2003 zavedl možnost, která účetním jednotkám dovoluje, aby při počátečním zaúčtování vykázaly jakákoli finanční aktiva nebo finanční závazky, které mají být oceňovány reálnou hodnotou zisků a ztrát vykázaných jako zisk nebo ztráta (plná „možnost reálné hodnoty“). Evropská centrální banka (ECB), orgány obezřetnostního dohledu sdružené v Basilejském výboru (finanční kontroloři) i regulátoři cenných papírů však vyjádřili obavu, že by neomezená možnost oceňování reálnou hodnotou mohla být použita nepatřičně, zvláště v případě finančních nástrojů týkajících se pasiv společnosti. |
| --- | --- |

(3)

IAS 39 přepracovaný v prosinci 2003 zavedl možnost, která účetním jednotkám dovoluje, aby při počátečním zaúčtování vykázaly jakákoli finanční aktiva nebo finanční závazky, které mají být oceňovány reálnou hodnotou zisků a ztrát vykázaných jako zisk nebo ztráta (plná „možnost reálné hodnoty“). Evropská centrální banka (ECB), orgány obezřetnostního dohledu sdružené v Basilejském výboru (finanční kontroloři) i regulátoři cenných papírů však vyjádřili obavu, že by neomezená možnost oceňování reálnou hodnotou mohla být použita nepatřičně, zvláště v případě finančních nástrojů týkajících se pasiv společnosti.

| (4) | Mezinárodní rada pro účetní standardy tyto obavy uznala, a proto dne 21. dubna 2004 vydala tzv. „Exposure Draft“ (konzultativní dokument), který navrhl změnu IAS 39 ve smyslu omezení možnosti oceňování reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

(4)

Mezinárodní rada pro účetní standardy tyto obavy uznala, a proto dne 21. dubna 2004 vydala tzv. „Exposure Draft“ (konzultativní dokument), který navrhl změnu IAS 39 ve smyslu omezení možnosti oceňování reálnou hodnotou.

| (5) | Aby byly pro použití v roce 2005 včas zavedeny hlavní účetní pokyny pro finanční nástroje, Komise svým nařízením (ES) č. 2086/2004 ze dne 19. listopadu 2004, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 týkající se zavedení IAS 39 (3), podpořila IAS 39 s výjimkou některých ustanovení týkajících se plné možnosti oceňování reálnou hodnotou a zajišťovacího účetnictví. Komise považovala toto vyloučení za výjimečné a dočasné, jež závisí na vyřešení zbývajících otázek prostřednictvím dalších konzultací a diskuse. |
| --- | --- |

(5)

Aby byly pro použití v roce 2005 včas zavedeny hlavní účetní pokyny pro finanční nástroje, Komise svým nařízením (ES) č. 2086/2004 ze dne 19. listopadu 2004, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 týkající se zavedení IAS 39 (3), podpořila IAS 39 s výjimkou některých ustanovení týkajících se plné možnosti oceňování reálnou hodnotou a zajišťovacího účetnictví. Komise považovala toto vyloučení za výjimečné a dočasné, jež závisí na vyřešení zbývajících otázek prostřednictvím dalších konzultací a diskuse.

| (6) | Ve světle připomínek, které obdržela ke konzultativnímu dokumentu zveřejněnému dne 21. dubna 2004, a další diskuse, zejména s ECB a Basilejským výborem, a po několika debatách ze zainteresovanými stranami u kulatého stolu v březnu 2005, Mezinárodní rada pro účetní standardy zveřejnila dne 16. června 2005Změny IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou. |
| --- | --- |

(6)

Ve světle připomínek, které obdržela ke konzultativnímu dokumentu zveřejněnému dne 21. dubna 2004, a další diskuse, zejména s ECB a Basilejským výborem, a po několika debatách ze zainteresovanými stranami u kulatého stolu v březnu 2005, Mezinárodní rada pro účetní standardy zveřejnila dne 16. června 2005Změny IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou.

| (7) | Pozměněný IAS 39 Možnost oceňování reálnou hodnotou omezuje své použití na situace, kdy výsledkem tohoto použití budou relevantnější údaje, neboť buď odstraňuje nebo významně snižuje nesoulad v oceňování nebo účtování („účetní neshoda“); nebo soubor finančních aktiv nebo finančních závazků nebo obojí je spravováno podle doložené strategie řízení rizik nebo investiční strategie. Pozměněná možnost oceňování reálnou hodnotou navíc dovoluje, aby celá smíšená smlouva, která obsahuje jeden nebo více vložených derivátů, byla za určitých okolností vykázána jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Použití pozměněné možnosti oceňování reálnou hodnotou je tak omezeno na případy, kdy musí být dodržovány určité zásady nebo okolnosti. Použití by mělo být doprovázeno zveřejněním odpovídajících informací. |
| --- | --- |

(7)

Pozměněný IAS 39 Možnost oceňování reálnou hodnotou omezuje své použití na situace, kdy výsledkem tohoto použití budou relevantnější údaje, neboť buď odstraňuje nebo významně snižuje nesoulad v oceňování nebo účtování („účetní neshoda“); nebo soubor finančních aktiv nebo finančních závazků nebo obojí je spravováno podle doložené strategie řízení rizik nebo investiční strategie. Pozměněná možnost oceňování reálnou hodnotou navíc dovoluje, aby celá smíšená smlouva, která obsahuje jeden nebo více vložených derivátů, byla za určitých okolností vykázána jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Použití pozměněné možnosti oceňování reálnou hodnotou je tak omezeno na případy, kdy musí být dodržovány určité zásady nebo okolnosti. Použití by mělo být doprovázeno zveřejněním odpovídajících informací.

| (8) | Ustanovení týkající se použití možnosti oceňování reálnou hodnotou na finanční závazky, která jsou podle nařízení (ES) č. 2086/2004 vypuštěna, by tudíž měla být zapracována. Na plnou možnost oceňování reálnou hodnotou ve vztahu k finančním aktivům vyplývající z nařízení (ES) č. 2086/2004 by se navíc měl vztahovat přístup založený na zásadách. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovení týkající se použití možnosti oceňování reálnou hodnotou na finanční závazky, která jsou podle nařízení (ES) č. 2086/2004 vypuštěna, by tudíž měla být zapracována. Na plnou možnost oceňování reálnou hodnotou ve vztahu k finančním aktivům vyplývající z nařízení (ES) č. 2086/2004 by se navíc měl vztahovat přístup založený na zásadách.

| (9) | Mezinárodní rada pro účetní standardy uznává, že přepracovaný standard v rámci obezřetnostního dohledu nezabraňuje tomu, aby orgány obezřetnostního dohledu ohodnotily přísnost postupů kontrolovaných finančních institucí při používání oceňování reálnou hodnotou a správnosti jejich základních strategií řízení rizik, politik a postupů a aby přijaly odpovídající opatření. Mezinárodní rada pro účetní standardy navíc souhlasí s tím, že některá uveřejnění informací by napomohla orgánům obezřetnostního dohledu v jejich hodnocení kapitálových požadavků. Zejména se to týká účtování zisků vyplývajících ze zhoršení vlastní bonity, které mají být následně přezkoumány v souvislosti s rozsáhlými zlepšeními IAS 39. Komise bude tudíž sledovat budoucí účinky Změn IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou a prověří jeho používání v rozsahu přezkumu uvedeného v článku 10 nařízení (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

(9)

Mezinárodní rada pro účetní standardy uznává, že přepracovaný standard v rámci obezřetnostního dohledu nezabraňuje tomu, aby orgány obezřetnostního dohledu ohodnotily přísnost postupů kontrolovaných finančních institucí při používání oceňování reálnou hodnotou a správnosti jejich základních strategií řízení rizik, politik a postupů a aby přijaly odpovídající opatření. Mezinárodní rada pro účetní standardy navíc souhlasí s tím, že některá uveřejnění informací by napomohla orgánům obezřetnostního dohledu v jejich hodnocení kapitálových požadavků. Zejména se to týká účtování zisků vyplývajících ze zhoršení vlastní bonity, které mají být následně přezkoumány v souvislosti s rozsáhlými zlepšeními IAS 39. Komise bude tudíž sledovat budoucí účinky Změn IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou a prověří jeho používání v rozsahu přezkumu uvedeného v článku 10 nařízení (ES) č. 1606/2002.

| (10) | Přijetí změn IAS 39 v důsledku znamená změnu mezinárodního standardu účetního výkaznictví (IFRS) 1 a IAS 32, aby byl dosažen soulad mezi dotčenými účetními standardy. |
| --- | --- |

(10)

Přijetí změn IAS 39 v důsledku znamená změnu mezinárodního standardu účetního výkaznictví (IFRS) 1 a IAS 32, aby byl dosažen soulad mezi dotčenými účetními standardy.

| (11) | Ve světle nového přístupu k možnosti oceňování reálnou hodnotou, který je založen na zásadách, a nutnosti, aby osoby, které ho budou poprvé přijímat, poskytly smysluplnější počáteční finanční výkazy a srovnávající informace, je vhodné, aby bylo upraveno zpětné provádění tohoto nařízení od 1. ledna 2005. |
| --- | --- |

(11)

Ve světle nového přístupu k možnosti oceňování reálnou hodnotou, který je založen na zásadách, a nutnosti, aby osoby, které ho budou poprvé přijímat, poskytly smysluplnější počáteční finanční výkazy a srovnávající informace, je vhodné, aby bylo upraveno zpětné provádění tohoto nařízení od 1. ledna 2005.

| (12) | Konzultace s technickými odborníky v této oblasti potvrzují, že mezinárodní účetní standard (IAS) Změny IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou splňuje technická kritéria pro převzetí, jak jsou stanovena v článku 3 nařízení (ES) č. 1606/2002, a zejména požadavek, že musejí odpovídat evropskému veřejnému zájmu. |
| --- | --- |

(12)

Konzultace s technickými odborníky v této oblasti potvrzují, že mezinárodní účetní standard (IAS) Změny IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou splňuje technická kritéria pro převzetí, jak jsou stanovena v článku 3 nařízení (ES) č. 1606/2002, a zejména požadavek, že musejí odpovídat evropskému veřejnému zájmu.

| (13) | Nařízení (ES) č. 1725/2003 by tedy mělo být patřičně pozměněno. |
| --- | --- |

(13)

Nařízení (ES) č. 1725/2003 by tedy mělo být patřičně pozměněno.

| (14) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví, |
| --- | --- |

(14)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1725/2003 se mění takto:

| 1. | Mezinárodní účetní standard (IAS) 39 se mění v souladu s bodem A přílohy tohoto nařízení; |
| --- | --- |

1.

Mezinárodní účetní standard (IAS) 39 se mění v souladu s bodem A přílohy tohoto nařízení;

| 2. | Znění „mezinárodního účetního standardu (IAS) Změny IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou“ uvedené v bodu B přílohy tohoto nařízení se doplňuje do IAS 39. |
| --- | --- |

2.

Znění „mezinárodního účetního standardu (IAS) Změny IAS 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování, Možnost oceňování reálnou hodnotou“ uvedené v bodu B přílohy tohoto nařízení se doplňuje do IAS 39.

| 3. | Mezinárodní standard finančního výkaznictví (IFRS) 1 a IAS 32 se doplňují v souladu s bodem B přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3.

Mezinárodní standard finančního výkaznictví (IFRS) 1 a IAS 32 se doplňují v souladu s bodem B přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2005.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 13.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 211/2005 (Úř. věst. L 41, 11.2.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 363, 9.12.2004, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

A.   Mezinárodní účetní standard č. 39 Finanční nástroje: Účtování a oceňování se mění takto:

| a) | v odstavci 35 se vkládá následující text:
  „Jestliže je převáděné aktivum oceňováno zůstatkovou hodnotou, nelze v tomto standardu danou možnost vykázat reálnou hodnotu finančního závazku do zisku nebo ztrát použít na související závazek.“; |
| --- | --- |

a)

v odstavci 35 se vkládá následující text:

„Jestliže je převáděné aktivum oceňováno zůstatkovou hodnotou, nelze v tomto standardu danou možnost vykázat reálnou hodnotu finančního závazku do zisku nebo ztrát použít na související závazek.“;

| b) | v dodatku A pokynů pro použití se znění AG 31 nahrazuje tímto:
  „Příkladem hybridního nástroje je finanční nástroj, který dává držiteli právo vrátit finanční nástroj emitentovi výměnou za peněžní částku nebo jiná finanční aktiva, a který se liší na základě změny v indexu vlastního kapitálu nebo v indexu komodity, který může vzrůst anebo posklesnout (nástroj s prodejní opcí). Pokud emitent nevykáže nástroj s prodejní opcí při počátečním zaúčtování do zisku nebo ztráty jako finanční závazek v reálné hodnotě, vyžaduje se oddělit vložený derivát (tzn. indexovanou jistinnou platbu) podle odstavce 11, protože hostitelská smlouva je dluhovým nástrojem podle odstavce AG 27 a indexovaná jistinná platba úzce nesouvisí s hostitelským duhovým nástrojem podle odstavce AG 30 písm. a). Protože jistinná platba může vzrůst nebo poklesnout, je vložený derivát derivátem neopčního charakteru, jehož hodnota je indexovaná k podkladové proměnné.“. |
| --- | --- |

b)

v dodatku A pokynů pro použití se znění AG 31 nahrazuje tímto:

„Příkladem hybridního nástroje je finanční nástroj, který dává držiteli právo vrátit finanční nástroj emitentovi výměnou za peněžní částku nebo jiná finanční aktiva, a který se liší na základě změny v indexu vlastního kapitálu nebo v indexu komodity, který může vzrůst anebo posklesnout (nástroj s prodejní opcí). Pokud emitent nevykáže nástroj s prodejní opcí při počátečním zaúčtování do zisku nebo ztráty jako finanční závazek v reálné hodnotě, vyžaduje se oddělit vložený derivát (tzn. indexovanou jistinnou platbu) podle odstavce 11, protože hostitelská smlouva je dluhovým nástrojem podle odstavce AG 27 a indexovaná jistinná platba úzce nesouvisí s hostitelským duhovým nástrojem podle odstavce AG 30 písm. a). Protože jistinná platba může vzrůst nebo poklesnout, je vložený derivát derivátem neopčního charakteru, jehož hodnota je indexovaná k podkladové proměnné.“.

B.   Do IAS 39 se doplňuje toto znění:

MEZINÁRODNÍ ÚČETNÍ STANDARDY

| IAS č. | Název |
| --- | --- |
| IAS 39 | Finanční nástroje: Účtování a oceňování
  s doplněním ustanovení o použití možnosti oceňování reálnou hodnotou |

IAS č.

Název

IAS 39

Finanční nástroje: Účtování a oceňování
  s doplněním ustanovení o použití možnosti oceňování reálnou hodnotou

Reprodukce je povolena v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva na reprodukci pro osobní potřebu nebo jiné poctivé využití („fair dealing“). Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org.uk

Reprodukce je povolena v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva na reprodukci pro osobní potřebu nebo jiné poctivé využití („fair dealing“). Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org.uk

NOVELA MEZINÁRODNÍHO ÚČETNÍHO STANDARDU 39

Finanční nástroje – účtování a oceňování

Finanční nástroje – účtování a oceňování

MOŽNOST OCENĚNÍ REÁLNOU HODNOTOU

Tento dokument obsahuje novelu IAS 39 Finanční nástroje – účtování a oceňování (IAS 39). Novelizovaná ustanovení se vztahují k návrhům, které byly obsaženy ve zveřejněném návrhu novely IAS 39 – Možnost ocenění reálnou hodnotou z dubna 2004.

Finanční nástroje

účtování a oceňování

Možnost ocenění reálnou hodnotou

Účetní jednotky aplikují novelizovaná ustanovení obsažená v tomto dokumentu od 1. ledna 2006 nebo později.

V odstavci 9, část b) je definice finančního aktiva nebo finančního závazku v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty nahrazena takto.

V odstavci 9, část b) je definice finančního aktiva nebo finančního závazku v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty nahrazena takto.

DEFINICE

9.   
  ...

...

Definice čtyř kategorií finančních nástrojů

Finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty je finančním aktivem nebo finančním závazkem, který splňuje některou z těchto podmínek.

Finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty je finančním aktivem nebo finančním závazkem, který splňuje některou z těchto podmínek

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

a)

...

...

| b) | Při výchozím zachycení je účetní jednotkou klasifikován jako oceňovaný v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka může použít tuto klasifikaci pouze pokud je povolena odstavcem 11A nebo pokud tato klasifikace poskytne relevantnější informace, protože buďto:










  i) | eliminuje nebo podstatně omezuje nesoulad v oceňování nebo účtování (někdy popisovaný jako ‚účetní nesoulad‘), který by jinak vznikl z ocenění aktiv nebo závazků nebo ze zachycení z nich plynoucích zisků nebo ztrát na odlišném základě, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Při výchozím zachycení je účetní jednotkou klasifikován jako oceňovaný v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka může použít tuto klasifikaci pouze pokud je povolena odstavcem 11A nebo pokud tato klasifikace poskytne relevantnější informace, protože buďto:

Při výchozím zachycení je účetní jednotkou klasifikován jako oceňovaný v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka může použít tuto klasifikaci pouze pokud je povolena odstavcem 11A nebo pokud tato klasifikace poskytne relevantnější informace, protože buďto:

i)

i)

eliminuje nebo podstatně omezuje nesoulad v oceňování nebo účtování (někdy popisovaný jako ‚účetní nesoulad‘), který by jinak vznikl z ocenění aktiv nebo závazků nebo ze zachycení z nich plynoucích zisků nebo ztrát na odlišném základě, nebo

eliminuje nebo podstatně omezuje nesoulad v oceňování nebo účtování (někdy popisovaný jako ‚účetní nesoulad‘), který by jinak vznikl z ocenění aktiv nebo závazků nebo ze zachycení z nich plynoucích zisků nebo ztrát na odlišném základě, nebo

| ii) | skupina finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace je řízena a její výkonnost je hodnocena na základě reálných hodnot, v souladu s dokumentovanou strategii řízení rizik nebo investování, a informace o této skupině je na tomto základě vykazována vrcholovému vedení účetní jednotky (jak je definováno v IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (novelizováno v roce 2003)), např. představenstvu nebo nejvyššímu výkonnému představiteli. |
| --- | --- |

ii)

ii)

skupina finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace je řízena a její výkonnost je hodnocena na základě reálných hodnot, v souladu s dokumentovanou strategii řízení rizik nebo investování, a informace o této skupině je na tomto základě vykazována vrcholovému vedení účetní jednotky (jak je definováno v IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (novelizováno v roce 2003)), např. představenstvu nebo nejvyššímu výkonnému představiteli.

skupina finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace je řízena a její výkonnost je hodnocena na základě reálných hodnot, v souladu s dokumentovanou strategii řízení rizik nebo investování, a informace o této skupině je na tomto základě vykazována vrcholovému vedení účetní jednotky (jak je definováno v IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (novelizováno v roce 2003)), např. představenstvu nebo nejvyššímu výkonnému představiteli.

IAS 32, odstavce 66, 94 a AG40 požadují, aby účetní jednotka zveřejnila informace o finančních aktivech a finančních závazcích, které klasifikovala jako oceněné v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, včetně způsobu naplnění těchto podmínek. Pro nástroje, které splnily podmínky podle výše uvedeného bodu ii), tyto informace musí zahrnovat věcný popis souladu klasifikace oceňované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty s dokumentovanou strategií účetní jednotky pro řízení rizik nebo pro investování.

IAS 32, odstavce 66, 94 a AG40 požadují, aby účetní jednotka zveřejnila informace o finančních aktivech a finančních závazcích, které klasifikovala jako oceněné v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, včetně způsobu naplnění těchto podmínek. Pro nástroje, které splnily podmínky podle výše uvedeného bodu ii), tyto informace musí zahrnovat věcný popis souladu klasifikace oceňované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty s dokumentovanou strategií účetní jednotky pro řízení rizik nebo pro investování.

Investice do kapitálových nástrojů, které nemají kotovanou tržní cenu na aktivním trhu, a jejichž reálnou hodnotu nelze spolehlivě určit (viz odstavec 46 c) a Dodatek A odstavce AG80 a AG81), nelze klasifikovat jako oceňované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

Investice do kapitálových nástrojů, které nemají kotovanou tržní cenu na aktivním trhu, a jejichž reálnou hodnotu nelze spolehlivě určit (viz odstavec 46 c) a Dodatek A odstavce AG80 a AG81), nelze klasifikovat jako oceňované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

Je nutno poznamenat, že odstavce 48, 48A, 49 a Dodatek A odstavce AG69–AG82, které stanoví požadavky na spolehlivost způsobu určení reálné hodnoty finančního aktiva nebo finančních závazku, se uplatní stejně na všechny položky, které jsou oceněny reálnou hodnotou, ať už na základě rozhodnutí účetní jednotky či na jiném základě, nebo jejichž reálná hodnota je pouze zveřejňována.

Je nutno poznamenat, že odstavce 48, 48A, 49 a Dodatek A odstavce AG69–AG82, které stanoví požadavky na spolehlivost způsobu určení reálné hodnoty finančního aktiva nebo finančních závazku, se uplatní stejně na všechny položky, které jsou oceněny reálnou hodnotou, ať už na základě rozhodnutí účetní jednotky či na jiném základě, nebo jejichž reálná hodnota je pouze zveřejňována.

Doplňuje se odstavec 11A následujícího znění.

Doplňuje se odstavec 11A následujícího znění.

VLOŽENÉ DERIVÁTY

11A.   
  Bez ohledu na odstavec 11, pokud smlouva obsahuje jeden nebo více vložených derivátů, účetní jednotka může klasifikovat celou hybridní (kombinovanou) smlouvu jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud:

Bez ohledu na odstavec 11, pokud smlouva obsahuje jeden nebo více vložených derivátů, účetní jednotka může klasifikovat celou hybridní (kombinovanou) smlouvu jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud:

| a) | vložený derivát (vložené deriváty) podstatně modifikuje peněžní toky, které by jinak vyplývaly ze smlouvy, nebo |
| --- | --- |

a)

a)

vložený derivát (vložené deriváty) podstatně modifikuje peněžní toky, které by jinak vyplývaly ze smlouvy, nebo

vložený derivát (vložené deriváty) podstatně modifikuje peněžní toky, které by jinak vyplývaly ze smlouvy, nebo

| b) | při prvotním posuzování obdobného hybridního (kombinovaného) nástroje není bez analýzy nebo na základě jednoduché analýzy zřejmé, že oddělení vloženého derivátu (vložených derivátů) je zakázáno, jako například opce na předčasnou úhradu vložená v úvěru, která umožňuje držiteli předčasně splatit úvěr přibližně za jeho účetní hodnotu. |
| --- | --- |

b)

b)

při prvotním posuzování obdobného hybridního (kombinovaného) nástroje není bez analýzy nebo na základě jednoduché analýzy zřejmé, že oddělení vloženého derivátu (vložených derivátů) je zakázáno, jako například opce na předčasnou úhradu vložená v úvěru, která umožňuje držiteli předčasně splatit úvěr přibližně za jeho účetní hodnotu.

při prvotním posuzování obdobného hybridního (kombinovaného) nástroje není bez analýzy nebo na základě jednoduché analýzy zřejmé, že oddělení vloženého derivátu (vložených derivátů) je zakázáno, jako například opce na předčasnou úhradu vložená v úvěru, která umožňuje držiteli předčasně splatit úvěr přibližně za jeho účetní hodnotu.

Odstavce 12 a 13 se mění takto:

Odstavce 12 a 13 se mění takto:

12.   
  Pokud je účetní jednotka na základě tohoto standardu povinna oddělit derivát od hostitelské smlouvy, avšak není schopna ocenit derivát samostatně při pořízení nebo k následnému rozvahovému dni, musí celou hybridní (kombinovanou) smlouvu klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

Pokud je účetní jednotka na základě tohoto standardu povinna oddělit derivát od hostitelské smlouvy, avšak není schopna ocenit derivát samostatně při pořízení nebo k následnému rozvahovému dni, musí celou hybridní (kombinovanou) smlouvu klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

13.   Pokud účetní jednotka není schopna spolehlivě určit reálnou hodnotu vloženého derivátu na základě jeho podmínek a splatnosti (například protože vložený derivát je odvozen z nekotovaného kapitálového nástroje), je reálnou hodnotou vloženého derivátu rozdíl mezi reálnou hodnotou hybridního (kombinovaného) nástroje a reálnou hodnotou hostitelské smlouvy, pokud je lze podle tohoto standardu určit. Pokud účetní jednotka není schopna určit reálnou hodnotu s použitím této metody, platí odstavec 12 a hybridní (kombinovaný) nástroj je klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

Vkládá se odstavec 48A tohoto znění.

Vkládá se odstavec 48A tohoto znění.

KRITÉRIA PRO OCENĚNÍ REÁLNOU HODNOTOU

48A.   Nejprůkaznější informací o reálné hodnotě je kotovaná cena na aktivním trhu. Pokud trh s finančním nástrojem není aktivní, účetní jednotka stanoví reálnou hodnotou s využitím oceňovacích technik. Smyslem využití oceňovacích technik je určit, jaká by byla cena při směně k datu ocenění za obvyklých podmínek motivované běžnými obchodními úvahami. Oceňovací techniky zahrnují využití nedávných tržních transakcí za obvyklých podmínek mezi znalými, k obchodu ochotnými stranami, pokud jsou k dispozici, odkaz na současnou reálnou hodnotu jiného nástroje, který je v podstatě shodný, analýza diskontovaných peněžních toků a modely pro oceňování opcí. Existuje-li oceňovací technika běžně používaná účastníky trhu ke stanovení ceny nástroje a tato technika prokazatelně poskytuje spolehlivé odhady cen dosahovaných ve skutečných tržních transakcích, použije účetní jednotka tuto techniku. Zvolená technika ocenění využívá tržní vstupy v co nejvyšší míře a spoléhá se co nejméně na vstupy specifické pro účetní jednotku. Bere v úvahu všechny faktory, které by účastníci trhu zvážili při stanovování ceny a je v souladu s přijímanými ekonomickými metodikami pro ocenění finančních nástrojů. Účetní jednotka provádí pravidelně kalibraci oceňovacích technik a testuje jejich validitu s využitím cen z jakýchkoliv pozorovatelných současných tržních transakcí se shodným nástrojem (tj. bez modifikace nebo restrukturace) nebo na základě jakýchkoliv dostupných pozorovatelných tržních dat.

DATUM ÚČINNOSTI A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Mění se odstavec 105 a doplňují se odstavce 105A–105D tohoto znění.

Mění se odstavec 105 a doplňují se odstavce 105A–105D tohoto znění.

...

105.   
  Při prvotní aplikaci tohoto standardu může účetní jednotka klasifikovat již dříve zachycené finanční aktivum jako realizovatelné. Pro jakékoliv takovéto finanční aktivum účetní jednotka zachytí všechny kumulativní změny reálné hodnoty do samostatné části vlastního kapitálu, dokud nedojde k odúčtování nebo snížení hodnoty, kdy účetní jednotka převede tyto kumulativní zisky nebo ztráty do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka rovněž:

Při prvotní aplikaci tohoto standardu může účetní jednotka klasifikovat již dříve zachycené finanční aktivum jako realizovatelné. Pro jakékoliv takovéto finanční aktivum účetní jednotka zachytí všechny kumulativní změny reálné hodnoty do samostatné části vlastního kapitálu, dokud nedojde k odúčtování nebo snížení hodnoty, kdy účetní jednotka převede tyto kumulativní zisky nebo ztráty do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka rovněž:

| a) | reklasifikuje toto finanční aktivum na základě nové klasifikace ve srovnávací účetní závěrce, a |
| --- | --- |

a)

a)

reklasifikuje toto finanční aktivum na základě nové klasifikace ve srovnávací účetní závěrce, a

reklasifikuje toto finanční aktivum na základě nové klasifikace ve srovnávací účetní závěrce, a

| b) | zveřejní reálnou hodnotu těchto finančních aktiv k datu klasifikace a jejich klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce. |
| --- | --- |

b)

b)

zveřejní reálnou hodnotu těchto finančních aktiv k datu klasifikace a jejich klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce.

zveřejní reálnou hodnotu těchto finančních aktiv k datu klasifikace a jejich klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce.

105A.   
  Účetní jednotka použije odstavce 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A a AG33B a novelizovaná ustanovení z roku 2005 v odstavcích 9, 12 a 13 za účetní období počínající 1. ledna 2006 nebo později. Dřívější použití se doporučuje.

Účetní jednotka použije odstavce 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A a AG33B a novelizovaná ustanovení z roku 2005 v odstavcích 9, 12 a 13 za účetní období počínající 1. ledna 2006 nebo později. Dřívější použití se doporučuje.

105B.   
  Účetní jednotka, která poprvé aplikuje odstavce 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A a AG33B a změny odstavců 9, 12 a 13 z roku 2005 za účetní období počínající před 1. lednem 2006:

Účetní jednotka, která poprvé aplikuje odstavce 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A a AG33B a změny odstavců 9, 12 a 13 z roku 2005 za účetní období počínající před 1. lednem 2006:

| a) | může při prvním použití těchto nových nebo novelizovaných odstavců klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jakékoliv dříve zachycené finanční aktivum nebo finanční závazek, který k tomuto okamžiku splňuje požadavky na tuto klasifikaci. Pokud toto účetní období počíná před 1. zářím 2005, tuto klasifikaci není nutno provést před 1. zářím 2005 a tato klasifikace může zahrnout i finanční aktiva a finanční závazky uznané mezi počátkem účetního období a 1. zářím 2005. Bez ohledu na odstavec 91, kterékoliv finanční aktivum a finanční závazek klasifikovaný v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty v souladu s tímto pododstavcem, který byl dříve klasifikován jako zajištěná položka v rámci zajištění reálné hodnoty, musí být vyňat z tohoto rámce v okamžiku, kdy je klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. |
| --- | --- |

a)

a)

může při prvním použití těchto nových nebo novelizovaných odstavců klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jakékoliv dříve zachycené finanční aktivum nebo finanční závazek, který k tomuto okamžiku splňuje požadavky na tuto klasifikaci. Pokud toto účetní období počíná před 1. zářím 2005, tuto klasifikaci není nutno provést před 1. zářím 2005 a tato klasifikace může zahrnout i finanční aktiva a finanční závazky uznané mezi počátkem účetního období a 1. zářím 2005. Bez ohledu na odstavec 91, kterékoliv finanční aktivum a finanční závazek klasifikovaný v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty v souladu s tímto pododstavcem, který byl dříve klasifikován jako zajištěná položka v rámci zajištění reálné hodnoty, musí být vyňat z tohoto rámce v okamžiku, kdy je klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

může při prvním použití těchto nových nebo novelizovaných odstavců klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jakékoliv dříve zachycené finanční aktivum nebo finanční závazek, který k tomuto okamžiku splňuje požadavky na tuto klasifikaci. Pokud toto účetní období počíná před 1. zářím 2005, tuto klasifikaci není nutno provést před 1. zářím 2005 a tato klasifikace může zahrnout i finanční aktiva a finanční závazky uznané mezi počátkem účetního období a 1. zářím 2005. Bez ohledu na odstavec 91, kterékoliv finanční aktivum a finanční závazek klasifikovaný v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty v souladu s tímto pododstavcem, který byl dříve klasifikován jako zajištěná položka v rámci zajištění reálné hodnoty, musí být vyňat z tohoto rámce v okamžiku, kdy je klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

| b) | zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku klasifikovaného v souladu s pododstavcem a) k datu této klasifikace, jeho původní klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce. |
| --- | --- |

b)

b)

zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku klasifikovaného v souladu s pododstavcem a) k datu této klasifikace, jeho původní klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce.

zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku klasifikovaného v souladu s pododstavcem a) k datu této klasifikace, jeho původní klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce.

| c) | reklasifikuje každé finanční aktivum nebo finanční závazek, který byl dříve klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud nesplňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s novými a novelizovanými odstavci. Pokud bude finanční aktivum nebo finanční závazek po reklasifikaci oceněn zůstatkovou hodnotou, datum reklasifikace bude považováno za datum jeho prvotního zachycení. |
| --- | --- |

c)

c)

reklasifikuje každé finanční aktivum nebo finanční závazek, který byl dříve klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud nesplňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s novými a novelizovanými odstavci. Pokud bude finanční aktivum nebo finanční závazek po reklasifikaci oceněn zůstatkovou hodnotou, datum reklasifikace bude považováno za datum jeho prvotního zachycení.

reklasifikuje každé finanční aktivum nebo finanční závazek, který byl dříve klasifikován v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud nesplňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s novými a novelizovanými odstavci. Pokud bude finanční aktivum nebo finanční závazek po reklasifikaci oceněn zůstatkovou hodnotou, datum reklasifikace bude považováno za datum jeho prvotního zachycení.

| d) | zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku reklasifikovaného v souladu s pododstavcem c) k datu reklasifikace a jeho novou klasifikaci. |
| --- | --- |

d)

d)

zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku reklasifikovaného v souladu s pododstavcem c) k datu reklasifikace a jeho novou klasifikaci.

zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku reklasifikovaného v souladu s pododstavcem c) k datu reklasifikace a jeho novou klasifikaci.

105C.   
  Účetní jednotka, která poprvé použije odstavce 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A a AG33B a novelizovaná ustanovení odstavců 9, 12 a 13 z roku 2005 v účetním období počínajícím 1. ledna 2006 nebo později:

Účetní jednotka, která poprvé použije odstavce 11A, 48A, AG4B–AG4K, AG33A a AG33B a novelizovaná ustanovení odstavců 9, 12 a 13 z roku 2005 v účetním období počínajícím 1. ledna 2006 nebo později:

| a) | reklasifikuje každé finanční aktivum nebo finanční závazek původně klasifikované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, avšak pouze v případě, že nesplňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s novými a novelizovanými odstavci. Bude-li finanční aktivum nebo finanční závazek po reklasifikaci oceněn zůstatkovou hodnotou, datum reklasifikace bude považováno za datum prvotního zachycení; |
| --- | --- |

a)

a)

reklasifikuje každé finanční aktivum nebo finanční závazek původně klasifikované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, avšak pouze v případě, že nesplňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s novými a novelizovanými odstavci. Bude-li finanční aktivum nebo finanční závazek po reklasifikaci oceněn zůstatkovou hodnotou, datum reklasifikace bude považováno za datum prvotního zachycení;

reklasifikuje každé finanční aktivum nebo finanční závazek původně klasifikované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, avšak pouze v případě, že nesplňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s novými a novelizovanými odstavci. Bude-li finanční aktivum nebo finanční závazek po reklasifikaci oceněn zůstatkovou hodnotou, datum reklasifikace bude považováno za datum prvotního zachycení;

| b) | nesmí klasifikovat žádné dříve uznané finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; |
| --- | --- |

b)

b)

nesmí klasifikovat žádné dříve uznané finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty;

nesmí klasifikovat žádné dříve uznané finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty;

| c) | zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku, reklasifikovaného v souladu s pododstavcem (a) k datu reklasifikace a jeho novou klasifikaci; |
| --- | --- |

c)

c)

zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku, reklasifikovaného v souladu s pododstavcem (a) k datu reklasifikace a jeho novou klasifikaci;

zveřejní reálnou hodnotu každého finančního aktiva nebo finančního závazku, reklasifikovaného v souladu s pododstavcem (a) k datu reklasifikace a jeho novou klasifikaci;

105D.   
  Účetní jednotka upraví svou srovnávací účetní závěrku podle nové klasifikace dle odstavců 105B nebo 105C pokud by, v případě finančních aktiv, finančních závazků nebo skupiny finančních aktiv, finančních závazků nebo obou klasifikovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, tyto položky nebo skupiny splnily kritéria uvedená v odstavcích 9 b) i), 9 b) ii) nebo 11A k počátku srovnávacího období, nebo byly-li pořízeny později, splnily by kritéria uvedená v odstavcích 9 b) i), 9 b) ii) nebo 11A k datu jejich prvotního zachycení.

Účetní jednotka upraví svou srovnávací účetní závěrku podle nové klasifikace dle odstavců 105B nebo 105C pokud by, v případě finančních aktiv, finančních závazků nebo skupiny finančních aktiv, finančních závazků nebo obou klasifikovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, tyto položky nebo skupiny splnily kritéria uvedená v odstavcích 9 b) i), 9 b) ii) nebo 11A k počátku srovnávacího období, nebo byly-li pořízeny později, splnily by kritéria uvedená v odstavcích 9 b) i), 9 b) ii) nebo 11A k datu jejich prvotního zachycení.

V Dodatku A se doplňují odstavce AG4B-AG4K tohoto znění.

V Dodatku A se doplňují odstavce AG4B-AG4K tohoto znění.

Dodatek A

Implementační příručka

DEFINICE (odstavce 8 a 9)

Klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty

AG4B.   Odstavec 9 tohoto standardu povoluje účetní jednotce klasifikovat finanční aktivum, finanční závazek nebo skupinu finančních nástrojů (finanční aktiva, finanční závazky nebo jejich kombinace) v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud to poskytne relevantnější informace.

AG4C.   Rozhodnutí účetní jednotky klasifikovat finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty je obdobné jako volba účetního pravidla (přestože na rozdíl od volby účetního pravidla není požadováno jeho konzistentní použití na všechny obdobné transakce). Pokud má účetní jednotka tuto volbu, odstavec 14 b) IAS 8 Účetní pravidla, změny v účetních odhadech a chyby požaduje, aby zvolené pravidlo vedlo k tomu, že účetní závěrka poskytne spolehlivé a relevantnější informace o dopadu transakcí, jiných událostí nebo podmínek na finanční pozici, výkonnost nebo peněžní toky účetní jednotky. V případě klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, odstavec 9 uvádí dva případy, kdy požadavek na relevantnější informace bude naplněn. Proto, při volbě této klasifikace v souladu s odstavcem 9, účetní jednotka musí prokázat, že volba spadá do jednoho (nebo obou) z těchto případů.

Odstavec 9 b) i): Klasifikace eliminuje nebo podstatně omezuje nesoulad v oceňování nebo účtování, který by jinak vznikl

AG4D.   Podle IAS 39 ocenění finančního aktiva nebo finančního závazku a klasifikace zachycených změn v jejich hodnotě jsou dány klasifikací položky a skutečností, zda je položka součástí deklarovaného zajišťovacího vztahu. Tyto požadavky mohou způsobit nesoulad v oceňování nebo účtování (někdy popisovaný jako „účetní nesoulad“), pokud by například, při absenci možnosti klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, finanční aktivum bylo klasifikované jako realizovatelné (s většinou změn reálné hodnoty zachycenými přímo ve vlastním kapitálu) a závazek, který účetní jednotka považuje za související, by byl oceněn zůstatkovou hodnotou (s nezachycenými změnami reálné hodnoty). Za těchto okolností může účetní jednotka dojít k závěru, že její účetní závěrka by poskytla relevantnější informace, pokud by aktivum i závazek byly klasifikovány v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

AG4E.   Následující příklady dokládají, jak lze tuto podmínku naplnit. Účetní jednotka může aplikovat tuto podmínku za účelem klasifikace finančních aktiv nebo finančních závazků v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty ve všech případech, kdy jedná v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 9 b) i).

| a) | Účetní jednotka má závazky, jejichž peněžní toky jsou smluvně závislé na výkonnosti aktiv, které by byly jinak klasifikovány jako realizovatelné. Například, pojišťovna může mít závazky obsahující prvky dobrovolné spoluúčasti, z kterých plyne prospěch na základě realizované a/nebo nerealizované návratnosti investic do určité skupiny aktiv pojišťovny. Pokud ocenění těchto závazků odpovídá současným tržním cenám, klasifikace těchto aktiv v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty znamená, že změny reálné hodnoty finančních aktiv jsou zachyceny ve výsledovce ve stejném období jako související změny reálné hodnoty závazků. |
| --- | --- |

a)

Účetní jednotka má závazky, jejichž peněžní toky jsou smluvně závislé na výkonnosti aktiv, které by byly jinak klasifikovány jako realizovatelné. Například, pojišťovna může mít závazky obsahující prvky dobrovolné spoluúčasti, z kterých plyne prospěch na základě realizované a/nebo nerealizované návratnosti investic do určité skupiny aktiv pojišťovny. Pokud ocenění těchto závazků odpovídá současným tržním cenám, klasifikace těchto aktiv v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty znamená, že změny reálné hodnoty finančních aktiv jsou zachyceny ve výsledovce ve stejném období jako související změny reálné hodnoty závazků.

| b) | Účetní jednotka má závazek z pojistných smluv, jejichž ocenění zohledňuje aktuální informace (jak připouští odstavec 24 IFRS 4 Pojistné smlouvy), a finanční aktiva, která považuje za související a která by byla za jiných okolností klasifikována jako realizovatelná nebo oceněná zůstatkovou hodnotou. |
| --- | --- |

b)

Účetní jednotka má závazek z pojistných smluv, jejichž ocenění zohledňuje aktuální informace (jak připouští odstavec 24 IFRS 4 Pojistné smlouvy), a finanční aktiva, která považuje za související a která by byla za jiných okolností klasifikována jako realizovatelná nebo oceněná zůstatkovou hodnotou.

| c) | Účetní jednotka má finanční aktiva, finanční závazky nebo jejich kombinaci, jež se podílejí na rizicích, jako např. úrokové riziko, na jejichž základě vznikají změny reálné hodnoty, které se vzájemně kompenzují. Nicméně pouze některé nástroje jsou oceněny v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (např. deriváty nebo položky držené k obchodování). Může rovněž nastat situace, že požadavky na zajišťovací účetnictví nebudou zcela naplněny, např. proto, že požadavky na účinnost podle odstavce 88 nebudou splněny. |
| --- | --- |

c)

Účetní jednotka má finanční aktiva, finanční závazky nebo jejich kombinaci, jež se podílejí na rizicích, jako např. úrokové riziko, na jejichž základě vznikají změny reálné hodnoty, které se vzájemně kompenzují. Nicméně pouze některé nástroje jsou oceněny v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (např. deriváty nebo položky držené k obchodování). Může rovněž nastat situace, že požadavky na zajišťovací účetnictví nebudou zcela naplněny, např. proto, že požadavky na účinnost podle odstavce 88 nebudou splněny.

| d) | Účetní jednotka má finanční aktiva, finanční závazky nebo jejich kombinaci, jež se podílejí na rizicích, jako je např. úrokové riziko, na jejichž základě vznikají změny reálné hodnoty, které se kompenzují a účetní jednotka nesplňuje požadavky zajišťovacího účetnictví, protože žádný z těchto nástrojů není derivát. Navíc, při neexistenci zajišťovacího účetnictví vzniká významný nesoulad při zachycení zisků a ztrát. Například:






  i) | účetní jednotka financovala portfolio aktiv s pevnou úrokovou sazbou, které by jinak bylo klasifikováno jako realizovatelné, pevně úročenými dluhopisy, jejichž změny reálné hodnoty se vzájemně kompenzují. Vykázání aktiv i dluhopisů v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty řeší nesoulad, který by jinak vznikl při ocenění aktiv reálnou hodnotou se změnami vykázanými ve vlastním kapitálu a dluhopisů v zůstatkové hodnotě. |
| --- | --- | --- |

d)

Účetní jednotka má finanční aktiva, finanční závazky nebo jejich kombinaci, jež se podílejí na rizicích, jako je např. úrokové riziko, na jejichž základě vznikají změny reálné hodnoty, které se kompenzují a účetní jednotka nesplňuje požadavky zajišťovacího účetnictví, protože žádný z těchto nástrojů není derivát. Navíc, při neexistenci zajišťovacího účetnictví vzniká významný nesoulad při zachycení zisků a ztrát. Například:

i)

účetní jednotka financovala portfolio aktiv s pevnou úrokovou sazbou, které by jinak bylo klasifikováno jako realizovatelné, pevně úročenými dluhopisy, jejichž změny reálné hodnoty se vzájemně kompenzují. Vykázání aktiv i dluhopisů v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty řeší nesoulad, který by jinak vznikl při ocenění aktiv reálnou hodnotou se změnami vykázanými ve vlastním kapitálu a dluhopisů v zůstatkové hodnotě.

| ii) | účetní jednotka financovala určitou skupinu úvěrů emisí obchodovaných dluhopisů, jejichž změny reálné hodnoty se přibližně vzájemně kompenzují. Pokud navíc účetní jednotka pravidelně kupuje a prodává tyto dluhopisy, avšak zřídka, pokud vůbec, kupuje a prodává tyto úvěry, vykázání úvěrů i dluhopisů v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty eliminuje nesoulad v časovém zachycení zisků a ztrát, který by jinak vznikl z jejich ocenění zůstatkovou hodnotou a ze zachycení zisků nebo ztrát při každé zpětné koupi dluhopisu. |
| --- | --- |

ii)

účetní jednotka financovala určitou skupinu úvěrů emisí obchodovaných dluhopisů, jejichž změny reálné hodnoty se přibližně vzájemně kompenzují. Pokud navíc účetní jednotka pravidelně kupuje a prodává tyto dluhopisy, avšak zřídka, pokud vůbec, kupuje a prodává tyto úvěry, vykázání úvěrů i dluhopisů v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty eliminuje nesoulad v časovém zachycení zisků a ztrát, který by jinak vznikl z jejich ocenění zůstatkovou hodnotou a ze zachycení zisků nebo ztrát při každé zpětné koupi dluhopisu.

AG4F.   V případech, které jsou popsány v předchozím odstavci, může klasifikace finančních aktiv a finančních závazků, které se běžně oceňují jiným způsobem, v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty eliminovat nebo podstatně snížit nesoulad v ocenění nebo účtování a poskytnout relevantnější informace. Z praktických důvodů nemusí účetní jednotka pořídit všechna aktiva a závazky vyvolávající nesoulad v ocenění nebo účtování přesně ve stejném okamžiku. Přiměřené zpoždění je přípustné, za podmínky že každá transakce bude klasifikována v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty při svém prvotním zachycení a k tomuto okamžiku bude očekáváno uzavření jakýchkoliv chybějících transakcí.

AG4G.   Není přijatelné klasifikovat pouze některá finanční aktiva a finanční závazky, které vyvolávají nesoulad, v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud by tento přístup nevedl k eliminaci nebo podstatnému snížení nesouladu, neboť by tím neposkytl relevantnější informace. Nicméně je přijatelné klasifikovat pouze některé z podobných finančních aktiv nebo podobných finančních závazků, pokud tento postup povede k podstatnému snížení nesouladu (a možná většímu snížení než jiné přípustné klasifikace). Například předpokládejme, že účetní jednotka má řadu podobných finančních závazků v celkové výši CU100 (1) a řadu podobných finančních aktiv v celkové výši CU50, která jsou však oceňována rozdílným způsobem. Účetní jednotka může podstatně snížit nesoulad ocenění, pokud bude při prvotním zachycení klasifikovat všechna tato aktiva, ale pouze některé tyto závazky (například, jednotlivé závazky v celkové výši CU45) v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Avšak vzhledem k tomu, že klasifikaci v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty je možno použít pouze na celý finanční nástroj, účetní jednotka v tomto případě musí klasifikovat jeden nebo více závazků vcelku. Nemůže takto klasifikovat ani složku závazku (například změny hodnoty způsobené pouze jedním rizikem, jako jsou změny základní úrokové sazby) ani proporcionální část (tj. procento) závazku.

Odstavec 9 b) ii): Skupina finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace je řízena a její výkonnost je hodnocena na základě reálných hodnot, v souladu s dokumentovanou strategii řízení rizik nebo investování

AG4H.   Účetní jednotka může řídit a hodnotit výkonnost skupiny finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace takovým způsobem, že ocenění této skupiny v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty poskytuje relevantnější informace. Pozornost je v tomto případě soustředěna na způsob, jímž účetní jednotka řídí a hodnotí výkonnost, nikoliv na podstatu použitých finančních nástrojů.

AG4I.   Následující příklady dokládají, jak lze tuto podmínku naplnit. Účetní jednotka může použít tuto podmínku za účelem klasifikace finančních aktiv nebo finančních závazků v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty ve všech případech, kdy jedná v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 9 b) ii).

| a) | Účetní jednotka je organizací rizikového kapitálu, investičním fondem, podílovým fondem nebo obdobnou účetní jednotkou, jejímž předmětem podnikání jsou investice do finančních aktiv s cílem vytvářet zisky z jejich celkového výnosu ve formě úroků nebo dividend a změn reálné hodnoty. IAS 28 Investice do přidružených podniků a IAS 31 Účasti ve společných podnicích umožňují vyloučení takových investic ze své působnosti, pokud jsou oceněny v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka může použít stejné účetní pravidlo na jiné investice řízené na základě celkových výnosů, pokud je její vliv na tyto investice nedostatečný k jejich zahrnutí do působnosti standardů IAS 28 nebo IAS 31. |
| --- | --- |

a)

Účetní jednotka je organizací rizikového kapitálu, investičním fondem, podílovým fondem nebo obdobnou účetní jednotkou, jejímž předmětem podnikání jsou investice do finančních aktiv s cílem vytvářet zisky z jejich celkového výnosu ve formě úroků nebo dividend a změn reálné hodnoty. IAS 28 Investice do přidružených podniků a IAS 31 Účasti ve společných podnicích umožňují vyloučení takových investic ze své působnosti, pokud jsou oceněny v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Účetní jednotka může použít stejné účetní pravidlo na jiné investice řízené na základě celkových výnosů, pokud je její vliv na tyto investice nedostatečný k jejich zahrnutí do působnosti standardů IAS 28 nebo IAS 31.

| b) | Účetní jednotka má finanční aktiva a finanční závazky, které vytvářejí jedno nebo více společných rizik, která jsou řízena a hodnocena na základě reálné hodnoty v souladu s dokumentovanými zásadami řízení aktiv a závazků. Příkladem může být účetní jednotka, která vydala „strukturované produkty“ obsahující řadu vložených derivátů a řídí z nich plynoucí rizika na základě reálné hodnoty s využitím kombinace derivátových a nederivátových finančních nástrojů. Obdobným příkladem může být účetní jednotka, která poskytuje úvěry s pevnou sazbou a řídí z nich vyplývající základní úrokové riziko s využitím kombinace derivátových a nederivátových finančních nástrojů. |
| --- | --- |

b)

Účetní jednotka má finanční aktiva a finanční závazky, které vytvářejí jedno nebo více společných rizik, která jsou řízena a hodnocena na základě reálné hodnoty v souladu s dokumentovanými zásadami řízení aktiv a závazků. Příkladem může být účetní jednotka, která vydala „strukturované produkty“ obsahující řadu vložených derivátů a řídí z nich plynoucí rizika na základě reálné hodnoty s využitím kombinace derivátových a nederivátových finančních nástrojů. Obdobným příkladem může být účetní jednotka, která poskytuje úvěry s pevnou sazbou a řídí z nich vyplývající základní úrokové riziko s využitím kombinace derivátových a nederivátových finančních nástrojů.

| c) | Účetní jednotka je pojišťovnou, která drží portfolio finančních aktiv, řídí toto portfolio s cílem maximalizovat celkový výnos (tj. úrok nebo dividendu a změnu reálné hodnoty) a hodnotí svou výkonnost na tomto základě. Toto portfolio může být drženo ke krytí specifických závazků, vlastního kapitálu nebo jejich kombinace. Pokud je takovéto portfolio drženo ke krytí specifických závazků, podmínku uvedenou v odstavci 9 b) ii) je možno pro tato aktiva splnit bez ohledu na to, zda pojišťovna řídí a hodnotí též tyto závazky na základě reálné hodnoty. Podmínku v odstavci 9 b) ii) je možno splnit, pokud je cílem pojišťovny maximalizovat celkový výnos z těchto aktiv po delší dobu i v případě, že částky vyplácené držitelům podílnických smluv závisí na jiných faktorech, jakými mohou být zisky realizované za kratší období (např. jeden rok) nebo výplaty závislé na rozhodnutí pojišťovny. |
| --- | --- |

c)

Účetní jednotka je pojišťovnou, která drží portfolio finančních aktiv, řídí toto portfolio s cílem maximalizovat celkový výnos (tj. úrok nebo dividendu a změnu reálné hodnoty) a hodnotí svou výkonnost na tomto základě. Toto portfolio může být drženo ke krytí specifických závazků, vlastního kapitálu nebo jejich kombinace. Pokud je takovéto portfolio drženo ke krytí specifických závazků, podmínku uvedenou v odstavci 9 b) ii) je možno pro tato aktiva splnit bez ohledu na to, zda pojišťovna řídí a hodnotí též tyto závazky na základě reálné hodnoty. Podmínku v odstavci 9 b) ii) je možno splnit, pokud je cílem pojišťovny maximalizovat celkový výnos z těchto aktiv po delší dobu i v případě, že částky vyplácené držitelům podílnických smluv závisí na jiných faktorech, jakými mohou být zisky realizované za kratší období (např. jeden rok) nebo výplaty závislé na rozhodnutí pojišťovny.

AG4J.   Jak je uvedeno výše, tato podmínka závisí na způsobu, jakým účetní jednotka řídí a hodnotí výkonnost skupiny předmětných finančních nástrojů. Z toho vyplývá (s výhradou požadavku na klasifikaci při prvotním zachycení), že účetní jednotka, která klasifikuje finanční nástroje v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty na základě této podmínky, musí takto klasifikovat všechny přípustné finanční nástroje, které řídí a hodnotí společně.

AG4K.   Dokumentace strategie účetní jednotky nemusí být rozsáhlá, ale musí být dostatečná k prokázání souladu s odstavcem 9 b) ii). Tato dokumentace není nutná pro jednotlivou položku, ale lze ji připravit pro celé portfolio. Například, pokud systém řízení výkonnosti určitého oddělení – schválený vrcholovým vedením účetní jednotky – jasně prokazuje, že její výkonnost je hodnocena na základě celkových výnosů, není k prokázání souladu s odstavcem 9 b) ii) požadována žádná další dokumentace.

Za odstavec AG33 se doplňuje nadpis a odstavce AG33A a AG33B tohoto znění.

Nástroje obsahující vložené deriváty

AG33A.   Pokud se účetní jednotka stane účastníkem hybridního (kombinovaného) nástroje, který obsahuje jeden nebo více vložených derivátů, odstavec 11 požaduje, aby účetní jednotka identifikovala všechny tyto vložené deriváty, posoudila, zda je požadováno jejich oddělení od hostitelské smlouvy a pro ty, kde je oddělení požadováno, oceňovala derivát při prvotním zachycení i následně reálnou hodnotou. Tyto požadavky mohou být komplexnější nebo mohou vyústit v méně spolehlivé údaje, než při ocenění celého nástroje v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Proto tento standard povoluje klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty celý nástroj.

AG33B.   Takovou klasifikaci je možno použít bez ohledu na to, zda odstavec 11 požaduje určitý vložený derivát oddělit od hostitelského nástroje nebo takovéto oddělení zakazuje. Odstavec 11A však neopravňuje klasifikovat hybridní (kombinovaný) nástroj v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty v případech uvedených v odstavci 11A a) a b), neboť by to nevedlo ke snížení komplexnosti nebo ke zvýšení spolehlivosti.

---

(1)  V tomto standardu jsou měnové částky denominovány v „měnových jednotkách“ (CU).

1

Dodatek

Novely jiných standardů

Novelizovaná ustanovení tohoto dodatku jsou účinná pro účetní období počínající 1. ledna 2006 nebo později. Pokud se účetní jednotka rozhodne aplikovat novelu IAS 39 v dřívějším období, novelizovaná ustanovení tohoto dodatku se použijí i na toto dřívější období.

Novela IAS 32

Finanční nástroje: zveřejnění a prezentace

Odstavec 66 se mění takto

66.   Podle IAS 1 účetní jednotka zveřejňuje všechna podstatná účetní pravidla, včetně přijatých obecných zásad a metod aplikace těchto zásad na transakce, jiné události a podmínky pro podnikání účetní jednotky. U finančních nástrojů je nutné v účetní závěrce uvést:

| a) | kritéria použitá k určení, kdy zaúčtovat finanční aktivum nebo finanční závazek a kdy je odúčtovat; |
| --- | --- |

a)

kritéria použitá k určení, kdy zaúčtovat finanční aktivum nebo finanční závazek a kdy je odúčtovat;

| b) | způsob oceňování finančních aktiv a finančních závazků, a to jak při jejich prvotním zachycení, tak při následném oceňování; |
| --- | --- |

b)

způsob oceňování finančních aktiv a finančních závazků, a to jak při jejich prvotním zachycení, tak při následném oceňování;

| c) | způsob účtování a vyčíslení výnosů a nákladů souvisejících s finančními aktivy a finančními závazky; a |
| --- | --- |

c)

způsob účtování a vyčíslení výnosů a nákladů souvisejících s finančními aktivy a finančními závazky; a

| d) | pro finanční aktiva nebo finanční závazky klasifikované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty:






  i) | kritéria pro takovou klasifikaci finančních aktiv nebo finančních závazků při prvotním zachycení, |
| --- | --- | --- |

d)

pro finanční aktiva nebo finanční závazky klasifikované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty:

i)

kritéria pro takovou klasifikaci finančních aktiv nebo finančních závazků při prvotním zachycení,

| ii) | jak účetní jednotka splnila podmínky pro tuto klasifikaci uvedené v odstavcích 9, 11A nebo 12 IAS 39. V případě nástrojů klasifikovaných v souladu s odstavcem 9b)i) IAS 39 toto zveřejnění zahrne věcný popis okolností vedoucích k nesouladu při oceňování nebo účtování, který by jinak vznikal. V případě nástrojů klasifikovaných v souladu s odstavcem 9b)ii) IAS 39 toto zveřejnění zahrnuje věcný popis souladu klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty s dokumentovanou strategii účetní jednotky pro řízení rizik nebo investování, |
| --- | --- |

ii)

jak účetní jednotka splnila podmínky pro tuto klasifikaci uvedené v odstavcích 9, 11A nebo 12 IAS 39. V případě nástrojů klasifikovaných v souladu s odstavcem 9b)i) IAS 39 toto zveřejnění zahrne věcný popis okolností vedoucích k nesouladu při oceňování nebo účtování, který by jinak vznikal. V případě nástrojů klasifikovaných v souladu s odstavcem 9b)ii) IAS 39 toto zveřejnění zahrnuje věcný popis souladu klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty s dokumentovanou strategii účetní jednotky pro řízení rizik nebo investování,

| iii) | podstatu finančních aktiv nebo finančních závazků, které účetní jednotka klasifikovala v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. |
| --- | --- |

iii)

podstatu finančních aktiv nebo finančních závazků, které účetní jednotka klasifikovala v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

Odstavec 94 se mění takto a pododstavce g)–j) se nově označí jako j)–m).

94.   ...

Finanční aktiva a finanční závazky v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (viz též odstavec AG 40)

...

| e) | Účetní jednotka zveřejní účetní hodnoty:










  i) | finančních aktiv klasifikovaných jako držená k obchodování, |
| --- | --- | --- |

e)

Účetní jednotka zveřejní účetní hodnoty:

i)

finančních aktiv klasifikovaných jako držená k obchodování,

| ii) | finančních závazků klasifikovaných jako držené k obchodování, |
| --- | --- |

ii)

finančních závazků klasifikovaných jako držené k obchodování,

| iii) | finančních aktiv, která byla při prvotním zachycení účetní jednotkou klasifikována jako finanční aktiva v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (tj. těch aktiv, která nepatří mezi finanční aktiva klasifikovaná jako držená k obchodování), |
| --- | --- |

iii)

finančních aktiv, která byla při prvotním zachycení účetní jednotkou klasifikována jako finanční aktiva v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (tj. těch aktiv, která nepatří mezi finanční aktiva klasifikovaná jako držená k obchodování),

| iv) | finančních závazků, které byly při prvotním zachycení účetní jednotkou klasifikovány jako finanční závazky v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (tj. těch závazků, které nepatří mezi finanční závazky klasifikované jako držené k obchodování); |
| --- | --- |

iv)

finančních závazků, které byly při prvotním zachycení účetní jednotkou klasifikovány jako finanční závazky v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty (tj. těch závazků, které nepatří mezi finanční závazky klasifikované jako držené k obchodování);

| f) | Účetní jednotka musí zveřejnit samostatně čisté zisky nebo čisté ztráty z finančních aktiv nebo finančních závazků klasifikovaných účetní jednotkou v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; |
| --- | --- |

f)

Účetní jednotka musí zveřejnit samostatně čisté zisky nebo čisté ztráty z finančních aktiv nebo finančních závazků klasifikovaných účetní jednotkou v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty;

| g) | Pokud účetní jednotka klasifikovala úvěr nebo pohledávku (nebo skupinu úvěrů nebo pohledávek) v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, musí zveřejnit:










  i) | maximální angažovanost vůči úvěrovému riziku (viz odstavec 76a)) z úvěru nebo pohledávky (nebo skupiny úvěrů nebo pohledávek) ke dni vykazování, |
| --- | --- | --- |

g)

Pokud účetní jednotka klasifikovala úvěr nebo pohledávku (nebo skupinu úvěrů nebo pohledávek) v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, musí zveřejnit:

i)

maximální angažovanost vůči úvěrovému riziku (viz odstavec 76a)) z úvěru nebo pohledávky (nebo skupiny úvěrů nebo pohledávek) ke dni vykazování,

| ii) | částku, do jejíž výše snižuje související úvěrový derivát nebo obdobný nástroj tuto maximální angažovanost vůči úvěrovému riziku, |
| --- | --- |

ii)

částku, do jejíž výše snižuje související úvěrový derivát nebo obdobný nástroj tuto maximální angažovanost vůči úvěrovému riziku,

| iii) | částku změny za období a celkové kumulativní změny reálné hodnoty úvěrů a pohledávek (nebo skupiny úvěrů nebo pohledávek), která vyplývá ze změny úvěrového rizika, určenou buď jako částku změny reálné hodnoty, která nevyplývá ze změn tržních podmínek vyvolávajících tržní riziko, nebo s využitím alternativní metody, která přesněji vyjadřuje částku změny reálné hodnoty, která vyplývá ze změny úvěrového rizika, |
| --- | --- |

iii)

částku změny za období a celkové kumulativní změny reálné hodnoty úvěrů a pohledávek (nebo skupiny úvěrů nebo pohledávek), která vyplývá ze změny úvěrového rizika, určenou buď jako částku změny reálné hodnoty, která nevyplývá ze změn tržních podmínek vyvolávajících tržní riziko, nebo s využitím alternativní metody, která přesněji vyjadřuje částku změny reálné hodnoty, která vyplývá ze změny úvěrového rizika,

| iv) | částku změny reálné hodnoty jakéhokoliv souvisejícího úvěrového derivátu nebo obdobného nástroje, která nastala během období, a částku kumulativně od okamžiku klasifikace příslušného úvěru nebo pohledávky; |
| --- | --- |

iv)

částku změny reálné hodnoty jakéhokoliv souvisejícího úvěrového derivátu nebo obdobného nástroje, která nastala během období, a částku kumulativně od okamžiku klasifikace příslušného úvěru nebo pohledávky;

| h) | Pokud účetní jednotka klasifikovala finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, musí zveřejnit:










  i) | částku změny za období a celkové kumulativní změny reálné hodnoty finančního závazku, která vyplývá ze změny úvěrového rizika, určenou buď jako částku změny reálné hodnoty, která nevyplývá ze změn tržních podmínek vyvolávajících tržní riziko (viz odstavec AG 40), nebo s využitím alternativní metody, která přesněji vyjadřuje částku změny reálné hodnoty, která vyplývá ze změny úvěrového rizika, |
| --- | --- | --- |

h)

Pokud účetní jednotka klasifikovala finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, musí zveřejnit:

i)

částku změny za období a celkové kumulativní změny reálné hodnoty finančního závazku, která vyplývá ze změny úvěrového rizika, určenou buď jako částku změny reálné hodnoty, která nevyplývá ze změn tržních podmínek vyvolávajících tržní riziko (viz odstavec AG 40), nebo s využitím alternativní metody, která přesněji vyjadřuje částku změny reálné hodnoty, která vyplývá ze změny úvěrového rizika,

| ii) | rozdíl mezi účetní hodnotou finančního závazku a částkou, kterou je účetní jednotka smluvně zavázána uhradit při splatnosti jeho držiteli; |
| --- | --- |

ii)

rozdíl mezi účetní hodnotou finančního závazku a částkou, kterou je účetní jednotka smluvně zavázána uhradit při splatnosti jeho držiteli;

| i) | Účetní jednotka musí zveřejnit:










  i) | metody použité k naplnění požadavků uvedených v g)iii) a h)i), |
| --- | --- | --- |

i)

Účetní jednotka musí zveřejnit:

i)

metody použité k naplnění požadavků uvedených v g)iii) a h)i),

| ii) | pokud účetní jednotka dojde k názoru, že zveřejnění učiněné s cílem naplnit požadavky uvedené v g)iii) nebo h)i) nevyjadřuje přesně změnu reálné hodnoty finančního aktiva nebo finančního závazku vyplývající ze změn úvěrového rizika, uvede důvody vedoucí k tomuto závěru a faktory, které účetní jednotka považuje za relevantní; |
| --- | --- |

ii)

pokud účetní jednotka dojde k názoru, že zveřejnění učiněné s cílem naplnit požadavky uvedené v g)iii) nebo h)i) nevyjadřuje přesně změnu reálné hodnoty finančního aktiva nebo finančního závazku vyplývající ze změn úvěrového rizika, uvede důvody vedoucí k tomuto závěru a faktory, které účetní jednotka považuje za relevantní;

...

Odstavec AG 40 se mění takto.

AG 40.   Pokud účetní jednotka klasifikuje finanční závazek či úvěr nebo pohledávku (nebo skupinu úvěrů nebo pohledávek) v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, musí zveřejnit částku změny reálné hodnoty finančního nástroje, která vyplývá ze změny úvěrového rizika. Pokud alternativní metoda nevyjadřuje přesněji tuto částku, účetní jednotka musí určit tuto částku jako částku změny reálné hodnoty finančního nástroje, která nevyplývá ze změn tržních podmínek vyvolávajících tržní riziko. Změny tržních podmínek, které vyvolávají tržní riziko zahrnují změny základní úrokové sazby, ceny komodity, měnového kurzu nebo indexu cen nebo sazeb. U smlouvy obsahující vazbu na podílové jednotky (unit-linking feature) zahrnují změny tržních podmínek též změny ve výkonnosti interního nebo externího investičního fondu. Pokud jsou jedinými relevantními změnami tržních podmínek finančního závazku změny pozorované (základní) úrokové sazby, lze tuto částku stanovit takto:

| a) | Účetní jednotka nejprve vypočte vnitřní výnosové procento závazku na počátku období s využitím pozorovaných tržních cen závazku a smluvních peněžních toků závazku na počátku období. Od tohoto výnosového procenta odečte pozorovanou (základní) úrokovou sazbu na počátku období, aby získala složku vnitřního výnosového procenta, která je specifická pro daný nástroj; |
| --- | --- |

a)

Účetní jednotka nejprve vypočte vnitřní výnosové procento závazku na počátku období s využitím pozorovaných tržních cen závazku a smluvních peněžních toků závazku na počátku období. Od tohoto výnosového procenta odečte pozorovanou (základní) úrokovou sazbu na počátku období, aby získala složku vnitřního výnosového procenta, která je specifická pro daný nástroj;

| b) | Poté účetní jednotka vypočte současnou hodnotu peněžních toků související s tímto závazkem s využitím smluvních peněžních toků závazku na počátku období a diskontní sazby rovnající se součtu pozorované (základní) úrokové sazby na konci období a složky vnitřního výnosového procenta, která je specifická pro daný nástroj, z počátku období stanovené v kroku a); |
| --- | --- |

b)

Poté účetní jednotka vypočte současnou hodnotu peněžních toků související s tímto závazkem s využitím smluvních peněžních toků závazku na počátku období a diskontní sazby rovnající se součtu pozorované (základní) úrokové sazby na konci období a složky vnitřního výnosového procenta, která je specifická pro daný nástroj, z počátku období stanovené v kroku a);

| c) | Částka určená v kroku b) je poté upravena o jakoukoli hotovost hrazenou nebo přijatou z tohoto závazku v průběhu období a zvýšena tak, aby zohlednila růst reálné hodnoty způsobený tím, že smluvní peněžní toky jsou o jedno období blíže k jejich splatnosti; |
| --- | --- |

c)

Částka určená v kroku b) je poté upravena o jakoukoli hotovost hrazenou nebo přijatou z tohoto závazku v průběhu období a zvýšena tak, aby zohlednila růst reálné hodnoty způsobený tím, že smluvní peněžní toky jsou o jedno období blíže k jejich splatnosti;

| d) | Rozdíl mezi pozorovatelnou tržní cenou závazku na konci období a částkou určenou v kroku c) představuje změnu reálné hodnoty, která nevyplývá ze změny pozorované (základní) úrokové sazby. Tuto částku je nutno zveřejnit. |
| --- | --- |

d)

Rozdíl mezi pozorovatelnou tržní cenou závazku na konci období a částkou určenou v kroku c) představuje změnu reálné hodnoty, která nevyplývá ze změny pozorované (základní) úrokové sazby. Tuto částku je nutno zveřejnit.

Tento příklad předpokládá, že změny reálné hodnoty, které nevyplývají ze změny úvěrového rizika nástroje nebo ze změny úrokových sazeb, nejsou významné. Pokud by ve výše uvedeném příkladu nástroj zahrnoval vložený derivát, byla by změna reálné hodnoty tohoto vloženého derivátu vyloučena při určování částky podle odstavce 94h)i).

Novela IFRS 1

První aplikace Mezinárodních standardů účetního výkaznictví

Odstavce 25A a 43A se mění takto.

Klasifikace dříve zachyceného finančního nástroje

25A.   IAS 39 Finanční nástroje: účtování a oceňování umožňuje klasifikovat finanční aktivum při prvotním zachycení jako realizovatelné nebo klasifikovat finanční nástroj (pokud splní určitá kritéria) jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Výjimky z tohoto požadavku platí za těchto okolností:

| a) | každá účetní jednotka je může klasifikovat jako realizovatelné k datu přechodu na IFRS; |
| --- | --- |

a)

každá účetní jednotka je může klasifikovat jako realizovatelné k datu přechodu na IFRS;

| b) | účetní jednotka, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za roční účetní období začínající 1. září 2006 nebo později – může klasifikovat k datu přechodu na IFRS jakékoliv finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud toto aktivum nebo závazek splňuje k tomuto dni kritéria v odstavci 9b)i), 9b)ii) nebo 11A IAS 39; |
| --- | --- |

b)

účetní jednotka, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za roční účetní období začínající 1. září 2006 nebo později – může klasifikovat k datu přechodu na IFRS jakékoliv finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud toto aktivum nebo závazek splňuje k tomuto dni kritéria v odstavci 9b)i), 9b)ii) nebo 11A IAS 39;

| c) | účetní jednotka, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za roční účetní období počínající 1. ledna 2006 nebo později, avšak před 1. zářím 2006 – může klasifikovat k datu přechodu na IFRS jakékoliv finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud toto aktivum nebo závazek splňuje k tomuto dni kritéria v odstavci 9b)i), 9b)ii) nebo 11A IAS 39. Pokud datum přechodu na IFRS předchází 1. září 2005, tato klasifikace nemusí být provedena dříve než 1. září 2005 a může též zahrnovat finanční aktiva a finanční závazky zachycené mezi datum přechodu na IFRS a 1. zářím 2005; |
| --- | --- |

c)

účetní jednotka, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za roční účetní období počínající 1. ledna 2006 nebo později, avšak před 1. zářím 2006 – může klasifikovat k datu přechodu na IFRS jakékoliv finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, pokud toto aktivum nebo závazek splňuje k tomuto dni kritéria v odstavci 9b)i), 9b)ii) nebo 11A IAS 39. Pokud datum přechodu na IFRS předchází 1. září 2005, tato klasifikace nemusí být provedena dříve než 1. září 2005 a může též zahrnovat finanční aktiva a finanční závazky zachycené mezi datum přechodu na IFRS a 1. zářím 2005;

| d) | účetní jednotka, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za roční účetní období počínající před 1. lednem 2006 a použije odstavce 11A, 48A, AG 4B – AG 4K, AG 33A a AG 33B a ustanovení v odstavcích 9, 12 a 13 IAS 39 novelizovaná v roce 2005 – může k datu zahájení svého prvního účetního období podle IFRS klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jakékoliv finanční aktivum nebo finanční závazek, který k tomuto datu splňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s těmito novými a novelizovanými odstavci. Pokud první účetní období účetní jednotky podle IFRS začíná před 1. zářím 2005, tuto klasifikaci nemusí dokončit před 1. zářím 2005 a může též zahrnovat finanční aktiva a finanční závazky zachycené mezi počátkem tohoto období a 1. zářím 2005. Pokud účetní jednotka upravuje srovnávací informace podle IAS 39, musí tyto informace upravit o finanční aktiva, finanční závazky, nebo skupiny finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace, klasifikované k počátku prvního účetního období podle IFRS. Tato úprava srovnávacích informací se provede pouze pokud klasifikované položky nebo skupiny splňovaly k datu přechodu na IFRS kritéria pro tuto klasifikaci v odstavcích 9b)i), 9b)ii) nebo 11A IAS 39 nebo, byla-li pořízena po datu přechodu na IFRS, splňovala kritéria v odstavci 9b)i), 9b)ii) nebo 11A k datu prvotního zachycení; |
| --- | --- |

d)

účetní jednotka, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za roční účetní období počínající před 1. lednem 2006 a použije odstavce 11A, 48A, AG 4B – AG 4K, AG 33A a AG 33B a ustanovení v odstavcích 9, 12 a 13 IAS 39 novelizovaná v roce 2005 – může k datu zahájení svého prvního účetního období podle IFRS klasifikovat v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jakékoliv finanční aktivum nebo finanční závazek, který k tomuto datu splňuje podmínky pro tuto klasifikaci v souladu s těmito novými a novelizovanými odstavci. Pokud první účetní období účetní jednotky podle IFRS začíná před 1. zářím 2005, tuto klasifikaci nemusí dokončit před 1. zářím 2005 a může též zahrnovat finanční aktiva a finanční závazky zachycené mezi počátkem tohoto období a 1. zářím 2005. Pokud účetní jednotka upravuje srovnávací informace podle IAS 39, musí tyto informace upravit o finanční aktiva, finanční závazky, nebo skupiny finančních aktiv, finančních závazků nebo jejich kombinace, klasifikované k počátku prvního účetního období podle IFRS. Tato úprava srovnávacích informací se provede pouze pokud klasifikované položky nebo skupiny splňovaly k datu přechodu na IFRS kritéria pro tuto klasifikaci v odstavcích 9b)i), 9b)ii) nebo 11A IAS 39 nebo, byla-li pořízena po datu přechodu na IFRS, splňovala kritéria v odstavci 9b)i), 9b)ii) nebo 11A k datu prvotního zachycení;

| e) | pro účetní jednotku, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za období počínající před 1. září 2006 – bez ohledu na odstavec 91 IAS 39, finanční aktiva a finanční závazky, které tato účetní jednotka klasifikovala v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty v souladu s výše uvedeným pododstavcem c) nebo d), které byly dříve klasifikovány jako zajištěná položka v zajištění reálné hodnoty, musí být vyňata z klasifikace v tomto zajišťovacím vztahu k datu jejich klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. |
| --- | --- |

e)

pro účetní jednotku, která sestavuje svou první účetní závěrku podle IFRS za období počínající před 1. září 2006 – bez ohledu na odstavec 91 IAS 39, finanční aktiva a finanční závazky, které tato účetní jednotka klasifikovala v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty v souladu s výše uvedeným pododstavcem c) nebo d), které byly dříve klasifikovány jako zajištěná položka v zajištění reálné hodnoty, musí být vyňata z klasifikace v tomto zajišťovacím vztahu k datu jejich klasifikace v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.

Klasifikace finančního aktiva nebo finančního závazku

43A.   Účetní jednotka smí reklasifikovat původně zachycené finanční aktivum nebo finanční závazek jako finanční aktivum nebo finanční závazek v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty nebo jako realizovatelné finanční aktivum v souladu s odstavcem 25A. Účetní jednotka je povinna zveřejnit reálnou hodnotu finančních aktiv nebo finančních závazků klasifikovaných do jednotlivých kategorií ke dni klasifikace a jejich klasifikaci a účetní hodnotu v předchozí účetní závěrce.

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/58

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1865/2005

ze dne 15. listopadu 2005,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. listopadu 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.

| (2) | Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.

| (4) | Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby. |
| --- | --- |

(4)

Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.

| (5) | S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období. |
| --- | --- |

(5)

S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.

| (6) | Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(6)

Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1110/2003 (Úř. věst. L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla produktů uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 použitelná od 16. listopadu 2005

| Kód KN | Zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | pšenice tvrdá vysoké kvality | 0,00 |
| střední kvality | 0,00 |
| nízké kvality | 0,00 |
| 1001 90 91 | pšenice měkká, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí | 0,00 |
| 1002 00 00 | žito | 34,38 |
| 1005 10 90 | kukuřice k setí, ne hybridní | 54,07 |
| 1005 90 00 | kukuřice, ne k setí (2) | 54,07 |
| 1007 00 90 | čirok – zrna, ne hybridy k setí | 34,38 |

Kód KN

Zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

pšenice tvrdá vysoké kvality

0,00

střední kvality

0,00

nízké kvality

0,00

1001 90 91

pšenice měkká, k setí

0,00

ex 1001 90 99

pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí

0,00

1002 00 00

žito

34,38

1005 10 90

kukuřice k setí, ne hybridní

54,07

1005 90 00

kukuřice, ne k setí (2)

54,07

1007 00 90

čirok – zrna, ne hybridy k setí

34,38

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo cestou přes Suezský kanál (čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96), může dovozce získat slevu cla:

| — | 3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo

| — | 2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova.

(2)  Dovozce může uplatnit nárok na paušální slevu 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel

období od 2.11.2005–14.11.2005

| 1. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  Burzovní záznamy | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti) | HRS2 | YC3 | HAD2 | střední kvalita (1) | nízká kvalita (2) | US barley 2 |
| Cenový záznam (EUR/t) | 129,74 (3) | 65,05 | 178,74 | 168,74 | 148,74 | 93,90 |
| Prémie – záliv (EUR/t) | — | 17,48 | — | | | — |
| Prémie – Velká jezera (EUR/t) | 35,89 | — | — | | | — |

1.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Burzovní záznamy

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti)

HRS2

YC3

HAD2

střední kvalita (1)

nízká kvalita (2)

US barley 2

Cenový záznam (EUR/t)

129,74 (3)

65,05

178,74

168,74

148,74

93,90

Prémie – záliv (EUR/t)

—

17,48

—

—

Prémie – Velká jezera (EUR/t)

35,89

—

—

—

| 2. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:
  Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 29,45 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 21,14 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 29,45 EUR/t.

| 3. | Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Záporná prémie 10 EUR/t, (článek 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96),

(2)  Záporná prémie 30 EUR/t, (článek čl. 4 odst. nařízení (ES) č. 1249/96),

(3)  Kladná prémie 14 EUR/t za, hrnuta (článek 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/61

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 20. září 2005

o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech jménem Společenství

(2005/790/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 61 písm. c) ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, není nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (1) pro Dánsko závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, není nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (1) pro Dánsko závazné ani použitelné.

| (2) | Rada rozhodnutím ze dne 8. května 2003 výjimečně zmocnila Komisi, aby sjednala dohodu mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím rozšiřující na Dánsko působnost výše uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Rada rozhodnutím ze dne 8. května 2003 výjimečně zmocnila Komisi, aby sjednala dohodu mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím rozšiřující na Dánsko působnost výše uvedeného nařízení.

| (3) | Komise sjednala tuto dohodu s Dánským královstvím jménem Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Komise sjednala tuto dohodu s Dánským královstvím jménem Společenství.

| (4) | V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství, se Spojené království a Irsko účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství, se Spojené království a Irsko účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

| (5) | V souladu s články 1 a 2 výše uvedeného Protokolu o postavení Dánska se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a není pro ně závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s články 1 a 2 výše uvedeného Protokolu o postavení Dánska se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a není pro ně závazné ani použitelné.

| (6) | Uvedená dohoda, parafována v Bruselu dne 17. ledna 2005, by měla být podepsána. |
| --- | --- |

(6)

Uvedená dohoda, parafována v Bruselu dne 17. ledna 2005, by měla být podepsána.

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech se schvaluje jménem Společenství, s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené dohody.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Společenství, s výhradou jejího uzavření.

V Bruselu dne 20. září 2005.

Za Radu

M. BECKETT

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2245/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 10).

1

---

DOHODA

mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen „Společenství“,

na jedné straně a

DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, dále jen „Dánsko“,

na straně druhé,

S PŘÁNÍM sjednotit pravidla pro určení příslušnosti v občanských a obchodních věcech a zjednodušit formality s ohledem na rychlé a jednoduché uznávání a výkon soudních rozhodnutí v rámci Společenství,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 27. září 1968 uzavřely členské státy podle čl. 293 čtvrté odrážky Smlouvy o založení Evropského společenství Bruselskou úmluvu o příslušnosti a o výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (1) (dále jen „Bruselská úmluva“), ve znění úmluv o přistoupení nových členských států k této úmluvě. Dne 16. září 1988 uzavřely členské státy a státy ESVO Luganskou úmluvu o příslušnosti a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (2), což je úmluva obdobná Bruselské úmluvě z roku 1968,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE hlavní obsah Bruselské úmluvy byl převzat do nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (3) (dále jen „nařízení Brusel I“),

S ODKAZEM na Protokol o postavení Dánska, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství (dále jen „Protokol o postavení Dánska“), podle nějž není nařízení Brusel I pro Dánsko závazné ani použitelné,

S DŮRAZEM NA nutnost najít řešení neuspokojivé právní situace vyplývající z rozdílů v použitelných pravidlech pro příslušnost, uznávání a výkon soudních rozhodnutí v rámci Společenství,

S PŘÁNÍM, aby se nařízením Brusel I, jeho budoucími změnami a prováděcími pravidly na základě mezinárodního práva řídily vztahy mezi Společenstvím a Dánskem jako členským státem se zvláštním postavením s ohledem na hlavu IV Smlouvy o založení Evropského společenství,

S DŮRAZEM NA TO, že by měla být zajištěna návaznost mezi Bruselskou úmluvou a touto dohodou a že by přechodná ustanovení nařízení Brusel I měla být použitelná i pro tuto dohodu. Stejná potřeba návaznosti platí pro výklad Bruselské úmluvy Soudním dvorem Evropských společenství a protokolu z roku 1971 (4), který by měl zůstat v platnosti pro již projednávané případy i poté, kdy tato dohoda vstoupí v platnost,

S DŮRAZEM NA TO, že Bruselská úmluva i nadále platí na území členských států, které spadají do oblasti působnosti uvedené úmluvy a které jsou z této dohody vyloučeny,

S DŮRAZEM NA význam řádné koordinace mezi Společenstvím a Dánskem při sjednávání a uzavírání mezinárodních smluv, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení Brusel I,

S DŮRAZEM NA TO, že by Dánsko mělo usilovat o přistoupení k mezinárodním smlouvám, jež Společenství podepsalo, je-li účast Dánska na nich důležitá pro soudržné uplatňování nařízení Brusel I a této dohody,

S POUKAZEM NA TO, ŽE Soudní dvůr Evropských společenství by měl mít pravomoc zajišťovat jednotný výklad a uplatňování této dohody, včetně nařízení Brusel I a veškerých prováděcích pravidel Společenství, které tvoří součást této dohody,

S ODKAZEM NA pravomoc, která je Soudnímu dvoru Evropských společenství v souladu s čl. 68 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství svěřena pro rozhodování o předběžných otázkách týkajících se platnosti a výkladu aktů orgánů Společenství na základě hlavy IV Smlouvy, včetně platnosti a výkladu této dohody, a na okolnost, že toto ustanovení není pro Dánsko závazné ani použitelné, jak vyplývá z Protokolu o postavení Dánska,

S OHLEDEM NA TO, že Soudní dvůr Evropských společenství by měl mít za stejných podmínek pravomoc rozhodovat o předběžných otázkách vznesených dánskými soudy o platnosti a výkladu této dohody, a že dánské soudy by proto měly žádat Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžných otázkách za stejných podmínek jako soudy ostatních členských států při výkladu nařízení Brusel I a prováděcích pravidel k němu,

S ODKAZEM NA ustanovení o tom, že v souladu s čl. 68 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství jsou Rada Evropské unie, Evropská komise a členské státy oprávněny žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách výkladu aktů orgánů Společenství na základě hlavy IV Smlouvy, včetně výkladu této dohody, a na okolnost, že toto ustanovení není pro Dánsko závazné ani použitelné, jak vyplývá z Protokolu o postavení Dánska,

S OHLEDEM NA TO, že Dánsko by mělo mít za stejných podmínek jako ostatní členské státy v případě nařízení Brusel I a prováděcích pravidel k němu možnost žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách výkladu této dohody,

S DŮRAZEM NA TO, že podle dánského práva by soudy v Dánsku měly při výkladu této dohody, včetně nařízení Brusel I a veškerých prováděcích pravidel Společenství, které jsou její součástí, brát řádně v úvahu judikaturu Soudního dvora Evropských společenství a soudů členských států Evropských společenství vztahující se k ustanovením Bruselské úmluvy, nařízení Brusel I a veškerých prováděcích pravidel Společenství,

S OHLEDEM NA TO, že by mělo být možné žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách dodržování závazků vyplývajících z této dohody v souladu s ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují řízení před Soudním dvorem,

VZHLEDEM K TOMU, ŽE podle čl. 300 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství zavazuje tato dohoda členské státy, a je proto vhodné, aby Dánsko v případě, že dojde ze strany některého členského státu k jejímu nedodržení, mělo možnost podat stížnost Komisi jakožto strážkyni Smlouvy,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Účel

1.   Účelem této dohody je uplatňovat ustanovení nařízení Brusel I a prováděcích pravidel k němu na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem v souladu s čl. 2 odst. 1 této dohody.

2.   Cílem smluvních stran je dosáhnout jednotného uplatňování a výkladu ustanovení nařízení Brusel I a prováděcích pravidel k němu ve všech členských státech.

3.   Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 této dohody vyplývají z Protokolu o postavení Dánska.

Článek 2

Příslušnost, uznávání a výkon soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech

1.   Nařízení Brusel I, které je uvedeno v příloze této dohody a tvoří její součást, a prováděcí pravidla k němu přijatá na základě čl. 74 odst. 2 nařízení, a pokud jde o prováděcí pravidla přijatá po vstupu této dohody v platnost, provedená Dánskem podle článku 4 této dohody a pravidla přijatá podle čl. 74 odst. 1 nařízení, se použijí podle mezinárodního práva na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem.

2.   Pro účely této dohody se však uvedené nařízení mění takto:

| a) | ustanovení čl. 1 odst. 3 se nepoužije; |
| --- | --- |

a)

ustanovení čl. 1 odst. 3 se nepoužije;

| b) | v článku 50 se doplňuje nový odstavec, který zní (jako odstavec 2):
  „2.   Navrhovatel požadující výkon rozhodnutí o výživném učiněný správním orgánem v Dánsku však může v dožádaném státě požádat o výhody uvedené v prvním odstavci, jestliže předloží prohlášení dánského ministerstva spravedlnosti o tom, že splnil finanční požadavky, které jej činí způsobilým k poskytnutí úplné nebo částečné bezplatné právní pomoci nebo k osvobození od úhrady nákladů či výdajů.“; |
| --- | --- |

b)

v článku 50 se doplňuje nový odstavec, který zní (jako odstavec 2):

„2.   Navrhovatel požadující výkon rozhodnutí o výživném učiněný správním orgánem v Dánsku však může v dožádaném státě požádat o výhody uvedené v prvním odstavci, jestliže předloží prohlášení dánského ministerstva spravedlnosti o tom, že splnil finanční požadavky, které jej činí způsobilým k poskytnutí úplné nebo částečné bezplatné právní pomoci nebo k osvobození od úhrady nákladů či výdajů.“;

| c) | v článku 62 se doplňuje nový odstavec, který zní (jako odstavec 2):
  „2.   V záležitostech týkajících se výživného se ‚soudem‘ rozumí i dánské správní orgány.“; |
| --- | --- |

c)

v článku 62 se doplňuje nový odstavec, který zní (jako odstavec 2):

„2.   V záležitostech týkajících se výživného se ‚soudem‘ rozumí i dánské správní orgány.“;

| d) | článek 64 se vztahuje na námořní plavidla zaregistrovaná v Dánsku, Řecku a Portugalsku; |
| --- | --- |

d)

článek 64 se vztahuje na námořní plavidla zaregistrovaná v Dánsku, Řecku a Portugalsku;

| e) | namísto dne vstupu v platnost nařízení uvedeného v čl. 70 odst. 2 a čl. 76 nařízení se použije den vstupu této dohody v platnost; |
| --- | --- |

e)

namísto dne vstupu v platnost nařízení uvedeného v čl. 70 odst. 2 a čl. 76 nařízení se použije den vstupu této dohody v platnost;

| f) | namísto článku 66 nařízení se použijí přechodná ustanovení této dohody; |
| --- | --- |

f)

namísto článku 66 nařízení se použijí přechodná ustanovení této dohody;

| g) | do přílohy I se doplňuje tato položka: „v Dánsku: čl. 246 odst. 2 a 3 zákona o organizaci soudnictví (lov om rettens pleje)“; |
| --- | --- |

g)

do přílohy I se doplňuje tato položka: „v Dánsku: čl. 246 odst. 2 a 3 zákona o organizaci soudnictví (lov om rettens pleje)“;

| h) | do přílohy II se doplňuje tato položka: „v Dánsku u ‚byret‘“; |
| --- | --- |

h)

do přílohy II se doplňuje tato položka: „v Dánsku u ‚byret‘“;

| i) | do přílohy III se doplňuje tato položka: „v Dánsku u ‚landsret‘“; |
| --- | --- |

i)

do přílohy III se doplňuje tato položka: „v Dánsku u ‚landsret‘“;

| j) | do přílohy IV se doplňuje tato položka: „v Dánsku opravný prostředek k ‚Højesteret‘ s povolením od ‚Procesbevillingsnævnet‘“. |
| --- | --- |

j)

do přílohy IV se doplňuje tato položka: „v Dánsku opravný prostředek k ‚Højesteret‘ s povolením od ‚Procesbevillingsnævnet‘“.

Článek 3

Změny nařízení Brusel I

1.   Dánsko se neúčastní přijímání změn nařízení Brusel I a žádné takové změny nejsou pro Dánsko závazné ani použitelné.

2.   Kdykoli jsou přijaty změny tohoto nařízení, oznámí Dánsko Komisi, zda se rozhodlo provést obsah těchto změn či nikoli. Takové oznámení musí být učiněno v okamžiku přijetí změn nebo do 30 dnů poté.

3.   Jestliže se Dánsko rozhodne provést obsah změn, musí být v oznámení uvedeno, zda může být provedení uskutečněno správním opatřením nebo zda je musí schválit parlament.

4.   Je-li v oznámení uvedeno, že provedení lze uskutečnit správním opatřením, musí oznámení navíc uvádět, že veškerá potřebná správní opatření vstupují v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení nebo že vstoupily v platnost dnem oznámení, podle toho, co nastane později.

5.   Je-li v oznámení uvedeno, že provedení musí v Dánsku schválit parlament, platí tato pravidla:

| a) | zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení nebo do šesti měsíců po oznámení, podle toho, co nastane později; |
| --- | --- |

a)

zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení nebo do šesti měsíců po oznámení, podle toho, co nastane později;

| b) | Dánsko oznámí Komisi den vstupu prováděcích zákonodárných opatření v platnost. |
| --- | --- |

b)

Dánsko oznámí Komisi den vstupu prováděcích zákonodárných opatření v platnost.

6.   Dánské oznámení o tom, že obsah změn byl v Dánsku proveden podle odstavců 4 a 5 zakládá vzájemné závazky podle mezinárodního práva mezi Dánskem a Společenstvím. Změny nařízení pak tvoří změny této dohody a považují se za její přílohy.

7.   V případě, že:

| a) | Dánsko oznámí své rozhodnutí neprovést obsah změn nebo |
| --- | --- |

a)

Dánsko oznámí své rozhodnutí neprovést obsah změn nebo

| b) | Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2 nebo |
| --- | --- |

b)

Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2 nebo

| c) | zákonodárná opatření v Dánsku nevstoupí v platnost ve lhůtách uvedených v odstavci 5, |
| --- | --- |

c)

zákonodárná opatření v Dánsku nevstoupí v platnost ve lhůtách uvedených v odstavci 5,

považuje se tato dohoda za ukončenou, pokud se strany do 90 dnů nedohodnou jinak nebo pokud v situaci uvedené v písmenu c) zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí ve stejné lhůtě v platnost. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po uplynutí této lhůty 90 dnů.

8.   Zahájená soudní řízení a veřejné listiny vypracované přede dnem ukončení dohody, jak je uvedeno v odstavci 7, nejsou dotčeny.

Článek 4

Prováděcí pravidla

1.   Dánsko se neúčastní přijímání stanovisek výboru uvedeného v článku 75 nařízení Brusel I. Prováděcí pravidla přijatá podle čl. 74 odst. 2 uvedeného nařízení nejsou pro Dánsko závazná ani použitelná.

2.   Kdykoli jsou přijata prováděcí pravidla podle čl. 74 odst. 2 nařízení, jsou tato prováděcí pravidla sdělena Dánsku. Dánsko oznámí Komisi, zda se rozhodlo provést obsah prováděcích pravidel či nikoli. Toto oznámení musí být učiněno v okamžiku obdržení prováděcích pravidel nebo do 30 dnů poté.

3.   V oznámení musí být uvedeno, že všechna nezbytná správní opatření vstupují v Dánsku v platnost dnem vstupu v platnost prováděcích pravidel nebo že vstoupila v platnost dnem oznámení, podle toho, co nastane později.

4.   Dánské oznámení o tom, že obsah prováděcích pravidel byl v Dánsku proveden, zakládá vzájemné závazky podle mezinárodního práva mezi Dánskem a Společenstvím. Prováděcí pravidla pak tvoří součást této dohody.

5.   V případě, že:

| a) | Dánsko oznámí své rozhodnutí neprovést obsah prováděcích pravidel nebo |
| --- | --- |

a)

Dánsko oznámí své rozhodnutí neprovést obsah prováděcích pravidel nebo

| b) | Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2, |
| --- | --- |

b)

Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2,

považuje se tato dohoda za ukončenou, pokud se strany do 90 dnů nedohodnou jinak. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po uplynutí této lhůty 90 dnů.

6.   Zahájená soudní řízení a veřejné listiny vypracované přede dnem ukončení dohody, jak je uvedeno v odstavci 5, nejsou dotčeny.

7.   Musí-li ve výjimečných případech v Dánsku provedení schválit parlament, uvede to Dánsko ve svém oznámení podle odstavce 2 a použije se čl. 3 odst. 5 až 8.

8.   Dánsko oznámí Komisi znění, kterým se mění položky uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. g) až j) této dohody. Komise odpovídajícím způsobem upraví čl. 2 odst. 2 písm. g) až j).

Článek 5

Mezinárodní smlouvy, které mají vliv na nařízení Brusel I

1.   Mezinárodní smlouvy, které uzavře Společenství na základě pravidel nařízení Brusel I, nejsou pro Dánsko závazné ani použitelné.

2.   Dánsko se zdrží uzavírání mezinárodních smluv, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení Brusel I, jak je přiloženo k této dohodě, ledaže by tak učinilo po dohodě se Společenstvím a došlo by k uspokojivému uspořádání vztahu mezi touto dohodou a danou mezinárodní dohodou.

3.   Při jednání o mezinárodních smlouvách, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení Brusel I, jak je přiloženo k této dohodě, koordinuje Dánsko svůj postoj se Společenstvím a zdrží se veškeré činnosti, která by při tomto jednání ohrozila cíle postoje Společenství v oblasti jeho pravomocí.

Článek 6

Pravomoc Soudního dvora Evropských společenství ve vztahu k výkladu této dohody

1.   Vyvstane-li otázka platnosti nebo výkladu této dohody v řízení před dánským soudem, obrátí se tento soud na Soudní dvůr se žádostí o rozhodnutí v této věci vždy, kdy by se to za stejných okolností vyžadovalo od jiného členského státu Evropské unie v souvislosti s nařízením Brusel I a prováděcími pravidly k němu uvedenými v čl. 2 odst. 1 této dohody.

2.   Podle dánského práva jsou dánské soudy při výkladu této dohody povinny brát řádně v úvahu judikaturu Soudního dvora vztahující se k ustanovením Bruselské úmluvy, nařízení Brusel I a veškerých prováděcích pravidel Společenství.

3.   Dánsko je stejně jako Rada, Komise a kterýkoli členský stát oprávněno obracet se na Soudní dvůr se žádostmi o rozhodnutí ve věci výkladu této dohody. Rozhodnutí vydané Soudním dvorem v odpovědi na takovou žádost se nevztahuje na rozsudky soudů členských států, které již nabyly právní moci.

4.   Dánsko má právo předkládat Soudnímu dvoru svá vyjádření v případě, že Soudnímu dvoru byla soudem členského státu položena předběžná otázka týkající se výkladu některého ustanovení uvedeného v čl. 2 odst. 1.

5.   Použije se Protokol o statutu Soudního dvora Evropských společenství a jeho jednací řád.

6.   Jestliže dojde ke změně ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují rozhodování Soudního dvora s důsledky pro rozhodování v souvislosti s nařízením Brusel I, může Dánsko oznámit Komisi své rozhodnutí neuplatňovat tyto změny ve vztahu k této dohodě. Oznámení musí být učiněno v okamžiku vstupu těchto změn v platnost nebo do 60 dnů poté.

V takovém případě se dohoda považuje za ukončenou. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po oznámení.

7.   Zahájená soudní řízení a veřejné listiny vypracované přede dnem ukončení dohody, jak je uvedeno v odstavci 6, nejsou dotčeny.

Článek 7

Pravomoc Soudního dvora Evropských společenství ve vztahu k dodržování této dohody

1.   Komise může podat žalobu na Dánsko u Soudního dvora za nedodržení závazků vyplývajících z této dohody.

2.   Dánsko může podat Komisi stížnost na nedodržování závazků podle této dohody některým ze členských států.

3.   Použijí se související ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují řízení před Soudním dvorem, Protokol o statutu Soudního dvora Evropských společenství a jeho jednací řád.

Článek 8

Územní působnost

1.   Tato dohoda se vztahuje na území uvedená v článku 299 Smlouvy o založení Evropského společenství.

2.   Rozhodne-li se Společenství rozšířit územní působnost nařízení Brusel I na území, která v současnosti spadají do působnosti Bruselské úmluvy, budou Společenství a Dánsko spolupracovat tak, aby byla tato působnost rozšířena i na Dánsko.

Článek 9

Přechodná ustanovení

1.   Tato dohoda se použije pouze na zahájená soudní řízení a na veřejné listiny vypracované po vstupu této dohody v platnost.

2.   Jestliže však bylo řízení zahájeno v členském státě původu před vstupem této dohody v platnost, rozhodnutí, která byla vydána po tomto dni, se uznají a vykonají podle této dohody:

| a) | pokud bylo řízení zahájeno v členském státě původu až poté, co Bruselská nebo Luganská úmluva vstoupila v platnost jak v členském státě původu, tak v dožádaném členském státě; |
| --- | --- |

a)

pokud bylo řízení zahájeno v členském státě původu až poté, co Bruselská nebo Luganská úmluva vstoupila v platnost jak v členském státě původu, tak v dožádaném členském státě;

| b) | ve všech dalších případech za předpokladu, že soud byl příslušný podle pravidel, která se shodují s pravidly pro určení příslušnosti obsaženými v této dohodě nebo v dohodě uzavřené mezi členským státem původu a dožádaným členským státem, která byla platná v době zahájení řízení. |
| --- | --- |

b)

ve všech dalších případech za předpokladu, že soud byl příslušný podle pravidel, která se shodují s pravidly pro určení příslušnosti obsaženými v této dohodě nebo v dohodě uzavřené mezi členským státem původu a dožádaným členským státem, která byla platná v době zahájení řízení.

Článek 10

Vztah k nařízení Brusel I

1.   Touto dohodou není dotčeno uplatňování nařízení Brusel I jinými členskými státy Společenství než Dánskem.

2.   Tato dohoda se však v každém případě použije:

| a) | v otázkách příslušnosti, kdy má žalovaný bydliště v Dánsku nebo kdy je podle článků 22 nebo 23 nařízení použitelných na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem podle článku 2 této dohody příslušnost udělena soudům v Dánsku; |
| --- | --- |

a)

v otázkách příslušnosti, kdy má žalovaný bydliště v Dánsku nebo kdy je podle článků 22 nebo 23 nařízení použitelných na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem podle článku 2 této dohody příslušnost udělena soudům v Dánsku;

| b) | v souvislosti s překážkou litis pendence a jinými závislými řízeními uvedenými v článcích 27 a 28 nařízení Brusel I použitelnými na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem podle článku 2 této dohody, jestliže je řízení zahájeno v jiném členském státě nebo v Dánsku; |
| --- | --- |

b)

v souvislosti s překážkou litis pendence a jinými závislými řízeními uvedenými v článcích 27 a 28 nařízení Brusel I použitelnými na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem podle článku 2 této dohody, jestliže je řízení zahájeno v jiném členském státě nebo v Dánsku;

| c) | v otázkách uznávání a výkonu, kdy je Dánsko buď státem původu, nebo dožádaným státem. |
| --- | --- |

c)

v otázkách uznávání a výkonu, kdy je Dánsko buď státem původu, nebo dožádaným státem.

Článek 11

Ukončení dohody

1.   Tato dohoda je ukončena, jestliže Dánsko uvědomí ostatní členské státy, že si již nepřeje využívat část I Protokolu o postavení Dánska v souladu s článkem 7 uvedeného protokolu.

2.   Tuto dohodu může ukončit kterákoli smluvní strana tím, že předá výpověď druhé smluvní straně. Ukončení nabývá účinku šest měsíců ode dne této výpovědi.

3.   Zahájená soudní řízení a veřejné listiny vypracované přede dnem ukončení dohody, jak je uvedeno v odstavci 1 nebo 2, nejsou dotčeny.

Článek 12

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda bude přijata smluvními stranami v souladu s jejich postupy.

2.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem šestého měsíce po oznámení smluvních stran o dokončení jejich postupů nezbytných k tomuto účelu.

Článek 13

Platná znění

Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.

V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.

V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.

V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólonoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmarks vägnar

Image

---

(1)  Úř. věst. L 299, 31.12.1972, s. 32. Úř. věst. L 304, 30.10.1978, s. 1. Úř. věst. L 388, 31.12.1982, s. 1. Úř. věst. L 285, 3.10.1989, s. 1. Úř. věst. C 15, 15.1.1997, s. 1. Úplné znění viz Úř. věst. C 27, 26.1.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 319, 25.11.1988, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2245/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 10).

3

(4)  Úř. věst. L 204, 2.8.1975, s. 28. Úř. věst. L 304, 30.10.1978, s. 1. Úř. věst. L 388, 31.12.1982, s. 1. Úř. věst. L 285, 3.10.1989, s. 1. Úř. věst. C 15, 15.1.1997, s. 1. Úplné znění viz Úř. věst. C 27, 26.1.1998, s. 28.

4

PŘÍLOHA

Nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech ve znění nařízení Komise (ES) č. 1496/2002 ze dne 21. srpna 2002, kterým se mění příloha I (Pravidla pro určení příslušnosti ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2.) a příloha II (seznam soudů nebo příslušných orgánů) nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech, a ve znění nařízení Komise (ES) č. 2245/2004 ze dne 27. prosince 2004, kterým se mění přílohy I, II, III a IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech.

---

Komise

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/71

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. listopadu 2005,

kterým se Německu povoluje pokračovat v pokusu týkajícím se nového enologického postupu

(oznámeno pod číslem K(2005) 4376)

(Pouze německé znění je závazné)

(2005/791/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem, a zejména na čl. 46 odst. 2 písm. f) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 41 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 ze dne 24. července 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření (2), Německo povolilo experimentální zkoušky týkající se použití kusů a štěpků z dubového dřeva pro zrání vína. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 41 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 ze dne 24. července 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření (2), Německo povolilo experimentální zkoušky týkající se použití kusů a štěpků z dubového dřeva pro zrání vína.

| (2) | Tyto zkoušky se týkaly použití více druhů dubových štěpků a kusů při zrání vína, studie aromatických složek v ošetřeném víně a vlivu těchto prvků na organoleptické vlastnosti vína po zrání v různých nádobách. Je důležité, aby se v těchto zkouškách pokračovalo s cílem upřesnit některé výsledky experimentálních zkoušek. |
| --- | --- |

(2)

Tyto zkoušky se týkaly použití více druhů dubových štěpků a kusů při zrání vína, studie aromatických složek v ošetřeném víně a vlivu těchto prvků na organoleptické vlastnosti vína po zrání v různých nádobách. Je důležité, aby se v těchto zkouškách pokračovalo s cílem upřesnit některé výsledky experimentálních zkoušek.

| (3) | Německo připravilo zprávu pro Komisi o tomto pokusu, kterou Komise postoupila členským státům, a podalo i žádost o prodloužení uvedených zkoušek o další tři roky s ohledem na zajímavé výsledky, jichž bylo dosaženo. Ke své žádosti přiložilo Německo odpovídající odůvodnění. |
| --- | --- |

(3)

Německo připravilo zprávu pro Komisi o tomto pokusu, kterou Komise postoupila členským státům, a podalo i žádost o prodloužení uvedených zkoušek o další tři roky s ohledem na zajímavé výsledky, jichž bylo dosaženo. Ke své žádosti přiložilo Německo odpovídající odůvodnění.

| (4) | Tyto pokusy se již mají týkat vinifikace sklizně z roku 2005. |
| --- | --- |

(4)

Tyto pokusy se již mají týkat vinifikace sklizně z roku 2005.

| (5) | V souladu s čl. 41 odst. 3 nařízení (ES) č. 1622/2000 musí Komise rozhodnout o žádosti, která jí byla podána. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 41 odst. 3 nařízení (ES) č. 1622/2000 musí Komise rozhodnout o žádosti, která jí byla podána.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Německu se povoluje, aby experimentálně pokračovalo v použití kusů a štěpků z dubového dřeva při procesu zrání vína až do 31. července 2008 za podmínek stanovených v čl. 41 odst. 1 nařízení (ES) č. 1622/2000.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 194, 31.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1163/2005 (Úř. věst. L 188, 20.7.2005, s. 3).

2

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/72

---

SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2005/792/SZBP

ze dne 14. listopadu 2005

o omezujících opatřeních proti Uzbekistánu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 15 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. května 2005 Rada důrazně odsoudila nadměrné, nepřiměřené a bezohledné použití síly uzbeckými bezpečnostními silami při květnových událostech v Andižanu a vyjádřila hluboké politování nad tím, že uzbecké orgány nereagovaly přiměřeně na žádost OSN o nezávislé mezinárodní vyšetřování těchto událostí. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. května 2005 Rada důrazně odsoudila nadměrné, nepřiměřené a bezohledné použití síly uzbeckými bezpečnostními silami při květnových událostech v Andižanu a vyjádřila hluboké politování nad tím, že uzbecké orgány nereagovaly přiměřeně na žádost OSN o nezávislé mezinárodní vyšetřování těchto událostí.

| (2) | Dne 13. června 2005 Rada odsoudila skutečnost, že uzbecké orgány odmítly umožnit nezávislé mezinárodní vyšetřování nedávných událostí v Andižanu, zopakovala své přesvědčení, že by se mělo provést důvěryhodné mezinárodní vyšetřování, a naléhavě vyzvala uzbecké orgány, aby přehodnotily svůj postoj do konce června roku 2005. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. června 2005 Rada odsoudila skutečnost, že uzbecké orgány odmítly umožnit nezávislé mezinárodní vyšetřování nedávných událostí v Andižanu, zopakovala své přesvědčení, že by se mělo provést důvěryhodné mezinárodní vyšetřování, a naléhavě vyzvala uzbecké orgány, aby přehodnotily svůj postoj do konce června roku 2005.

| (3) | Dne 18. července 2005 Rada odkázala na své závěry z 23. května a 13. června a vyjádřila politování nad skutečností, že uzbecké orgány nepřehodnotily své stanovisko ve stanovené lhůtě do konce června roku 2005. Při té příležitosti Rada uvedla, že zváží opatření proti Uzbekistánu, jako jsou zavedení embarga na vývoz zbraní, vojenského materiálu a vybavení, které může být použito k vnitřní represi, do Uzbekistánu a další cílená opatření. |
| --- | --- |

(3)

Dne 18. července 2005 Rada odkázala na své závěry z 23. května a 13. června a vyjádřila politování nad skutečností, že uzbecké orgány nepřehodnotily své stanovisko ve stanovené lhůtě do konce června roku 2005. Při té příležitosti Rada uvedla, že zváží opatření proti Uzbekistánu, jako jsou zavedení embarga na vývoz zbraní, vojenského materiálu a vybavení, které může být použito k vnitřní represi, do Uzbekistánu a další cílená opatření.

| (4) | Dne 3. října 2005 Rada znovu vyjádřila hluboké znepokojení nad situací v Uzbekistánu a důrazně odsoudila odmítnutí nezávislého mezinárodního vyšetřování nedávných květnových událostí v Andižanu uzbeckými orgány. Konstatovala, že nadále přikládá zásadní význam důvěryhodnému a průhlednému nezávislému mezinárodnímu vyšetřování. |
| --- | --- |

(4)

Dne 3. října 2005 Rada znovu vyjádřila hluboké znepokojení nad situací v Uzbekistánu a důrazně odsoudila odmítnutí nezávislého mezinárodního vyšetřování nedávných květnových událostí v Andižanu uzbeckými orgány. Konstatovala, že nadále přikládá zásadní význam důvěryhodnému a průhlednému nezávislému mezinárodnímu vyšetřování.

| (5) | S ohledem na nadměrné, nepřiměřené a bezohledné použití síly uzbeckými bezpečnostními silami se Rada rozhodla uvalit embargo na vývoz zbraní, vojenského materiálu a vybavení, které může být použito k vnitřní represi, do Uzbekistánu. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na nadměrné, nepřiměřené a bezohledné použití síly uzbeckými bezpečnostními silami se Rada rozhodla uvalit embargo na vývoz zbraní, vojenského materiálu a vybavení, které může být použito k vnitřní represi, do Uzbekistánu.

| (6) | Rada se rovněž dohodla zavést omezení vstupu do Evropské unie pro osoby, které jsou přímo zodpovědné za nepřiměřené a bezohledné použití síly v Andižanu a za maření nezávislého vyšetřování. |
| --- | --- |

(6)

Rada se rovněž dohodla zavést omezení vstupu do Evropské unie pro osoby, které jsou přímo zodpovědné za nepřiměřené a bezohledné použití síly v Andižanu a za maření nezávislého vyšetřování.

| (7) | Rada se rozhodla přijmout tato opatření na počáteční dobu jednoho roku. Mezitím znovu posoudí tato opatření s ohledem na případné významné změny stávající situace, zejména pokud jde o






  i) | průběh a výsledek probíhajících řízení proti osobám obžalovaným z podněcování nepokojů v Andižanu a z účasti na nich, |
| --- | --- | --- |

(7)

Rada se rozhodla přijmout tato opatření na počáteční dobu jednoho roku. Mezitím znovu posoudí tato opatření s ohledem na případné významné změny stávající situace, zejména pokud jde o

i)

průběh a výsledek probíhajících řízení proti osobám obžalovaným z podněcování nepokojů v Andižanu a z účasti na nich,

| ii) | situaci ve věci zadržování a obtěžování osob, které zpochybnily verzi událostí v Andižanu zastávanou uzbeckými orgány, |
| --- | --- |

ii)

situaci ve věci zadržování a obtěžování osob, které zpochybnily verzi událostí v Andižanu zastávanou uzbeckými orgány,

| iii) | uzbeckou spolupráci s případným nezávislým mezinárodním zpravodajem jmenovaným pro vyšetření nepokojů v Andižanu, |
| --- | --- |

iii)

uzbeckou spolupráci s případným nezávislým mezinárodním zpravodajem jmenovaným pro vyšetření nepokojů v Andižanu,

| iv) | výsledek případného nezávislého mezinárodního vyšetřování, |
| --- | --- |

iv)

výsledek případného nezávislého mezinárodního vyšetřování,

a veškeré činy, které prokáží vůli uzbeckých orgánů zachovávat zásady dodržování lidských práv, právního státu a základních svobod.

| (8) | K provedení některých opatření je nezbytná akce Společenství, |
| --- | --- |

(8)

K provedení některých opatření je nezbytná akce Společenství,

PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:

Článek 1

1.   Prodej, dodávky, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu všech typů, včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, do Uzbekistánu státními příslušníky členských států nebo z území členských států, ať z tohoto území pocházejí či nikoli, nebo za použití plavidel či letadel pod vlajkou členských států se zakazuje.

2.   Prodej, dodávky, převod nebo vývoz vybavení uvedeného v příloze I, které může být použito k vnitřní represi, do Uzbekistánu se zakazuje.

3.   Zakazuje se

| i) | poskytovat technickou pomoc, zprostředkovatelské nebo jiné služby související s vojenskou činností a s poskytováním, výrobou, údržbou a užíváním zbraní a souvisejícího materiálu všech typů, včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, jakož i souvisejícího vybavení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo jakékoli osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi; |
| --- | --- |

i)

poskytovat technickou pomoc, zprostředkovatelské nebo jiné služby související s vojenskou činností a s poskytováním, výrobou, údržbou a užíváním zbraní a souvisejícího materiálu všech typů, včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému, jakož i souvisejícího vybavení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo jakékoli osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;

| ii) | poskytovat financování nebo finanční pomoc související s vojenskou činností, zejména včetně finančních podpor, půjček a pojištění vývozních úvěrů, pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu, anebo pro poskytování technické pomoci, zprostředkování a jiných služeb, jakož i týkající se vybavení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo, jakékoli osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi. |
| --- | --- |

ii)

poskytovat financování nebo finanční pomoc související s vojenskou činností, zejména včetně finančních podpor, půjček a pojištění vývozních úvěrů, pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu, anebo pro poskytování technické pomoci, zprostředkování a jiných služeb, jakož i týkající se vybavení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo, jakékoli osobě nebo subjektu v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi.

Článek 2

1.   Článek 1 se nevztahuje na

| i) | prodej, dodávky, převod nebo vývoz nesmrtícího vojenského vybavení určeného výhradně pro humanitární nebo ochranné účely nebo pro programy OSN, EU a Společenství na budování institucí nebo pro operace pro řešení krizí EU a OSN, |
| --- | --- |

i)

prodej, dodávky, převod nebo vývoz nesmrtícího vojenského vybavení určeného výhradně pro humanitární nebo ochranné účely nebo pro programy OSN, EU a Společenství na budování institucí nebo pro operace pro řešení krizí EU a OSN,

| ii) | dodávky, převod nebo vývoz zbraní a vybavení uvedených v článku 1 pro síly přispěvatelů na International Security Assistance Force (ISAF) a na „Operaci trvalá svoboda“ (OEF), |
| --- | --- |

ii)

dodávky, převod nebo vývoz zbraní a vybavení uvedených v článku 1 pro síly přispěvatelů na International Security Assistance Force (ISAF) a na „Operaci trvalá svoboda“ (OEF),

| iii) | prodej, dodávky, převod nebo vývoz vybavení, které může být použito k vnitřní represi, výhradně pro humanitární nebo ochranné účely, |
| --- | --- |

iii)

prodej, dodávky, převod nebo vývoz vybavení, které může být použito k vnitřní represi, výhradně pro humanitární nebo ochranné účely,

| iv) | financování a poskytování finanční pomoci nebo technické pomoci související s vybavením uvedeným v písmenech i), ii) a iii) |
| --- | --- |

iv)

financování a poskytování finanční pomoci nebo technické pomoci související s vybavením uvedeným v písmenech i), ii) a iii)

pod podmínkou, že takový vývoz byl předem schválen příslušným orgánem.

2.   Článek 2 se nevztahuje na ochranné oděvy, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážené do Uzbekistánu zaměstnanci OSN, zaměstnanci EU, Společenství nebo jeho členských států, zástupci sdělovacích prostředků a pracovníky humanitárních a rozvojových organizací a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřeby.

Článek 3

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zabránily vstupu na svá území a průjezdu přes ně osobám uvedeným v příloze II, které jsou přímo zodpovědné za nepřiměřené a bezohledné použití síly v Andižanu a za maření nezávislého vyšetřování.

2.   Odstavec 1 nezavazuje členské státy odmítnout vstup svých státních příslušníků na své území.

3.   Odstavcem 1 nejsou dotčeny případy, kdy je členský stát vázán povinností podle mezinárodního práva, zejména

| i) | jako hostitelská země mezinárodní mezivládní organizace, |
| --- | --- |

i)

jako hostitelská země mezinárodní mezivládní organizace,

| ii) | jako hostitelská země mezinárodní konference svolané Organizací spojených národů nebo pod její záštitou, nebo |
| --- | --- |

ii)

jako hostitelská země mezinárodní konference svolané Organizací spojených národů nebo pod její záštitou, nebo

| iii) | podle mnohostranné dohody o výsadách a imunitách, nebo |
| --- | --- |

iii)

podle mnohostranné dohody o výsadách a imunitách, nebo

| iv) | podle smlouvy o smíru (Lateránský pakt) uzavřené mezi Svatou stolicí (Vatikánským městským státem) a Itálií. |
| --- | --- |

iv)

podle smlouvy o smíru (Lateránský pakt) uzavřené mezi Svatou stolicí (Vatikánským městským státem) a Itálií.

4.   Odstavec 3 se vztahuje rovněž na případy, kdy je členský stát hostitelskou zemí Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE).

5.   Rada je o řádně uvědomena o všech případech, kdy členské státy udělí výjimku podle odstavců 3 a 4.

6.   Členské státy mohou udělit výjimky z opatření podle odstavce 1, pokud je cesta odůvodněná na základě naléhavé humanitární potřeby nebo na základě účasti na mezivládních setkáních, včetně setkání podporovaných Evropskou unií, na kterých je veden politický dialog, který přímo podporuje demokracii, lidská práva a právní stát v Uzbekistánu.

7.   Členský stát, který si přeje udělit výjimku podle odstavce 6, tuto skutečnost písemně oznámí Radě. Pokud jeden nebo více členů Rady nevznese písemně námitku do dvou pracovních dnů od obdržení oznámení o navržené výjimce, považuje se výjimka za udělenou. Pokud jeden nebo více členů Rady námitku vznese, může o udělení navrhované výjimky rozhodnout Rada kvalifikovanou většinou.

8.   Pokud členský stát podle odstavců 3, 4, 6 a 7 povolí osobám uvedeným v příloze II vstup na své území nebo průjezd přes ně, je povolení omezeno na účel, pro který bylo uděleno, a na osoby, kterých se týká.

Článek 4

Nekonají se žádné technické schůze plánované podle Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé (1).

Článek 5

Tento společný postoj se použije po dobu dvanácti měsíců. Bude průběžně přezkoumáván. Pokud bude mít Rada za to, že jeho cílů nebylo dosaženo, bude prodloužen či případně změněn.

Článek 6

Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 7

Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 229, 31.5.1999, s. 3.

1

---

PŘÍLOHA I

Seznam vybavení, které může být použito k vnitřní represi

Vybavení k vnitřní represi podle čl. 1 odst. 2.

Níže uvedený seznam nezahrnuje předměty, které jsou zvlášť určené nebo upravené pro vojenské použití.

| 1. | Neprůstřelné přílby, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty a díly pro ně zvlášť určené. |
| --- | --- |

1.

Neprůstřelné přílby, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty a díly pro ně zvlášť určené.

| 2. | Zařízení zvlášť určená pro snímání otisků prstů. |
| --- | --- |

2.

Zařízení zvlášť určená pro snímání otisků prstů.

| 3. | Elektrické světlomety. |
| --- | --- |

3.

Elektrické světlomety.

| 4. | Neprůstřelné stavební přístroje. |
| --- | --- |

4.

Neprůstřelné stavební přístroje.

| 5. | Lovecké nože. |
| --- | --- |

5.

Lovecké nože.

| 6. | Výrobní zařízení zvlášť určená k výrobě brokovnic. |
| --- | --- |

6.

Výrobní zařízení zvlášť určená k výrobě brokovnic.

| 7. | Zařízení k ručnímu nabíjení střeliva. |
| --- | --- |

7.

Zařízení k ručnímu nabíjení střeliva.

| 8. | Zařízení pro odposlouchávání zpráv. |
| --- | --- |

8.

Zařízení pro odposlouchávání zpráv.

| 9. | Optické detektory pevných látek. |
| --- | --- |

9.

Optické detektory pevných látek.

| 10. | Hlavně se zesilovačem obrazu. |
| --- | --- |

10.

Hlavně se zesilovačem obrazu.

| 11. | Teleskopické zbraňové zaměřovače. |
| --- | --- |

11.

Teleskopické zbraňové zaměřovače.

| 12. | Zbraně s hladkým vývrtem a pro ně určené střelivo, které nejsou zvlášť určeny pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou






  — | signálních pistolí; |
| --- | --- | --- |

12.

Zbraně s hladkým vývrtem a pro ně určené střelivo, které nejsou zvlášť určeny pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou

—

signálních pistolí;

| — | vzduchových nebo nábojnicových střelných zbraní určených jako průmyslové nástroje nebo přístroje k omračování zvířat. |
| --- | --- |

—

vzduchových nebo nábojnicových střelných zbraní určených jako průmyslové nástroje nebo přístroje k omračování zvířat.

| 13. | Simulátory výcviku v používání střelných zbraní a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly a příslušenství. |
| --- | --- |

13.

Simulátory výcviku v používání střelných zbraní a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly a příslušenství.

| 14. | Bomby a granáty, které nejsou zvlášť určeny pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

14.

Bomby a granáty, které nejsou zvlášť určeny pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly.

| 15. | Neprůstřelné vesty, které neodpovídají vojenským normám nebo specifikacím, a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

15.

Neprůstřelné vesty, které neodpovídají vojenským normám nebo specifikacím, a pro ně zvlášť určené díly.

| 16. | Užitková terénní vozidla s pohonem všech kol, která byla vyrobena s balistickou ochranou nebo jí vybavena, a tvarované obrnění pro tato vozidla. |
| --- | --- |

16.

Užitková terénní vozidla s pohonem všech kol, která byla vyrobena s balistickou ochranou nebo jí vybavena, a tvarované obrnění pro tato vozidla.

| 17. | Vodní děla a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly. |
| --- | --- |

17.

Vodní děla a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly.

| 18. | Vozidla vybavená vodním dělem. |
| --- | --- |

18.

Vozidla vybavená vodním dělem.

| 19. | Vozidla zvlášť určená nebo upravená tak, aby elektřinou rozháněla útočící demonstranty, a díly zvlášť určené nebo upravené pro tento účel. |
| --- | --- |

19.

Vozidla zvlášť určená nebo upravená tak, aby elektřinou rozháněla útočící demonstranty, a díly zvlášť určené nebo upravené pro tento účel.

| 20. | Akustická zařízení, která výrobce nebo dodavatel uvádí jako vhodná pro účel kontroly nepokojů, a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

20.

Akustická zařízení, která výrobce nebo dodavatel uvádí jako vhodná pro účel kontroly nepokojů, a pro ně zvlášť určené díly.

| 21. | Okovy, řetězy, pouta a elektrické řemeny zvlášť určené pro znehybňování lidí s výjimkou






  — | pout, jejichž celkový maximální rozměr včetně řetězu nepřesahuje při zamčení 240 mm. |
| --- | --- | --- |

21.

Okovy, řetězy, pouta a elektrické řemeny zvlášť určené pro znehybňování lidí s výjimkou

—

pout, jejichž celkový maximální rozměr včetně řetězu nepřesahuje při zamčení 240 mm.

| 22. | Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají paralyzujících látek (například slzný plyn nebo dráždivý plyn), a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

22.

Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají paralyzujících látek (například slzný plyn nebo dráždivý plyn), a pro ně zvlášť určené díly.

| 23. | Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají elektrického šoku (včetně elektrických obušků, elektrických štítů, ochromujících střelných zbraní a střelných zbraní s elektrickými šipkami (taserů)), a díly určené nebo upravené pro tento účel. |
| --- | --- |

23.

Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají elektrického šoku (včetně elektrických obušků, elektrických štítů, ochromujících střelných zbraní a střelných zbraní s elektrickými šipkami (taserů)), a díly určené nebo upravené pro tento účel.

| 24. | Elektronická zařízení, která mohou detekovat uschované výbušniny, a pro ně zvlášť určené díly s výjimkou






  — | televizních nebo rentgenových kontrolních zařízení. |
| --- | --- | --- |

24.

Elektronická zařízení, která mohou detekovat uschované výbušniny, a pro ně zvlášť určené díly s výjimkou

—

televizních nebo rentgenových kontrolních zařízení.

| 25. | Zařízení na elektronické rušení určené k zabránění detonacím způsobeným dálkovým radiovým ovládáním provizorních zařízení a pro ně zvlášť určené díly. |
| --- | --- |

25.

Zařízení na elektronické rušení určené k zabránění detonacím způsobeným dálkovým radiovým ovládáním provizorních zařízení a pro ně zvlášť určené díly.

| 26. | Zařízení zvlášť určená pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek a detonačních kabelů, a pro ně zvlášť určené díly s výjimkou






  — | zařízení nebo dílů zvlášť určených pro zvláštní komerční využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiných zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (např. hustilky airbagů v automobilech, bleskosvody spouštěčů hasicích zařízení). |
| --- | --- | --- |

26.

Zařízení zvlášť určená pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek a detonačních kabelů, a pro ně zvlášť určené díly s výjimkou

—

zařízení nebo dílů zvlášť určených pro zvláštní komerční využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiných zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (např. hustilky airbagů v automobilech, bleskosvody spouštěčů hasicích zařízení).

| 27. | Zařízení určená pro odstraňování výbušného zařízení s výjimkou






  — | ochranných krytů bomb, |
| --- | --- | --- |

27.

Zařízení určená pro odstraňování výbušného zařízení s výjimkou

—

ochranných krytů bomb,

| — | kontejnerů určených pro předměty, o kterých je známo, že jsou improvizovanými výbušnými zařízeními, nebo o kterých existuje takové podezření. |
| --- | --- |

—

kontejnerů určených pro předměty, o kterých je známo, že jsou improvizovanými výbušnými zařízeními, nebo o kterých existuje takové podezření.

| 28. | Zařízení pro noční vidění a termovizi a hlavně se zesilovačem obrazu nebo čidla pevných látek pro ně určená. |
| --- | --- |

28.

Zařízení pro noční vidění a termovizi a hlavně se zesilovačem obrazu nebo čidla pevných látek pro ně určená.

| 29. | Nálože s lineárním ničivým působením. |
| --- | --- |

29.

Nálože s lineárním ničivým působením.

| 30. | Tyto výbušniny a příbuzné látky:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Tyto výbušniny a příbuzné látky:

—

amatol,

| — | nitrocelulóza (s obsahem dusíku větším než 12,5 %), |
| --- | --- |

—

nitrocelulóza (s obsahem dusíku větším než 12,5 %),

| — | nitroglykol, |
| --- | --- |

—

nitroglykol,

| — | pentaerytritol tetranitrát (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaerytritol tetranitrát (PETN),

| — | pikrylchlorid, |
| --- | --- |

—

pikrylchlorid,

| — | trinitrofenylmethylnitramin (tetryl), |
| --- | --- |

—

trinitrofenylmethylnitramin (tetryl),

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT).

| 31. | Software zvláště určený a technologie potřebné pro všechny uvedené položky. |
| --- | --- |

31.

Software zvláště určený a technologie potřebné pro všechny uvedené položky.

---

PŘÍLOHA II

Seznam osob uvedených v článku 3 tohoto společného postoje

| 1. | Příjmení, jméno: Almatov, Zakirdžon
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: ministr vnitra
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán
  Datum narození: 10. října 1949Místo narození (město a stát): Taškent, Uzbekistán
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0002600 (diplomatický pas)
  Státní příslušnost: Uzbekistán
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny |
| --- | --- |

1.

Příjmení, jméno: Almatov, Zakirdžon

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: ministr vnitra

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán

Datum narození:

Místo narození (město a stát): Taškent, Uzbekistán

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0002600 (diplomatický pas)

Státní příslušnost: Uzbekistán

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny

| 2. | Příjmení, jméno: Mullajonov, Tachir Ochunovič
  Také znám jako: Pravopisná varianta příjmení: Mullajanov
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: první náměstek ministra vnitra
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán
  Datum narození: 10. října 1950Místo narození (město a stát): Fergana, Uzbekistán
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0003586 (diplomatický pas), platnost do 5.11.2009
  Státní příslušnost: Uzbekistán
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny |
| --- | --- |

2.

Příjmení, jméno: Mullajonov, Tachir Ochunovič

Také znám jako: Pravopisná varianta příjmení: Mullajanov

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: první náměstek ministra vnitra

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán

Datum narození:

Místo narození (město a stát): Fergana, Uzbekistán

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0003586 (diplomatický pas), platnost do 5.11.2009

Státní příslušnost: Uzbekistán

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny

| 3. | Příjmení, jméno: Gulamov, Kadir Gafurovič
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: ministr obrany
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán
  Datum narození: 17. února 1945Místo narození (město a stát): Taškent, Uzbekistán
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0002284 (diplomatický pas), platnost do 24. října 2005
  Státní příslušnost: Uzbekistán
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny |
| --- | --- |

3.

Příjmení, jméno: Gulamov, Kadir Gafurovič

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: ministr obrany

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán

Datum narození:

Místo narození (město a stát): Taškent, Uzbekistán

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0002284 (diplomatický pas), platnost do 24. října 2005

Státní příslušnost: Uzbekistán

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny

| 4. | Příjmení, jméno: Ruslan Mirzajev
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: státní poradce Rady pro národní bezpečnost
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

4.

Příjmení, jméno: Ruslan Mirzajev

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: státní poradce Rady pro národní bezpečnost

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 5. | Příjmení, jméno: Saidullo Begalijevič Begalijev
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: guvernér Andižanské oblasti
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

5.

Příjmení, jméno: Saidullo Begalijevič Begalijev

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: guvernér Andižanské oblasti

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 6. | Příjmení, jméno: Kossimali Achmedov
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: generálmajor
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

6.

Příjmení, jméno: Kossimali Achmedov

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: generálmajor

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 7. | Příjmení, jméno: Jergašev, Ismail Jergaševič
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: generálmajor (v záloze)
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): není známa
  Datum narození: 5. srpna 1945Místo narození (město a stát): Vali Aitačaga, Uzbekistán
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Neuvedeno
  Státní příslušnost: Uzbekistán
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): Neuvedeny |
| --- | --- |

7.

Příjmení, jméno: Jergašev, Ismail Jergaševič

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: generálmajor (v záloze)

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): není známa

Datum narození:

Místo narození (město a stát): Vali Aitačaga, Uzbekistán

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Neuvedeno

Státní příslušnost: Uzbekistán

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): Neuvedeny

| 8. | Příjmení, jméno: Pavel Islamovič Jergašev
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: plukovník
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

8.

Příjmení, jméno: Pavel Islamovič Jergašev

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: plukovník

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 9. | Příjmení, jméno: Vladimir Adolfovič Mamo
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: generálmajor
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

9.

Příjmení, jméno: Vladimir Adolfovič Mamo

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: generálmajor

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 10. | Příjmení, jméno: Gregorij Pak
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: plukovník
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

10.

Příjmení, jméno: Gregorij Pak

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: plukovník

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 11. | Příjmení, jméno: Valerij Tadžijev
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: plukovník
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):
  Datum narození:
  Místo narození (město a stát):
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):
  Státní příslušnost:
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): |
| --- | --- |

11.

Příjmení, jméno: Valerij Tadžijev

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: plukovník

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát):

Datum narození:

Místo narození (město a stát):

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání):

Státní příslušnost:

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu):

| 12. | Příjmení, jméno: Inojatov, Rustam Raulovič
  Také znám jako:
  Pohlaví: Muž
  Hodnost, funkce: Ředitel Národní bezpečnostní služby (SNB)
  Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán
  Datum narození: 22. června 1944Místo narození (město a stát): Šerabád, Uzbekistán
  Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0003171 (diplomatický pas); také diplomatický pas č. 0001892 (doba platnosti skončila 15. září 2004)
  Státní příslušnost: Uzbekistán
  Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny |
| --- | --- |

12.

Příjmení, jméno: Inojatov, Rustam Raulovič

Také znám jako:

Pohlaví: Muž

Hodnost, funkce: Ředitel Národní bezpečnostní služby (SNB)

Adresa (č., ulice, PSČ, město, stát): Taškent, Uzbekistán

Datum narození:

Místo narození (město a stát): Šerabád, Uzbekistán

Číslo pasu nebo občanského průkazu (včetně uvedení státu, který ho vydal, a místa a data vydání): Pas č. DA 0003171 (diplomatický pas); také diplomatický pas č. 0001892 (doba platnosti skončila 15. září 2004)

Státní příslušnost: Uzbekistán

Další informace (např. jméno otce a matky, číslo účtu, číslo telefonu nebo faxu): neuvedeny

---

| 16.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/80

---

SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2005/793/SZBP

ze dne 14. listopadu 2005

o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 15 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 21. května 2002 přijala Rada společný postoj 2002/400/SZBP o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie (1), podle kterého jim byla poskytnuta vnitrostátní povolení ke vstupu na jejich území a k pobytu na něm platná na dobu do dvanácti měsíců. |
| --- | --- |

(1)

Dne 21. května 2002 přijala Rada společný postoj 2002/400/SZBP o dočasném přijetí určitých Palestinců členskými státy Evropské unie (1), podle kterého jim byla poskytnuta vnitrostátní povolení ke vstupu na jejich území a k pobytu na něm platná na dobu do dvanácti měsíců.

| (2) | Rada společnými postoji 2003/366/SZBP (2), 2004/493/SZBP (3) a 2004/748/SZBP (4) rozhodla, že platnost těchto povolení by měla být prodloužena o dvanáct měsíců a následně by platnost povolení ke vstupu měla být prodloužena o šest měsíců a platnost povolení k pobytu o dvanáct měsíců. |
| --- | --- |

(2)

Rada společnými postoji 2003/366/SZBP (2), 2004/493/SZBP (3) a 2004/748/SZBP (4) rozhodla, že platnost těchto povolení by měla být prodloužena o dvanáct měsíců a následně by platnost povolení ke vstupu měla být prodloužena o šest měsíců a platnost povolení k pobytu o dvanáct měsíců.

| (3) | Platnost těchto povolení by měla být prodloužena o dalších dvanáct měsíců, |
| --- | --- |

(3)

Platnost těchto povolení by měla být prodloužena o dalších dvanáct měsíců,

PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:

Článek 1

Členské státy uvedené v článku 2 společného postoje 2002/400/SZBP prodlouží platnost vnitrostátních povolení ke vstupu a k pobytu udělených podle článku 3 uvedeného společného postoje o dalších dvanáct měsíců.

Článek 2

Rada vyhodnotí uplatňování společného postoje 2002/400/SZBP do šesti měsíců od přijetí tohoto společného postoje.

Článek 3

Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 14. listopadu 2005.

Za Radu

T. JOWELL

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 33.

1

(2)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 51.

2

(3)  Úř. věst. L 181, 18.5.2004, s. 24.

3

(4)  Úř. věst. L 329, 4.11.2004, s. 20.

4

---