# Den Europæiske Unions L 91/29.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 91 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang29. marts 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 91

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang29. marts 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 498/2006 af 28. marts 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 499/2006 af 28. marts 2006 om indledning af en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 769/2002 på importen af kumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina ved import af kumarin afsendt fra Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien og Malaysia eller ej, og om at gøre denne import til genstand for registrering | 3 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 500/2006 af 28. marts 2006 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06 | 6 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 501/2006 af 28. marts 2006 om ændring af de eksportrestitutioner for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 446/2006 | 8 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 502/2006 af 28. marts 2006 om omfordeling af importrettigheder i henhold til forordning (EF) nr. 1081/1999 for tyre, køer og kvier af bestemte alpine racer og bjergracer, ikke bestemt til slagtning | 10 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 498/2006 af 28. marts 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 499/2006 af 28. marts 2006 om indledning af en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 769/2002 på importen af kumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina ved import af kumarin afsendt fra Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien og Malaysia eller ej, og om at gøre denne import til genstand for registrering

3

Kommissionens forordning (EF) nr. 500/2006 af 28. marts 2006 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06

6

Kommissionens forordning (EF) nr. 501/2006 af 28. marts 2006 om ændring af de eksportrestitutioner for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 446/2006

8

Kommissionens forordning (EF) nr. 502/2006 af 28. marts 2006 om omfordeling af importrettigheder i henhold til forordning (EF) nr. 1081/1999 for tyre, køer og kvier af bestemte alpine racer og bjergracer, ikke bestemt til slagtning

10

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. april 2004 om den støtteordning, som Italien har til hensigt at give til afsætningsvirksomheder i oksekødssektoren i Brescia-provinsen
  (meddelt under nummer K(2004) 1377) | 11 |
| | * | Kommissionens beslutning af 3. maj 2005 om støtteordningen enterprise capital funds som Det Forenede Kongerige påtænker at indføre
  (meddelt under nummer K(2005) 1144)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens beslutning af 28. marts 2006 om ændring af beslutning 2006/135/EF for så vidt angår oprettelse af område A og B i visse medlemsstater som følge af udbrud af højpatogen aviær influenza
  (meddelt under nummer K(2006) 1144)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens beslutning af 27. marts 2006 om ændring af beslutning 1999/217/EF for så vidt angår listen over aromastoffer, som anvendes i eller på levnedsmidler
  (meddelt under nummer K(2006) 899)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Kommissionens beslutning af 6. september 2005 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger, der er indeholdt i registre over flypassagerer, og som videregives til Canadas grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency)
  (meddelt under nummer K(2005) 3248)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens beslutning af 28. marts 2006 om midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Tyskland
  (meddelt under nummer K(2006) 1321)

   (
  1
  ) | 61 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 20. april 2004 om den støtteordning, som Italien har til hensigt at give til afsætningsvirksomheder i oksekødssektoren i Brescia-provinsen
  (meddelt under nummer K(2004) 1377)

(meddelt under nummer K(2004) 1377)

11

*

Kommissionens beslutning af 3. maj 2005 om støtteordningen enterprise capital funds som Det Forenede Kongerige påtænker at indføre
  (meddelt under nummer K(2005) 1144)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 1144)

1

16

*

Kommissionens beslutning af 28. marts 2006 om ændring af beslutning 2006/135/EF for så vidt angår oprettelse af område A og B i visse medlemsstater som følge af udbrud af højpatogen aviær influenza
  (meddelt under nummer K(2006) 1144)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 1144)

1

33

*

Kommissionens beslutning af 27. marts 2006 om ændring af beslutning 1999/217/EF for så vidt angår listen over aromastoffer, som anvendes i eller på levnedsmidler
  (meddelt under nummer K(2006) 899)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 899)

1

48

*

Kommissionens beslutning af 6. september 2005 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger, der er indeholdt i registre over flypassagerer, og som videregives til Canadas grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency)
  (meddelt under nummer K(2005) 3248)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 3248)

1

49

*

Kommissionens beslutning af 28. marts 2006 om midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Tyskland
  (meddelt under nummer K(2006) 1321)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 1321)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 498/2006

af 28. marts 2006

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 29. marts 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 28. marts 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 98,7 |
| 204 | 50,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 83,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 119,0 |
| 204 | 54,7 |
| 999 | 86,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,3 |
| 204 | 46,0 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 41,9 |
| 624 | 67,0 |
| 999 | 55,5 |
| 0805 50 10 | 624 | 66,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 76,0 |
| 400 | 126,1 |
| 404 | 92,9 |
| 508 | 82,3 |
| 512 | 74,8 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 81,9 |
| 999 | 89,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 512 | 60,9 |
| 528 | 73,6 |
| 720 | 43,0 |
| 999 | 65,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

98,7

204

50,0

212

102,0

999

83,6

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

119,0

204

54,7

999

86,9

0805 10 20

052

72,3

204

46,0

212

50,4

220

41,9

624

67,0

999

55,5

0805 50 10

624

66,0

999

66,0

0808 10 80

388

76,0

400

126,1

404

92,9

508

82,3

512

74,8

528

90,2

720

81,9

999

89,2

0808 20 50

388

83,2

512

60,9

528

73,6

720

43,0

999

65,2

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 499/2006

af 28. marts 2006

om indledning af en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 769/2002 på importen af kumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina ved import af kumarin afsendt fra Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien og Malaysia eller ej, og om at gøre denne import til genstand for registrering

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 13, stk. 3, artikel 14, stk. 3, og artikel 14, stk. 5,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   ANMODNING

| (1) | Kommissionen har modtaget en anmodning i henhold til artikel 13, stk. 3, i grundforordningen om at undersøge den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der er indført over for importen af kumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har modtaget en anmodning i henhold til artikel 13, stk. 3, i grundforordningen om at undersøge den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der er indført over for importen af kumarin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«).

| (2) | Anmodningen blev indgivet den 13. februar 2006 af European Chemical Industry Council (CEFIC) på vegne af den eneste producent, der tegner sig for 100 % af produktionen af kumarin i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Anmodningen blev indgivet den 13. februar 2006 af European Chemical Industry Council (CEFIC) på vegne af den eneste producent, der tegner sig for 100 % af produktionen af kumarin i Fællesskabet.

B.   VARE

| (3) | Den vare, der muligvis er genstand for omgåelse, er kumarin med oprindelse i Kina, som almindeligvis angives under KN-kode ex 2932 21 00 (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). Denne kode angives kun til orientering. |
| --- | --- |

(3)

Den vare, der muligvis er genstand for omgåelse, er kumarin med oprindelse i Kina, som almindeligvis angives under KN-kode ex 2932 21 00 (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). Denne kode angives kun til orientering.

| (4) | Den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er kumarin, afsendt fra Indonesien og Malaysia (i det følgende benævnt »den undersøgte vare«), der almindeligvis angives under de samme KN-koder som den pågældende vare. |
| --- | --- |

(4)

Den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er kumarin, afsendt fra Indonesien og Malaysia (i det følgende benævnt »den undersøgte vare«), der almindeligvis angives under de samme KN-koder som den pågældende vare.

C.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

| (5) | De gældende foranstaltninger, som muligvis er omgået, er antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 769/2002 (2). |
| --- | --- |

(5)

De gældende foranstaltninger, som muligvis er omgået, er antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 769/2002 (2).

D.   BEGRUNDELSE

| (6) | Anmodningen indeholder tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at antidumpingforanstaltningerne på importen af kumarin med oprindelse i Kina omgås ved omladning af kumarin via Indonesien og Malaysia. |
| --- | --- |

(6)

Anmodningen indeholder tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at antidumpingforanstaltningerne på importen af kumarin med oprindelse i Kina omgås ved omladning af kumarin via Indonesien og Malaysia.

| (7) | Der er fremlagt følgende beviser: | Det fremgår af anmodningen, at der er sket en betydelig ændring i handelsmønstret for eksporten fra Kina, Indonesien og Malaysia til Fællesskabet efter indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare, og at denne ændring ikke i tilstrækkelig grad kan begrundes med andet end indførelsen af tolden. |
| --- | --- | --- |

(7)

Der er fremlagt følgende beviser:

Det fremgår af anmodningen, at der er sket en betydelig ændring i handelsmønstret for eksporten fra Kina, Indonesien og Malaysia til Fællesskabet efter indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare, og at denne ændring ikke i tilstrækkelig grad kan begrundes med andet end indførelsen af tolden.

| | Årsagen til det ændrede handelsmønster synes at være, at kumarin med oprindelse i Kina omlades via Indonesien og Malaysia. |
| --- | --- |

Årsagen til det ændrede handelsmønster synes at være, at kumarin med oprindelse i Kina omlades via Indonesien og Malaysia.

| | Anmodningen indeholder desuden tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de afhjælpende virkninger af antidumpingforanstaltningerne over for den pågældende vare undergraves i henseende til både mængder og pris. En betydelig import af kumarin fra Indonesien og Malaysia synes at have erstattet importen af den pågældende vare. Desuden er der tilstrækkeligt bevis for, at denne øgede import sker til priser, der ligger betydeligt under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat ved den undersøgelse, som førte til de eksisterende foranstaltninger. |
| --- | --- |

Anmodningen indeholder desuden tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de afhjælpende virkninger af antidumpingforanstaltningerne over for den pågældende vare undergraves i henseende til både mængder og pris. En betydelig import af kumarin fra Indonesien og Malaysia synes at have erstattet importen af den pågældende vare. Desuden er der tilstrækkeligt bevis for, at denne øgede import sker til priser, der ligger betydeligt under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat ved den undersøgelse, som førte til de eksisterende foranstaltninger.

| | Endelig indeholder anmodningen tilstrækkelige beviser for, at kumarin sælges til dumpingpriser set i forhold til den normale værdi, der tidligere er fastsat for den pågældende vare. |
| --- | --- |

Endelig indeholder anmodningen tilstrækkelige beviser for, at kumarin sælges til dumpingpriser set i forhold til den normale værdi, der tidligere er fastsat for den pågældende vare.

| | Skulle det i løbet af undersøgelsen blive konstateret, at der foregår anden omgåelse via Indonesien og Malaysia end omladning, som er omfattet af grundforordningens artikel 13, vil en sådan praksis også blive undersøgt. |
| --- | --- |

Skulle det i løbet af undersøgelsen blive konstateret, at der foregår anden omgåelse via Indonesien og Malaysia end omladning, som er omfattet af grundforordningens artikel 13, vil en sådan praksis også blive undersøgt.

E.   PROCEDURE

| (8) | I lyset af ovenstående har Kommissionen konkluderet, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse i henhold til artikel 13 i grundforordningen og at gøre import af kumarin, der afsendes fra Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien og Malaysia eller ej, til genstand for registrering i overensstemmelse med artikel 14, stk. 5, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(8)

I lyset af ovenstående har Kommissionen konkluderet, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse i henhold til artikel 13 i grundforordningen og at gøre import af kumarin, der afsendes fra Indonesien og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien og Malaysia eller ej, til genstand for registrering i overensstemmelse med artikel 14, stk. 5, i grundforordningen.

a)   Spørgeskemaer

| (9) | For at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige i forbindelse med sin undersøgelse, vil Kommissionen sende spørgeskemaer til eksportører/producenter og sammenslutninger af eksportører/producenter i Indonesien og Malaysia, til eksportører/producenter og sammenslutninger af eksportører/producenter i Kina, til importørerne og til de importørsammenslutninger i Fællesskabet, som samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de eksisterende foranstaltninger, eller som er opført i anmodningen, og til myndighederne i Kina, Indonesien og Malaysia. Der kan også efter behov indhentes oplysninger fra EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(9)

For at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige i forbindelse med sin undersøgelse, vil Kommissionen sende spørgeskemaer til eksportører/producenter og sammenslutninger af eksportører/producenter i Indonesien og Malaysia, til eksportører/producenter og sammenslutninger af eksportører/producenter i Kina, til importørerne og til de importørsammenslutninger i Fællesskabet, som samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de eksisterende foranstaltninger, eller som er opført i anmodningen, og til myndighederne i Kina, Indonesien og Malaysia. Der kan også efter behov indhentes oplysninger fra EF-erhvervsgrenen.

| (10) | Under alle omstændigheder bør alle interesserede parter straks kontakte Kommissionen og ikke senere end den frist, der er fastsat i artikel 3 i denne forordning, for at finde ud af, om de er opført i anmodningen, og i givet fald anmode om et spørgeskema inden for den frist, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, i denne forordning, da fristen i forordningens artikel 3, stk. 2, gælder for alle interesserede parter. |
| --- | --- |

(10)

Under alle omstændigheder bør alle interesserede parter straks kontakte Kommissionen og ikke senere end den frist, der er fastsat i artikel 3 i denne forordning, for at finde ud af, om de er opført i anmodningen, og i givet fald anmode om et spørgeskema inden for den frist, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, i denne forordning, da fristen i forordningens artikel 3, stk. 2, gælder for alle interesserede parter.

| (11) | Myndighederne i Kina, Indonesien og Malaysia vil blive underrettet om indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(11)

Myndighederne i Kina, Indonesien og Malaysia vil blive underrettet om indledningen af undersøgelsen.

b)   Indhentning af oplysninger og afholdelse af høringer

| (12) | Alle interesserede parter opfordres til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at fremlægge dokumentation herfor. Kommissionen kan endvidere høre interesserede parter, forudsat at de fremsætter skriftlig anmodning herom og godtgør, at der er særlige grunde til, at de bør høres. |
| --- | --- |

(12)

Alle interesserede parter opfordres til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at fremlægge dokumentation herfor. Kommissionen kan endvidere høre interesserede parter, forudsat at de fremsætter skriftlig anmodning herom og godtgør, at der er særlige grunde til, at de bør høres.

c)   Fritagelse for registrering af import eller foranstaltninger

| (13) | Import af den undersøgte vare kan i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i grundforordningen fritages for registrering eller foranstaltninger, hvis importen ikke udgør en omgåelse. |
| --- | --- |

(13)

Import af den undersøgte vare kan i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i grundforordningen fritages for registrering eller foranstaltninger, hvis importen ikke udgør en omgåelse.

| (14) | Da den mulige omgåelse finder sted uden for Fællesskabet, kan der indrømmes fritagelser i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i grundforordningen for producenter af den pågældende vare, som kan bevise, at de ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter, der er omfattet af foranstaltningerne, og at det er blevet fastslået, at de ikke er involveret i omgåelse som defineret i artikel 13, stk. 1, og artikel 13, stk. 2, i grundforordningen. Producenter, som ønsker at opnå fritagelse, skal indgive en behørigt dokumenteret anmodning inden for den frist, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i denne forordning. |
| --- | --- |

(14)

Da den mulige omgåelse finder sted uden for Fællesskabet, kan der indrømmes fritagelser i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i grundforordningen for producenter af den pågældende vare, som kan bevise, at de ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter, der er omfattet af foranstaltningerne, og at det er blevet fastslået, at de ikke er involveret i omgåelse som defineret i artikel 13, stk. 1, og artikel 13, stk. 2, i grundforordningen. Producenter, som ønsker at opnå fritagelse, skal indgive en behørigt dokumenteret anmodning inden for den frist, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i denne forordning.

F.   REGISTRERING

| (15) | I henhold til artikel 14, stk. 5, i grundforordningen bør import af den undersøgte vare gøres til genstand for registrering for at sikre, at der kan opkræves antidumpingtold på et passende beløb med tilbagevirkende kraft fra datoen for registrering af importen af varer, der er afsendt fra Indonesien og Malaysia, hvis undersøgelsen skulle vise, at der er sket omgåelse. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til artikel 14, stk. 5, i grundforordningen bør import af den undersøgte vare gøres til genstand for registrering for at sikre, at der kan opkræves antidumpingtold på et passende beløb med tilbagevirkende kraft fra datoen for registrering af importen af varer, der er afsendt fra Indonesien og Malaysia, hvis undersøgelsen skulle vise, at der er sket omgåelse.

G.   FRISTER

| (16) | Af hensyn til en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken:






  — | interesserede parter kan give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter skriftligt og indsende besvarelser af spørgeskemaet eller andre oplysninger, der skal tages i betragtning i forbindelse med undersøgelsen |
| --- | --- | --- |

(16)

Af hensyn til en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken:

—

interesserede parter kan give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter skriftligt og indsende besvarelser af spørgeskemaet eller andre oplysninger, der skal tages i betragtning i forbindelse med undersøgelsen

| — | producenter i Indonesien og Malaysia kan anmode om fritagelse for registrering af import eller foranstaltninger |
| --- | --- |

—

producenter i Indonesien og Malaysia kan anmode om fritagelse for registrering af import eller foranstaltninger

| — | interesserede parter kan fremsætte skriftlig anmodning om at blive hørt af Kommissionen. |
| --- | --- |

—

interesserede parter kan fremsætte skriftlig anmodning om at blive hørt af Kommissionen.

| (17) | Det skal bemærkes, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for den i artikel 3 i denne forordning nævnte frist. |
| --- | --- |

(17)

Det skal bemærkes, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for den i artikel 3 i denne forordning nævnte frist.

H.   MANGLENDE SAMARBEJDSVILJE

| (18) | I tilfælde, hvor en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(18)

I tilfælde, hvor en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

| (19) | Konstateres det, at en berørt part har meddelt urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en interesseret part ikke samarbejder eller kun samarbejder delvis, og afgørelserne derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen, kan resultatet blive mindre gunstigt for den pågældende part, end hvis denne part havde udvist samarbejdsvilje — |
| --- | --- |

(19)

Konstateres det, at en berørt part har meddelt urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en interesseret part ikke samarbejder eller kun samarbejder delvis, og afgørelserne derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen, kan resultatet blive mindre gunstigt for den pågældende part, end hvis denne part havde udvist samarbejdsvilje —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Der indledes en undersøgelse i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96 for at fastslå, om importen til Fællesskabet af kumarin afsendt fra Indonesien og Malaysia, uanset om varen har oprindelse i Indonesien og Malaysia eller ej, og henhørende under KN-kode ex 2932 21 00 (Taric-kode 2932210016) omgår de foranstaltninger, der er indført ved forordning (EF) nr. 769/2002.

Artikel 2

Toldmyndighederne pålægges at træffe passende foranstaltninger til at registrere den i artikel 1 i denne forordning omhandlede import til Fællesskabet, jf. artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 384/96.

Registreringen ophører ni måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Kommissionen kan ved forordning give toldmyndighederne instruks om at ophøre med registrering af import til Fællesskabet af varer, der er fremstillet af producenter, som har anmodet om en fritagelse for registrering, og med hensyn til hvilke det er fastslået, at de ikke omgår antidumpingtolden.

Artikel 3

1.   Der kan anmodes om spørgeskemaer hos Kommissionen inden 15 dage fra offentliggørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Medmindre andet er angivet, skal interesserede parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter skriftligt og afgive besvarelser af spørgeskemaer eller alle andre oplysninger senest 40 dage fra datoen for offentliggørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende.

3.   Producenter i Indonesien og Malaysia, der anmoder om fritagelse for registrering af import eller foranstaltninger, skal indgive en behørigt dokumenteret anmodning inden for samme frist på 40 dage.

4.   Interesserede parter kan også anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 40 dage.

5.   Alle oplysninger vedrørende sagen, alle anmodninger om at blive hørt eller om at få tilsendt et spørgeskema samt anmodninger om fritagelse for registrering af import eller foranstaltninger fremsættes skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den interesserede parts navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer. Alle skriftlige redegørelser, herunder de oplysninger, der anmodes om i denne forordning, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som interesserede parter videregiver som fortroligt materiale, skal forsynes med påtegningen »Limited« (3) og skal i overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, i grundforordningen være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag, som skal forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 65 05

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EFT L 123 af 9.5.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1854/2003 (EUT L 272 af 23.10.2003, s. 1).

2

(3)  Dette betyder, at dokumentet kun er til intern brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det betragtes som et fortroligt dokument i henhold til artikel 19 i grundforordningen og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

3

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 500/2006

af 28. marts 2006

om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1423/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af sukkerprodukter undtagen melasse (2), særlig artikel 1, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2005 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2005 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2006 (4).

| (2) | Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 1423/95 — |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 1423/95 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1423/95 omhandlede produkter, og som for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, ændres og er vist i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 29. marts 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EFT L 141 af 24.6.1995, s. 16. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 624/98 (EFT L 85 af 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170 af 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 89 af 28.3.2006, s. 20.

4

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 99 og anvendes fra den 29. marts 2006

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 35,47 | 0,65 |
| 1701 11 90 (1) | 35,47 | 4,26 |
| 1701 12 10 (1) | 35,47 | 0,51 |
| 1701 12 90 (1) | 35,47 | 3,97 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

35,47

0,65

1701 11 90 (1)

35,47

4,26

1701 12 10 (1)

35,47

0,51

1701 12 90 (1)

35,47

3,97

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt II, til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 (EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt I, til forordning (EF) nr. 1260/2001.

(3)  Fastsat pr. 1 % indhold af saccharose.

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 501/2006

af 28. marts 2006

om ændring af de eksportrestitutioner for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 446/2006

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 27, stk. 5, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 446/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 446/2006 (2).

| (2) | Da de oplysninger, som Kommissionen for øjeblikket råder over, er meget forskellige fra dem, der fandtes på tidspunktet for vedtagelsen af forordning (EF) nr. 446/2006, bør disse restitutioner ændres — |
| --- | --- |

(2)

Da de oplysninger, som Kommissionen for øjeblikket råder over, er meget forskellige fra dem, der fandtes på tidspunktet for vedtagelsen af forordning (EF) nr. 446/2006, bør disse restitutioner ændres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De i forordning (EF) nr. 1260/2001 fastsatte eksportrestitutioner for de produkter, som omhandles i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 446/2006, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 29. marts 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 80 af 17.3.2006, s. 40.

2

---

BILAG

ÆNDREDE BELØB FOR EKSPORTRESTITUTIONER FOR HVIDT SUKKER OG RÅSUKKER I UFORARBEJDET STAND, DER SKAL ANVENDES FRA 29. MARTS 2006 (1)

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto | 0,2717 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:







  S00 | : | Alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre områder, proviantering og bestemmelsessteder, der ligestilles med eksport fra EU) undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro (inklusive Kosovo som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, bortset fra sukker, der er tilsat de produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 2201/96 (EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29). |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto

0,2717

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

S00

:

Alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre områder, proviantering og bestemmelsessteder, der ligestilles med eksport fra EU) undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro (inklusive Kosovo som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, bortset fra sukker, der er tilsat de produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 2201/96 (EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Fra den 1. februar 2005 finder de i bilaget anførte satser ikke anvendelse i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2005/45/EF af 22. december 2004 om indgåelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdede landbrugsprodukter (EUT L 23 af 26.1.2005, s. 17).

(2)  Dette beløb gælder for råsukker med en udbyttesats på 92 %. Hvis udbyttesatsen for det eksporterede råsukker er forskellig fra 92 %, beregnes restitutionsbeløbet efter bestemmelserne i artikel 28, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1260/2001.

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 502/2006

af 28. marts 2006

om omfordeling af importrettigheder i henhold til forordning (EF) nr. 1081/1999 for tyre, køer og kvier af bestemte alpine racer og bjergracer, ikke bestemt til slagtning

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1081/1999 af 26. maj 1999 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for import af tyre, køer og kvier af bestemte alpine racer og bjergracer, ikke bestemt til slagtning, om ophævelse af forordning (EF) nr. 1012/98 og om ændring af forordning (EF) nr. 1143/98 (2), særlig artikel 9, stk. 3, og

ud fra følgende betragtning:

I artikel 1 i forordning (EF) nr. 1081/1999 blev der for perioden fra den 1. juli 2005 til den 30. juni 2006 åbnet to toldkontingenter på hvert 5 000 dyr for tyre, køer og kvier af bestemte alpine racer og bjergracer, der ikke er bestemt til slagtning. I henhold til artikel 9 i denne forordning foretages der en omfordeling for hvert af de to toldkontingenter af de mængder, som der ikke er ansøgt om importlicens for pr. 15. marts 2006 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De mængder, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1081/1999, beløber sig til:

| — | 4 163 dyr for løbenummer 09.0001 |
| --- | --- |

—

4 163 dyr for løbenummer 09.0001

| — | 3 458 dyr for løbenummer 09.0003. |
| --- | --- |

—

3 458 dyr for løbenummer 09.0003.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 29. marts 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EFT L 131 af 27.5.1999, s. 15. Ændret ved forordning (EF) nr. 1096/2001 (EFT L 150 af 6.6.2001, s. 33).

2

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/11

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. april 2004

om den støtteordning, som Italien har til hensigt at give til afsætningsvirksomheder i oksekødssektoren i Brescia-provinsen

(meddelt under nummer K(2004) 1377)

Kun den italienske tekst er autentisk

(2006/249/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 27. juli 2001, registreret den 1. august 2001, anmeldte Italiens faste repræsentation ved Den Europæiske Union en støtteforanstaltning vedrørende indkøb af udstyr med henblik på at garantere oprindelsen og kvaliteten af oksekød. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 27. juli 2001, registreret den 1. august 2001, anmeldte Italiens faste repræsentation ved Den Europæiske Union en støtteforanstaltning vedrørende indkøb af udstyr med henblik på at garantere oprindelsen og kvaliteten af oksekød.

| (2) | Ved brev af henholdsvis 15. oktober 2001 (registreret den 16. oktober 2001) og 26. februar 2002 (registreret den 27. februar 2002) meddelte Italiens faste repræsentation ved Den Europæiske Union Kommissionen de supplerende oplysninger, som de italienske myndigheder var blevet anmodet om ved brev af 12. september 2001 og 28. november 2001. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af henholdsvis 15. oktober 2001 (registreret den 16. oktober 2001) og 26. februar 2002 (registreret den 27. februar 2002) meddelte Italiens faste repræsentation ved Den Europæiske Union Kommissionen de supplerende oplysninger, som de italienske myndigheder var blevet anmodet om ved brev af 12. september 2001 og 28. november 2001.

| (3) | Ved brev af 24. april 2002 meddelte Kommissionen Italien sin beslutning om at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, om den pågældende støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 24. april 2002 meddelte Kommissionen Italien sin beslutning om at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, om den pågældende støtteforanstaltning.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (1) af 18. juni 2002. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (1) af 18. juni 2002. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtteforanstaltning.

| (5) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede tredjeparter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede tredjeparter.

| (6) | Ved brev af 25. juni 2002, registreret den 27. juni 2002, meddelte Italien Kommissionen de sidste oplysninger om den planlagte foranstaltning. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 25. juni 2002, registreret den 27. juni 2002, meddelte Italien Kommissionen de sidste oplysninger om den planlagte foranstaltning.

II.   BESKRIVELSE

| (7) | Støtte til indkøb af udstyr, der skal garantere oprindelsen og kvaliteten af oksekød. |
| --- | --- |

(7)

Støtte til indkøb af udstyr, der skal garantere oprindelsen og kvaliteten af oksekød.

| (8) | Bevillingen til støtteforanstaltningen er på 103 291,38 EUR (svarende til 200 mio. ITL) fra Brescias Handelskammer. |
| --- | --- |

(8)

Bevillingen til støtteforanstaltningen er på 103 291,38 EUR (svarende til 200 mio. ITL) fra Brescias Handelskammer.

| (9) | Indtil udgangen af 2001. |
| --- | --- |

(9)

Indtil udgangen af 2001.

| (10) | Små og mellemstore handelsvirksomheder med 20 eller færre ansatte, der har lovligt hjemsted og er virksomme i Brescia-provinsen, som ikke har verserende tvister med de sociale myndigheder, har betalt deres bidrag til Handelskammeret, ikke er omfattet af nogen ordning om skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller ved at gå konkurs. |
| --- | --- |

(10)

Små og mellemstore handelsvirksomheder med 20 eller færre ansatte, der har lovligt hjemsted og er virksomme i Brescia-provinsen, som ikke har verserende tvister med de sociale myndigheder, har betalt deres bidrag til Handelskammeret, ikke er omfattet af nogen ordning om skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller ved at gå konkurs.

| (11) | Støtteforanstaltningen sigter mod at yde bidrag til indkøb af vægte tilsluttet et it-system (hardware og software), der gør det muligt for Kvalitetsforbedringscentret at attestere oksekødets oprindelse og den hertilhørende kontrol af mælk og oksekød fra Brescia. |
| --- | --- |

(11)

Støtteforanstaltningen sigter mod at yde bidrag til indkøb af vægte tilsluttet et it-system (hardware og software), der gør det muligt for Kvalitetsforbedringscentret at attestere oksekødets oprindelse og den hertilhørende kontrol af mælk og oksekød fra Brescia.

| (12) | I støtteforanstaltningens oprindelige udgave var støttemodtagerne små og mellemstore kødafsætningsvirksomheder i servicesektoren og i meget mindre grad forretninger, der sælger kød direkte til forbrugerne. De sidstnævnte er imidlertid blevet udelukket fra foranstaltningen, som meddelt af de italienske myndigheder ved brev af 25. juni 2002. I sin endelige udgave er kun små og mellemstore afsætningsvirksomheder (slagterforretninger), der sælger certificeret oksekød, støtteberettigede. |
| --- | --- |

(12)

I støtteforanstaltningens oprindelige udgave var støttemodtagerne små og mellemstore kødafsætningsvirksomheder i servicesektoren og i meget mindre grad forretninger, der sælger kød direkte til forbrugerne. De sidstnævnte er imidlertid blevet udelukket fra foranstaltningen, som meddelt af de italienske myndigheder ved brev af 25. juni 2002. I sin endelige udgave er kun små og mellemstore afsætningsvirksomheder (slagterforretninger), der sælger certificeret oksekød, støtteberettigede.

| (13) | I støtteforanstaltningens oprindelige udgave var den udformet således: | 40 % af købsprisen for vægte til kødafsætningsvirksomheder |
| --- | --- | --- |

(13)

I støtteforanstaltningens oprindelige udgave var den udformet således:

40 % af købsprisen for vægte til kødafsætningsvirksomheder

| | 50 % til de virksomheder, der sælger kød direkte til forbrugeren i provinsens ugunstigt stillede områder |
| --- | --- |

50 % til de virksomheder, der sælger kød direkte til forbrugeren i provinsens ugunstigt stillede områder

| | 40 % til de virksomheder, der sælger kød direkte til forbrugeren i provinsens ikke ugunstigt stillede områder. |
| --- | --- |

40 % til de virksomheder, der sælger kød direkte til forbrugeren i provinsens ikke ugunstigt stillede områder.

| | Efter udelukkelsen af slagterforretninger blev støtteintensiteten fastsat til 40 %. |
| --- | --- |

Efter udelukkelsen af slagterforretninger blev støtteintensiteten fastsat til 40 %.

| (14) | Det maksimale støttebeløb til hver enkelt virksomhed må ikke overstige 1 291,15 EUR (svarende til 2,5 mio. ITL). |
| --- | --- |

(14)

Det maksimale støttebeløb til hver enkelt virksomhed må ikke overstige 1 291,15 EUR (svarende til 2,5 mio. ITL).

| (15) | Støtten kan ikke kumuleres med anden støtte fra staten eller andre offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

(15)

Støtten kan ikke kumuleres med anden støtte fra staten eller andre offentlige myndigheder.

| (16) | Ansøgninger om støtte indgivet forud for offentliggørelsesdatoen for indkaldelsen af bud er ikke støtteberettigede. Støtteydelsen gives kun, hvis den godkendes af Kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Ansøgninger om støtte indgivet forud for offentliggørelsesdatoen for indkaldelsen af bud er ikke støtteberettigede. Støtteydelsen gives kun, hvis den godkendes af Kommissionen.

III.   INDLEDNING AF FREMGANGSMÅDEN I MEDFØR AF EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2

| (17) | Kommissionen indledte proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den var i tvivl om støtteforanstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen indledte proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den var i tvivl om støtteforanstaltningens forenelighed med fællesmarkedet.

| (18) | Kommissionen var især i tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet på grund af mangler i de oplysninger, som Italien havde givet. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen var især i tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet på grund af mangler i de oplysninger, som Italien havde givet.

| (19) | For det første gav de italienske myndigheder ikke nogen oplysninger om mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd. Handelskammeret har begrænset sig til at anføre, at ovennævnte normer ikke henhørte under dets resortområde. |
| --- | --- |

(19)

For det første gav de italienske myndigheder ikke nogen oplysninger om mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd. Handelskammeret har begrænset sig til at anføre, at ovennævnte normer ikke henhørte under dets resortområde.

| (20) | For det andet har Handelskammeret ikke givet nogen bemærkninger til afsætningsmulighederne for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(20)

For det andet har Handelskammeret ikke givet nogen bemærkninger til afsætningsmulighederne for de pågældende produkter.

| (21) | Disse manglende oplysninger har bragt Kommissionen i tvivl om nogle af betingelserne under pkt. 4.2 og 4.3 i EF-rammebestemmelser for statsstøtte i landbrugssektoren. |
| --- | --- |

(21)

Disse manglende oplysninger har bragt Kommissionen i tvivl om nogle af betingelserne under pkt. 4.2 og 4.3 i EF-rammebestemmelser for statsstøtte i landbrugssektoren.

| (22) | Et andet problem, der dukkede op under den foreløbige undersøgelse var kontrollen med kumulerede støttebidrag. I betragtning af støtteforanstaltningens art foreslog Kommissionen, at der sammen med regionen Lombardiets myndigheder oprettes en kontrolordning for at undgå støttekumulering. I forbindelse med de supplerende oplysninger, der blev meddelt Kommissionen, erklærede Handelskammeret sig rede til at foretage en kontrol af 10 % af forelagte støtteansøgninger. En sådan kontrol forekommer Kommissionen utilstrækkelig, idet det ikke kan udelukkes, at støttemodtagere får støtte fra forskellige kilder med den risiko til følge, at de tilladte støttesatser overskrides. |
| --- | --- |

(22)

Et andet problem, der dukkede op under den foreløbige undersøgelse var kontrollen med kumulerede støttebidrag. I betragtning af støtteforanstaltningens art foreslog Kommissionen, at der sammen med regionen Lombardiets myndigheder oprettes en kontrolordning for at undgå støttekumulering. I forbindelse med de supplerende oplysninger, der blev meddelt Kommissionen, erklærede Handelskammeret sig rede til at foretage en kontrol af 10 % af forelagte støtteansøgninger. En sådan kontrol forekommer Kommissionen utilstrækkelig, idet det ikke kan udelukkes, at støttemodtagere får støtte fra forskellige kilder med den risiko til følge, at de tilladte støttesatser overskrides.

IV.   ITALIENS BEMÆRKNINGER

| (23) | I brev af 25. juni 2002, registreret den 26. juni 2002, forpligtede Italien sig til kun at yde støtte til slagterforretninger, der sælger oksekød attesteret i overensstemmelse med specifikationer godkendt af Landbrugs- og Skovbrugsministeriet. Disse virksomheder er på forhånd blevet kontrolleret for at efterprøve, at de overholder mindstekravene for miljø, hygiejne og dyrevelfærd. |
| --- | --- |

(23)

I brev af 25. juni 2002, registreret den 26. juni 2002, forpligtede Italien sig til kun at yde støtte til slagterforretninger, der sælger oksekød attesteret i overensstemmelse med specifikationer godkendt af Landbrugs- og Skovbrugsministeriet. Disse virksomheder er på forhånd blevet kontrolleret for at efterprøve, at de overholder mindstekravene for miljø, hygiejne og dyrevelfærd.

| (24) | Italien har ligeledes bekræftet, at der findes afsætningsmuligheder, eftersom modtagerne er afsætningsvirksomheder i detailledet. |
| --- | --- |

(24)

Italien har ligeledes bekræftet, at der findes afsætningsmuligheder, eftersom modtagerne er afsætningsvirksomheder i detailledet.

| (25) | Hvad angår overholdelse af kriteriet om, at støttebidrag ikke kan kumuleres, har de italienske myndigheder forsikret om, at reglerne for kumulering for alle støttemodtagere vil blive efterprøvet sammen med regionen Lombardiets myndigheder. |
| --- | --- |

(25)

Hvad angår overholdelse af kriteriet om, at støttebidrag ikke kan kumuleres, har de italienske myndigheder forsikret om, at reglerne for kumulering for alle støttemodtagere vil blive efterprøvet sammen med regionen Lombardiets myndigheder.

V.   VURDERING AF STØTTEN

| (26) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. De i den pågældende beslutning omhandlede støtteforanstaltninger omfattes af denne definition af følgende grunde. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. De i den pågældende beslutning omhandlede støtteforanstaltninger omfattes af denne definition af følgende grunde.

| (27) | Den finansiering, Handelskamrene yder, anses som offentlig finansiering i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, da virksomhedernes deltagelse i disse offentligretlige organer er obligatorisk såvel som de medlemsgebyr, de betaler. Kommissionen har desuden allerede tidligere undersøgt italienske handelskamres støtteforanstaltninger (2). |
| --- | --- |

(27)

Den finansiering, Handelskamrene yder, anses som offentlig finansiering i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, da virksomhedernes deltagelse i disse offentligretlige organer er obligatorisk såvel som de medlemsgebyr, de betaler. Kommissionen har desuden allerede tidligere undersøgt italienske handelskamres støtteforanstaltninger (2).

| (28) | Støtteforanstaltningerne begunstiger nogle virksomheder og nogle aktører (små og mellemstore virksomheder i sektoren for afsætning af landbrugsprodukter). |
| --- | --- |

(28)

Støtteforanstaltningerne begunstiger nogle virksomheder og nogle aktører (små og mellemstore virksomheder i sektoren for afsætning af landbrugsprodukter).

| (29) | Foranstaltningerne kan påvirke samhandlen i betragtning af den betydning, som afsætning af forarbejdede produkter har (de udgør en væsentlig del af landbrugshandlen: i 1998 importerede Italien f.eks. landbrugsprodukter for 15,222 mia. ECU og eksporterede for 9,679 mia. ECU; samme år beløb samhandlen med landbrugsprodukter i EU sig til 128,256 mia. ECU og importen til 132,458 mia. ECU). |
| --- | --- |

(29)

Foranstaltningerne kan påvirke samhandlen i betragtning af den betydning, som afsætning af forarbejdede produkter har (de udgør en væsentlig del af landbrugshandlen: i 1998 importerede Italien f.eks. landbrugsprodukter for 15,222 mia. ECU og eksporterede for 9,679 mia. ECU; samme år beløb samhandlen med landbrugsprodukter i EU sig til 128,256 mia. ECU og importen til 132,458 mia. ECU).

| (30) | Ikke desto mindre kan nogle tilfælde omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, i undtagelsestilfælde anses for forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(30)

Ikke desto mindre kan nogle tilfælde omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, i undtagelsestilfælde anses for forenelige med fællesmarkedet.

| (31) | I betragtning af den ovenfor beskrevne støtteforanstaltning er den eneste mulige undtagelse i dette tilfælde den i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anførte, nemlig støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning af den ovenfor beskrevne støtteforanstaltning er den eneste mulige undtagelse i dette tilfælde den i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anførte, nemlig støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (32) | For at kunne anvende undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtten til investering i forarbejdnings- og afsætningssektoren for landbrugsprodukter være i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (3). Hvis denne forordning ikke finder anvendelse, eller hvis alle relevante betingelser ikke er overholdt, skal støtten vurderes i lyset af rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (4) (i det følgende »rammebestemmelserne«). |
| --- | --- |

(32)

For at kunne anvende undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtten til investering i forarbejdnings- og afsætningssektoren for landbrugsprodukter være i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (3). Hvis denne forordning ikke finder anvendelse, eller hvis alle relevante betingelser ikke er overholdt, skal støtten vurderes i lyset af rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (4) (i det følgende »rammebestemmelserne«).

| (33) | Eftersom den pågældende støtte er begrænset til små og mellemstore afsætningsvirksomheder, finder forordning (EF) nr. 1/2004 anvendelse. Hvad angår navnlig støtte til investering i forarbejdnings- og/eller afsætningssektoren for landbrugsprodukter, skal vurderingen af støttens forenelighed baseres på artikel 7 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den pågældende støtte er begrænset til små og mellemstore afsætningsvirksomheder, finder forordning (EF) nr. 1/2004 anvendelse. Hvad angår navnlig støtte til investering i forarbejdnings- og/eller afsætningssektoren for landbrugsprodukter, skal vurderingen af støttens forenelighed baseres på artikel 7 i nævnte forordning.

| (34) | I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1/2004 kan der ydes støtte til investeringer i forarbejdning og/eller afsætning af landbrugsprodukter, hvis følgende betingelser er overholdt:






  a) | der må kun ydes støtte til økonomisk levedygtige landbrugsbedrifter |
| --- | --- | --- |

(34)

I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1/2004 kan der ydes støtte til investeringer i forarbejdning og/eller afsætning af landbrugsprodukter, hvis følgende betingelser er overholdt:

a)

der må kun ydes støtte til økonomisk levedygtige landbrugsbedrifter

| b) | disse virksomheder skal være i stand til at opfylde nyindførte mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd |
| --- | --- |

b)

disse virksomheder skal være i stand til at opfylde nyindførte mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd

| c) | støtteintensiteten må ikke overskride 50 % af støtteberettigede investeringer i mål 1-regioner og 40 % i andre regioner |
| --- | --- |

c)

støtteintensiteten må ikke overskride 50 % af støtteberettigede investeringer i mål 1-regioner og 40 % i andre regioner

| d) | støtteberettigede udgifter kan omfatte udgifter til bygning, erhvervelse eller forbedring af fast ejendom, nye maskiner og nyt udstyr og generalomkostninger |
| --- | --- |

d)

støtteberettigede udgifter kan omfatte udgifter til bygning, erhvervelse eller forbedring af fast ejendom, nye maskiner og nyt udstyr og generalomkostninger

| e) | der skal foreligge tilstrækkeligt bevis for, at der i fremtiden findes normale afsætningsmuligheder for de pågældende produkter. Vurderingen af, om der findes normale afsætningsmuligheder, foretages af et offentligt organ eller af en tredjemand, der er uafhængig af støttemodtageren |
| --- | --- |

e)

der skal foreligge tilstrækkeligt bevis for, at der i fremtiden findes normale afsætningsmuligheder for de pågældende produkter. Vurderingen af, om der findes normale afsætningsmuligheder, foretages af et offentligt organ eller af en tredjemand, der er uafhængig af støttemodtageren

| f) | støtten må ikke være begrænset til specifikke landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

f)

støtten må ikke være begrænset til specifikke landbrugsprodukter.

| (35) | Det fremgår imidlertid af beskrivelsen af støtteforanstaltningen, at i modsætning til det under litra f) anførte, er den pågældende investering begrænset til oksekødssektoren. Følgelig er alle kriterier i forordning (EF) nr. 1/2004 ikke overholdt, og støtten skal derfor vurderes i lyset af rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(35)

Det fremgår imidlertid af beskrivelsen af støtteforanstaltningen, at i modsætning til det under litra f) anførte, er den pågældende investering begrænset til oksekødssektoren. Følgelig er alle kriterier i forordning (EF) nr. 1/2004 ikke overholdt, og støtten skal derfor vurderes i lyset af rammebestemmelserne.

| (36) | I oplysningerne meddelt ved brev af 25. juni 2002 præciserer de italienske myndigheder, at støtten udelukkende gives til afsætningsvirsomheder (slagterforretninger), der sælger certificeret oksekød. I betragtning heraf er de bestemmelser, der skal overholdes for at undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan finde anvendelse, dem der er anført i pkt. 4.2 i rammebestemmelserne (»Støtte til investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter«). |
| --- | --- |

(36)

I oplysningerne meddelt ved brev af 25. juni 2002 præciserer de italienske myndigheder, at støtten udelukkende gives til afsætningsvirsomheder (slagterforretninger), der sælger certificeret oksekød. I betragtning heraf er de bestemmelser, der skal overholdes for at undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan finde anvendelse, dem der er anført i pkt. 4.2 i rammebestemmelserne (»Støtte til investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter«).

| (37) | I henhold til pkt. 4.2 i rammebestemmelserne kan støtte til investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter godkendes, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | støttemodtagernes virksomheder skal dokumentere deres levedygtighed |
| --- | --- | --- |

(37)

I henhold til pkt. 4.2 i rammebestemmelserne kan støtte til investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter godkendes, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

støttemodtagernes virksomheder skal dokumentere deres levedygtighed

| b) | disse virksomheder skal være i stand til at opfylde nyindførte mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd |
| --- | --- |

b)

disse virksomheder skal være i stand til at opfylde nyindførte mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd

| c) | støtteintensiteten må ikke overskride 50 % af støtteberettigede investeringer i mål 1-regioner og 40 % i andre regioner |
| --- | --- |

c)

støtteintensiteten må ikke overskride 50 % af støtteberettigede investeringer i mål 1-regioner og 40 % i andre regioner

| d) | støtteberettigede udgifter omfatter udgifter til bygning, erhvervelse eller forbedring af fast ejendom, nye maskiner og nyt udstyr og generalomkostninger |
| --- | --- |

d)

støtteberettigede udgifter omfatter udgifter til bygning, erhvervelse eller forbedring af fast ejendom, nye maskiner og nyt udstyr og generalomkostninger

| e) | der skal findes normale afsætningsmuligheder for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

e)

der skal findes normale afsætningsmuligheder for de pågældende produkter.

| (38) | Med hensyn til levedygtighedskriteriet er betingelserne for støtteberettigelse, navnlig udelukkelse af virksomheder hvis bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs, at de kan garantere overholdelse af kriteriet under litra a). |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til levedygtighedskriteriet er betingelserne for støtteberettigelse, navnlig udelukkelse af virksomheder hvis bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs, at de kan garantere overholdelse af kriteriet under litra a).

| (39) | Hvad angår opfyldelse af mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd, der er en af grundene til, at Kommissionen havde indledt fremgangsmåden i traktatens artikel 88, stk. 2, forpligtede de italienske myndigheder sig i brev af 25. juni 2002 til at godkende støtten udelukkende til slagterforretninger, der sælger oksekød, der er certificeret efter specifikationer godkendt af Landbrugs- og Skovbrugsministeriet. Disse virksomheder er på forhånd blevet kontrolleret for at efterprøve, at de overholder mindstekravene for miljø, hygiejne og dyrevelfærd. Følgelig kan kriteriet i litra b) anses for at være overholdt. |
| --- | --- |

(39)

Hvad angår opfyldelse af mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd, der er en af grundene til, at Kommissionen havde indledt fremgangsmåden i traktatens artikel 88, stk. 2, forpligtede de italienske myndigheder sig i brev af 25. juni 2002 til at godkende støtten udelukkende til slagterforretninger, der sælger oksekød, der er certificeret efter specifikationer godkendt af Landbrugs- og Skovbrugsministeriet. Disse virksomheder er på forhånd blevet kontrolleret for at efterprøve, at de overholder mindstekravene for miljø, hygiejne og dyrevelfærd. Følgelig kan kriteriet i litra b) anses for at være overholdt.

| (40) | Eftersom kun afsætningsvirksomheder er støtteberettigede, er støtteintensiteten fastsat til 40 % af de støtteberettigede udgifter uden mulighed for ændring. Den pågældende støtteintensitet er i overensstemmelse med kriteriet i litra c) ovenfor. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom kun afsætningsvirksomheder er støtteberettigede, er støtteintensiteten fastsat til 40 % af de støtteberettigede udgifter uden mulighed for ændring. Den pågældende støtteintensitet er i overensstemmelse med kriteriet i litra c) ovenfor.

| (41) | Støtten gives til indkøb af vægte, dvs. udstyr omfattet af definitionen på støtteberettigede udgifter under litra d). |
| --- | --- |

(41)

Støtten gives til indkøb af vægte, dvs. udstyr omfattet af definitionen på støtteberettigede udgifter under litra d).

| (42) | Med hensyn til afsætningsmulighederne gav de italienske myndigheder i brevet af 25. juni 2002 de manglende oplysninger, der havde bragt Kommissionen i tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet. I betragtning af at støttemodtagerne er levedygtige afsætningsvirksomheder, og at den pågældende investering ikke øger produktionskapaciteten, kan kriteriet under litra e) anses for at være overholdt. |
| --- | --- |

(42)

Med hensyn til afsætningsmulighederne gav de italienske myndigheder i brevet af 25. juni 2002 de manglende oplysninger, der havde bragt Kommissionen i tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet. I betragtning af at støttemodtagerne er levedygtige afsætningsvirksomheder, og at den pågældende investering ikke øger produktionskapaciteten, kan kriteriet under litra e) anses for at være overholdt.

| (43) | Et andet aspekt, der fik Kommissionen til at indlede fremgangsmåden i traktatens artikel 88, stk. 2, var, at kontrollen med kumulering af støtte forekom utilstrækkelig. I brev af 25. juni 2002 forpligtede de italienske myndigheder sig imidlertid til sammen med regionen Lombardiet at foretage kontrol af alle støtteansøgninger. Hermed blev Kommissionens tvivl desangående fejet bort. |
| --- | --- |

(43)

Et andet aspekt, der fik Kommissionen til at indlede fremgangsmåden i traktatens artikel 88, stk. 2, var, at kontrollen med kumulering af støtte forekom utilstrækkelig. I brev af 25. juni 2002 forpligtede de italienske myndigheder sig imidlertid til sammen med regionen Lombardiet at foretage kontrol af alle støtteansøgninger. Hermed blev Kommissionens tvivl desangående fejet bort.

VI.   KONKLUSIONER

| (44) | I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at den støtte, som Brescias Handelskammer har til hensigt at yde oksekødsafsætningsvirksomheder til køb af vægte, er forenelig med bestemmelserne i pkt. 4.2 i rammebestemmelserne for landbrugssektoren. Støtteforanstaltningen kan følgelig omfattes af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) — |
| --- | --- |

(44)

I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at den støtte, som Brescias Handelskammer har til hensigt at yde oksekødsafsætningsvirksomheder til køb af vægte, er forenelig med bestemmelserne i pkt. 4.2 i rammebestemmelserne for landbrugssektoren. Støtteforanstaltningen kan følgelig omfattes af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den af Italien planlagte støtteforanstaltning for afsætningsvirksomheder i oksekødssektoren i Brescia-provinsen er forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Denne støtte godkendes derfor.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT C 145 af 18.6.2002, s. 2.

1

(2)  Jf. Støtte nr. N 708/2000, godkendt af Kommissionen den 24.1.2001 (brev SG (2001) D/285437).

2

(3)  EUT L 1 af 3.1.2004, s. 1.

3

(4)  EFT C 232 af 12.8.2000, s. 19.

4

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 3. maj 2005

om støtteordningen »enterprise capital funds« som Det Forenede Kongerige påtænker at indføre

(meddelt under nummer K(2005) 1144)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/250/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at udtale sig i sagen i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   PROCEDURE

| 1. | Ved brev af 25. november 2003, der registreredes i Kommissionen den 26. november 2003, anmeldte de britiske myndigheder i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ovennævnte ordning til Kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Ved brev af 25. november 2003, der registreredes i Kommissionen den 26. november 2003, anmeldte de britiske myndigheder i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ovennævnte ordning til Kommissionen.

| 2. | Ved brev D/58191 af 19. december 2003 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger vedrørende den anmeldte foranstaltning. |
| --- | --- |

2.

Ved brev D/58191 af 19. december 2003 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger vedrørende den anmeldte foranstaltning.

| 3. | Det Forenede Kongeriges myndigheder sendte de ønskede oplysninger ved brev af 30. januar 2004, der registreredes i Kommissionen den 3. februar 2004, og brev af 19. marts 2004, der registreredes i Kommissionen den 25. marts 2004. |
| --- | --- |

3.

Det Forenede Kongeriges myndigheder sendte de ønskede oplysninger ved brev af 30. januar 2004, der registreredes i Kommissionen den 3. februar 2004, og brev af 19. marts 2004, der registreredes i Kommissionen den 25. marts 2004.

| 4. | Ved brev af 7. maj 2004 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 7. maj 2004 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning.

| 5. | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

5.

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.

| 6. | Ved brev af 11. juni 2004, der blev registreret i Kommissionen den 16. juni 2004, fremsatte Det Forenede Kongerige sin reaktion på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

6.

Ved brev af 11. juni 2004, der blev registreret i Kommissionen den 16. juni 2004, fremsatte Det Forenede Kongerige sin reaktion på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren.

| 7. | Kommissionen har modtaget bemærkninger fra 20 interesserede parter:






  (a) | ved brev af 20. september 2004, der registreredes i Kommissionen den 23. september 2004, |
| --- | --- | --- |

7.

Kommissionen har modtaget bemærkninger fra 20 interesserede parter:

(a)

ved brev af 20. september 2004, der registreredes i Kommissionen den 23. september 2004,

| (b) | ved brev af 9. september 2004, der registreredes i Kommissionen den 28. september 2004, |
| --- | --- |

(b)

ved brev af 9. september 2004, der registreredes i Kommissionen den 28. september 2004,

| (c) | ved brev af 22. september 2004, der registreredes i Kommissionen den 29. september 2004, |
| --- | --- |

(c)

ved brev af 22. september 2004, der registreredes i Kommissionen den 29. september 2004,

| (d) | ved brev af 1. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 4. oktober 2004, |
| --- | --- |

(d)

ved brev af 1. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 4. oktober 2004,

| (e) | ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(e)

ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (f) | ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(f)

ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (g) | ved brev af 7. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(g)

ved brev af 7. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (h) | ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 7. oktober 2004, |
| --- | --- |

(h)

ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 7. oktober 2004,

| (i) | ved brev af 7. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(i)

ved brev af 7. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (j) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(j)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (k) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(k)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (l) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(l)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (m) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(m)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (n) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag, |
| --- | --- |

(n)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den samme dag,

| (o) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004, |
| --- | --- |

(o)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004,

| (p) | ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004, |
| --- | --- |

(p)

ved brev af 6. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004,

| (q) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004, |
| --- | --- |

(q)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004,

| (r) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004, |
| --- | --- |

(r)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004,

| (s) | ved brev af 7. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004, |
| --- | --- |

(s)

ved brev af 7. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 11. oktober 2004,

| (t) | ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 12. oktober 2004. |
| --- | --- |

(t)

ved brev af 8. oktober 2004, der registreredes i Kommissionen den 12. oktober 2004.

| 8. | Ved brev D/57629 af 25. oktober 2004 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til Det Forenede Kongerige, som fik mulighed for at kommentere dem. |
| --- | --- |

8.

Ved brev D/57629 af 25. oktober 2004 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til Det Forenede Kongerige, som fik mulighed for at kommentere dem.

| 9. | Det Forenede Kongeriges holdning til bemærkningerne fra tredjemand blev modtaget ved brev af 23. november 2004, som blev registreret i Kommissionen den 24. november 2004. |
| --- | --- |

9.

Det Forenede Kongeriges holdning til bemærkningerne fra tredjemand blev modtaget ved brev af 23. november 2004, som blev registreret i Kommissionen den 24. november 2004.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

II.1.   Formålet med foranstaltningen

| 10. | Formålet med foranstaltningen er at øge egenkapitalen for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Det Forenede Kongerige, der forsøger at rejse startkapital på mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

10.

Formålet med foranstaltningen er at øge egenkapitalen for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Det Forenede Kongerige, der forsøger at rejse startkapital på mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

| 11. | Foranstaltningen vil tilvejebringe finansiering for godkendte iværksætterkapitalfonde (ECF). Finansieringen og de påløbne renter samt udbytte tilbagebetales af de enkelte iværksætterkapitalfonde. |
| --- | --- |

11.

Foranstaltningen vil tilvejebringe finansiering for godkendte iværksætterkapitalfonde (ECF). Finansieringen og de påløbne renter samt udbytte tilbagebetales af de enkelte iværksætterkapitalfonde.

| 12. | Iværksætterkapitalfondene skal investere kapital i SMV'er ved hjælp af egenkapital eller kvasi-egenkapitalinstrumenter. |
| --- | --- |

12.

Iværksætterkapitalfondene skal investere kapital i SMV'er ved hjælp af egenkapital eller kvasi-egenkapitalinstrumenter.

II.2.   Beskrivelse af foranstaltningen

| 13. | Retsgrundlaget for ordningen er paragraf 8 i »Industrial Development Assistance Act 1982«. |
| --- | --- |

13.

Retsgrundlaget for ordningen er paragraf 8 i »Industrial Development Assistance Act 1982«.

| 14. | Da iværksætterkapitalfondenes eksterne finansiering skal tilbagebetales, skal ordningen efter planen være selvfinansierende på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

14.

Da iværksætterkapitalfondenes eksterne finansiering skal tilbagebetales, skal ordningen efter planen være selvfinansierende på mellemlang sigt.

| 15. | Det Forenede Kongerige har i indledningsfasen afsat 44 mio. GBP (63,8 mio. EUR) til at dække behovet for cash flow. |
| --- | --- |

15.

Det Forenede Kongerige har i indledningsfasen afsat 44 mio. GBP (63,8 mio. EUR) til at dække behovet for cash flow.

| 16. | Det Forenede Kongerige anmoder om, at ordningen godkendes for en periode på ti år. |
| --- | --- |

16.

Det Forenede Kongerige anmoder om, at ordningen godkendes for en periode på ti år.

| 17. | Ministeriet for handel og industri (DTI) har det retlige ansvar via forvaltningsorganet Small Business Service (SBS). |
| --- | --- |

17.

Ministeriet for handel og industri (DTI) har det retlige ansvar via forvaltningsorganet Small Business Service (SBS).

| 18. | Small Business Service fører tilsyn med ansøgninger om ECF-status. |
| --- | --- |

18.

Small Business Service fører tilsyn med ansøgninger om ECF-status.

| 19. | SBS fører tilsyn med iværksætterkapitalfondenes løbende investeringer uden dog at have direkte kontrol med fondenes individuelle beslutninger om investeringer. |
| --- | --- |

19.

SBS fører tilsyn med iværksætterkapitalfondenes løbende investeringer uden dog at have direkte kontrol med fondenes individuelle beslutninger om investeringer.

| 20. | SBS skal endvidere sikre, at de enkelte iværksætterkapitalfonde efterkommer forretningsplanen og bestemmelserne i tilbuddet. |
| --- | --- |

20.

SBS skal endvidere sikre, at de enkelte iværksætterkapitalfonde efterkommer forretningsplanen og bestemmelserne i tilbuddet.

| 21. | Ordningen gælder udelukkende for små og mellemstore virksomheder (3) i Det Forenede Kongerige, der ikke er børsnoterede. |
| --- | --- |

21.

Ordningen gælder udelukkende for små og mellemstore virksomheder (3) i Det Forenede Kongerige, der ikke er børsnoterede.

| 22. | Kriseramte virksomheder som defineret i »Fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (4) er ikke omfattet af ordningen. |
| --- | --- |

22.

Kriseramte virksomheder som defineret i »Fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (4) er ikke omfattet af ordningen.

| 23. | Iværksætterkapitalfonde investerer ikke i følsomme sektorer, hvor der findes statsstøtterestriktioner, eller i sektorer, hvor Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital (5) ikke finder anvendelse. Sektorer med lav risikograd som f.eks. ejendomme, jord, finans- og investeringsfirmaer, og finanslignende leasingfirmaer kan ikke komme i betragtning til investeringer i forbindelse med denne ordning. |
| --- | --- |

23.

Iværksætterkapitalfonde investerer ikke i følsomme sektorer, hvor der findes statsstøtterestriktioner, eller i sektorer, hvor Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital (5) ikke finder anvendelse. Sektorer med lav risikograd som f.eks. ejendomme, jord, finans- og investeringsfirmaer, og finanslignende leasingfirmaer kan ikke komme i betragtning til investeringer i forbindelse med denne ordning.

| 24. | Iværksætterkapitalfonde udelukkes endvidere fra at investere i andre iværksætterkapitalfonde. |
| --- | --- |

24.

Iværksætterkapitalfonde udelukkes endvidere fra at investere i andre iværksætterkapitalfonde.

| 25. | Iværksætterkapitalfondene skal foretage investeringer i begunstigede SMV'er i størrelsesorden 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i hver investeringsrunde. |
| --- | --- |

25.

Iværksætterkapitalfondene skal foretage investeringer i begunstigede SMV'er i størrelsesorden 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i hver investeringsrunde.

| 26. | Yderligere investeringer i begunstigede SMV'er, som ligger over grænsen på 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) tillades ikke i tilfælde, hvor iværksætterkapitalfondene investerer på mindre favorable betingelser end andre erhvervsinvestorer. |
| --- | --- |

26.

Yderligere investeringer i begunstigede SMV'er, som ligger over grænsen på 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) tillades ikke i tilfælde, hvor iværksætterkapitalfondene investerer på mindre favorable betingelser end andre erhvervsinvestorer.

| 27. | Opfølgende investeringer kan finde sted, forudsat at den begunstigede SMV's samlede egenkapital fra iværksætterkapitalfondene og andre egenkapitalinvestorer ikke overstiger 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

27.

Opfølgende investeringer kan finde sted, forudsat at den begunstigede SMV's samlede egenkapital fra iværksætterkapitalfondene og andre egenkapitalinvestorer ikke overstiger 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

| 28. | I særlige tilfælde og efter en periode på mindst 6 måneder efter iværksætterkapitalfondens oprindelige investering i en SMV, kan der om nødvendigt tillades opfølgende investeringer udover grænsen på 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) for at undgå udvanding. Dette underlægges en øvre grænse på 10 % af hver iværksætterkapitalfonds engagerede kapital, som kan investeres i en hvilken som helst begunstiget lille eller mellemstor virksomhed. |
| --- | --- |

28.

I særlige tilfælde og efter en periode på mindst 6 måneder efter iværksætterkapitalfondens oprindelige investering i en SMV, kan der om nødvendigt tillades opfølgende investeringer udover grænsen på 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) for at undgå udvanding. Dette underlægges en øvre grænse på 10 % af hver iværksætterkapitalfonds engagerede kapital, som kan investeres i en hvilken som helst begunstiget lille eller mellemstor virksomhed.

II.3.   Foranstaltningens indhold

| 29. | De iværksætterkapitalfonde, der er omfattet af ordningen, kombinerer private og offentlige ressourcer til investering i SMV'er. |
| --- | --- |

29.

De iværksætterkapitalfonde, der er omfattet af ordningen, kombinerer private og offentlige ressourcer til investering i SMV'er.

| 30. | Efter godkendelsesproceduren, som giver ret til status som iværksætterkapitalfond, bliver fondene berettiget til at modtage offentlig finansiering til samme eller omtrent samme rentesats som den tiårige statsobligation. |
| --- | --- |

30.

Efter godkendelsesproceduren, som giver ret til status som iværksætterkapitalfond, bliver fondene berettiget til at modtage offentlig finansiering til samme eller omtrent samme rentesats som den tiårige statsobligation.

| 31. | Den offentlige finansiering af godkendte iværksætterkapitalfonde begrænses til højst det dobbelte af den kapital, fonden har modtaget fra private investorer. |
| --- | --- |

31.

Den offentlige finansiering af godkendte iværksætterkapitalfonde begrænses til højst det dobbelte af den kapital, fonden har modtaget fra private investorer.

| 32. | Finansieringen, påløbne renter og udbytte skal tilbagebetales af iværksætterkapitalfondene. Dette skal sikre, at programmet bliver selvfinansierende på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

32.

Finansieringen, påløbne renter og udbytte skal tilbagebetales af iværksætterkapitalfondene. Dette skal sikre, at programmet bliver selvfinansierende på mellemlang sigt.

| 33. | De nøjagtige beløb for den offentlige finansiering, udbytte og tilbagebetalingsprioriteterne bestemmes gennem en udbudsprocedure, således at der sikres minimal offentlig støtte. |
| --- | --- |

33.

De nøjagtige beløb for den offentlige finansiering, udbytte og tilbagebetalingsprioriteterne bestemmes gennem en udbudsprocedure, således at der sikres minimal offentlig støtte.

| 34. | Gennem et offentligt udbud, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og i relevante fagblade, begrænses den offentlige støtte til det strengt nødvendige med henblik på at nå det fastsatte mål. |
| --- | --- |

34.

Gennem et offentligt udbud, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og i relevante fagblade, begrænses den offentlige støtte til det strengt nødvendige med henblik på at nå det fastsatte mål.

| 35. | I ansøgningen om status som iværksætterkapitalfond skal potentielle fonde anføre den påkrævede offentlige støtte (op til den øvre grænse svarende til det dobbelte af den private kapital), udbyttefordelingen mellem offentlige og private investorer og en prioriteret liste over tilbagebetalinger af:






  (a) | renter af finansieringen |
| --- | --- | --- |

35.

I ansøgningen om status som iværksætterkapitalfond skal potentielle fonde anføre den påkrævede offentlige støtte (op til den øvre grænse svarende til det dobbelte af den private kapital), udbyttefordelingen mellem offentlige og private investorer og en prioriteret liste over tilbagebetalinger af:

(a)

renter af finansieringen

| (b) | finansieringen |
| --- | --- |

(b)

finansieringen

| (c) | privatkapital |
| --- | --- |

(c)

privatkapital

| (d) | udbetaling af overskud. |
| --- | --- |

(d)

udbetaling af overskud.

| 36. | Potentielle forvaltere af iværksætterkapitalfonde anmodes om at indsende en detaljeret virksomhedsplan med oplysninger om:






  (a) | det foreslåede ledelsesteam, deres relevante erfaringer og bevis for, at teamet besidder de nødvendige kompetencer for at drive en iværksætterkapitalfond effektivt |
| --- | --- | --- |

36.

Potentielle forvaltere af iværksætterkapitalfonde anmodes om at indsende en detaljeret virksomhedsplan med oplysninger om:

(a)

det foreslåede ledelsesteam, deres relevante erfaringer og bevis for, at teamet besidder de nødvendige kompetencer for at drive en iværksætterkapitalfond effektivt

| (b) | den nødvendige private kapitaltilførsel og de påtænkte finansieringskilder |
| --- | --- |

(b)

den nødvendige private kapitaltilførsel og de påtænkte finansieringskilder

| (c) | bevis for investorernes interesse for iværksætterkapitalfondens foreslåede virksomhedsplan |
| --- | --- |

(c)

bevis for investorernes interesse for iværksætterkapitalfondens foreslåede virksomhedsplan

| (d) | iværksætterkapitalfondens foreslåede investeringsstrategi, herunder den af fondens kapital, der efter planen investeres i early stage-virksomheder og i nystartede virksomheder |
| --- | --- |

(d)

iværksætterkapitalfondens foreslåede investeringsstrategi, herunder den af fondens kapital, der efter planen investeres i early stage-virksomheder og i nystartede virksomheder

| (e) | tilbagebetalingsordninger, herunder opdelingen af tilbagebetalinger af den offentlige finansiering, renter af den offentlige finansiering, overskudsudbetaling og det offentliges udbytteandel. |
| --- | --- |

(e)

tilbagebetalingsordninger, herunder opdelingen af tilbagebetalinger af den offentlige finansiering, renter af den offentlige finansiering, overskudsudbetaling og det offentliges udbytteandel.

| 37. | Iværksætterkapitalfondene skal følge Britisk Venture Capital Associations (BVCA) retningslinjer for regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

37.

Iværksætterkapitalfondene skal følge Britisk Venture Capital Associations (BVCA) retningslinjer for regnskabsstandarder.

| 38. | Tilbud, der indeholder større risici for den offentlige finansiering end for den private kapital, accepteres ikke. |
| --- | --- |

38.

Tilbud, der indeholder større risici for den offentlige finansiering end for den private kapital, accepteres ikke.

| 39. | Private investorer i iværksætterkapitalfonde kan blive udsat for større risici end offentlige investorer, hvilket udelukker muligheden for moralsk risiko og for påvirkning af iværksætterkapitalfondens beslutninger. Dermed sikres god forretningsorden i driften af iværksætterkapitalfondene og deres beslutningsproces. |
| --- | --- |

39.

Private investorer i iværksætterkapitalfonde kan blive udsat for større risici end offentlige investorer, hvilket udelukker muligheden for moralsk risiko og for påvirkning af iværksætterkapitalfondens beslutninger. Dermed sikres god forretningsorden i driften af iværksætterkapitalfondene og deres beslutningsproces.

| 40. | Når en iværksætterkapitalfond har sikret forpligtelser til det aftalte beløb af privat kapital, er den berettiget til at trække på den offentlige finansiering. |
| --- | --- |

40.

Når en iværksætterkapitalfond har sikret forpligtelser til det aftalte beløb af privat kapital, er den berettiget til at trække på den offentlige finansiering.

| 41. | En iværksætterkapitalfond kan frit trække på finansieringen, dog ikke over den overordnede finansieringsgrænse, som fastsættes ved godkendelsen af iværksætterkapitalfonden. |
| --- | --- |

41.

En iværksætterkapitalfond kan frit trække på finansieringen, dog ikke over den overordnede finansieringsgrænse, som fastsættes ved godkendelsen af iværksætterkapitalfonden.

| 42. | Finansieringsretten beregnes til enhver tid ved at anvende denne finansieringsgrad på fondens tilførsel af privat kapital. |
| --- | --- |

42.

Finansieringsretten beregnes til enhver tid ved at anvende denne finansieringsgrad på fondens tilførsel af privat kapital.

| 43. | Der anvendes en maksimal finansieringsgrad på 2 til 1 (den offentlige finansiering vil blive begrænset til det dobbelte af den private kapital) for alle iværksætterkapitalfonde. |
| --- | --- |

43.

Der anvendes en maksimal finansieringsgrad på 2 til 1 (den offentlige finansiering vil blive begrænset til det dobbelte af den private kapital) for alle iværksætterkapitalfonde.

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| 44. | I Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikokapital (6) (herefter »meddelelsen«) anerkendes det, at det offentlige kan finansiere risikokapitalforanstaltninger, der begrænses til konstaterede markedssvigt. |
| --- | --- |

44.

I Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikokapital (6) (herefter »meddelelsen«) anerkendes det, at det offentlige kan finansiere risikokapitalforanstaltninger, der begrænses til konstaterede markedssvigt.

| 45. | I meddelelsen hedder det, at specifikke faktorer, der har en negativ indflydelse på SMV'ers adgang til kapital, f.eks. ufuldstændige eller asymmetriske oplysninger eller høje transaktionsomkostninger, kan medføre markedssvigt, hvilket retfærdiggør statsstøtte. |
| --- | --- |

45.

I meddelelsen hedder det, at specifikke faktorer, der har en negativ indflydelse på SMV'ers adgang til kapital, f.eks. ufuldstændige eller asymmetriske oplysninger eller høje transaktionsomkostninger, kan medføre markedssvigt, hvilket retfærdiggør statsstøtte.

| 46. | I meddelelsen hedder det videre, at der ikke forekommer noget generelt markedssvigt for risikokapital i EF, men snarere markedsgab for visse investeringstyper på visse stadier i virksomhedernes liv samt særlige vanskeligheder i regioner, der er berettiget til bistand efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og c), (»støtteområder«). |
| --- | --- |

46.

I meddelelsen hedder det videre, at der ikke forekommer noget generelt markedssvigt for risikokapital i EF, men snarere markedsgab for visse investeringstyper på visse stadier i virksomhedernes liv samt særlige vanskeligheder i regioner, der er berettiget til bistand efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og c), (»støtteområder«).

| 47. | Det forklares derefter i meddelelsen, at Kommissionen generelt vil kræve bevis for markedssvigt, før den er rede til at tillade foranstaltninger for risikovillig kapital. |
| --- | --- |

47.

Det forklares derefter i meddelelsen, at Kommissionen generelt vil kræve bevis for markedssvigt, før den er rede til at tillade foranstaltninger for risikovillig kapital.

| 48. | Kommissionen vil imidlertid være rede til at acceptere, at der foreligger markedssvigt uden at kræve yderligere beviser, når hver finansieringsrate, som en virksomhed modtager fra risikokapitalforanstaltninger, som helt eller delvist finansieres ved hjælp af statsstøtte, højst beløber sig til 500 000 EUR i ikke-støttede regioner, 750 000 EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og 1 mio. EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

48.

Kommissionen vil imidlertid være rede til at acceptere, at der foreligger markedssvigt uden at kræve yderligere beviser, når hver finansieringsrate, som en virksomhed modtager fra risikokapitalforanstaltninger, som helt eller delvist finansieres ved hjælp af statsstøtte, højst beløber sig til 500 000 EUR i ikke-støttede regioner, 750 000 EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og 1 mio. EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

| 49. | I sager, hvor ovennævnte rater overskrides, forlanger Kommissionen følgelig beviser for markedssvigt, som kan retfærdiggøre den foreslåede risikokapitalforanstaltning, før foranstaltningens forenelighed vurderes i overensstemmelse med de positive og negative kriterier i punkt VIII.3 i meddelelsen. |
| --- | --- |

49.

I sager, hvor ovennævnte rater overskrides, forlanger Kommissionen følgelig beviser for markedssvigt, som kan retfærdiggøre den foreslåede risikokapitalforanstaltning, før foranstaltningens forenelighed vurderes i overensstemmelse med de positive og negative kriterier i punkt VIII.3 i meddelelsen.

| 50. | I iværksætterkapitalfondsordningen, som Det Forenede Kongerige har stillet forslag om, er der planer om risikokapitalinvesteringer i størrelsesordenen 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) pr investeringsrate for SMV i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

50.

I iværksætterkapitalfondsordningen, som Det Forenede Kongerige har stillet forslag om, er der planer om risikokapitalinvesteringer i størrelsesordenen 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) pr investeringsrate for SMV i Det Forenede Kongerige.

| 51. | I henhold til »regionalstøttekortet 2000-2006« for Det Forenede Kongerige, består landet for indeværende af områder, der er klassificerede som støtteberettigede efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og som støtteberettigede områder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), samt af ikke-støtteberettigede områder (7). |
| --- | --- |

51.

I henhold til »regionalstøttekortet 2000-2006« for Det Forenede Kongerige, består landet for indeværende af områder, der er klassificerede som støtteberettigede efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og som støtteberettigede områder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), samt af ikke-støtteberettigede områder (7).

| 52. | I overensstemmelse med punkt VI.5 i meddelelsen kunne Kommissionen således være parat til at acceptere, at der foreligger beviser for markedssvigt uden at forlange yderligere beviser, hvis den risikokapital, som SMV'er i Det Forenede Kongerige helt eller delvis modtager via statsstøtte, begrænses til maksimumbeløbet på 1 mio. EUR, som gælder for støtteområder i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), 750 000 EUR for støtteområder i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), og 500 000 EUR for ikke-støtteberettigede områder. |
| --- | --- |

52.

I overensstemmelse med punkt VI.5 i meddelelsen kunne Kommissionen således være parat til at acceptere, at der foreligger beviser for markedssvigt uden at forlange yderligere beviser, hvis den risikokapital, som SMV'er i Det Forenede Kongerige helt eller delvis modtager via statsstøtte, begrænses til maksimumbeløbet på 1 mio. EUR, som gælder for støtteområder i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), 750 000 EUR for støtteområder i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), og 500 000 EUR for ikke-støtteberettigede områder.

| 53. | I overensstemmelse med bestemmelserne i meddelelsen nødvendiggør de risikokapitalinvesteringer i iværksætterkapitalfondsordningen, som overstiger de nærmeste lofter, at Det Forenede Kongerige fremlægger yderligere beviser for markedssvigt. |
| --- | --- |

53.

I overensstemmelse med bestemmelserne i meddelelsen nødvendiggør de risikokapitalinvesteringer i iværksætterkapitalfondsordningen, som overstiger de nærmeste lofter, at Det Forenede Kongerige fremlægger yderligere beviser for markedssvigt.

| 54. | For at påvise at der foreligger markedssvigt, har de britiske myndigheder forelagt to undersøgelser (8), der konkluderer, at der er en mangel på risikovillig kapital til SMV'er i Det Forenede Kongerige i en størrelsesorden fra 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), hvilket skyldes følgende:






  (a) | En manglende tilvejebringelse af egenkapitallignende vækstkapital i Det Forenede Kongerige, som mindst har varet siden 1999, jf. beviserne i den seneste undersøgelse for Det Forenende Kongerige i 2003:






  i. | Selvom adgangen til finansiering og særlig gældsfinansiering er blevet forbedret for hovedparten af virksomhederne i Det Forenede Kongerige, har mange små virksomheder med stort vækstpotentiale stadig problemer med at tiltrække egenkapital. Alt afhænger af de individuelle business angels evne til at tilvejebringe tilstrækkelig kapital og af formelle ventureinvestorers vilje til at påtage sig de relativt høje omkostninger ved investeringer i SMV'er. |
| --- | --- | --- | --- |

54.

For at påvise at der foreligger markedssvigt, har de britiske myndigheder forelagt to undersøgelser (8), der konkluderer, at der er en mangel på risikovillig kapital til SMV'er i Det Forenede Kongerige i en størrelsesorden fra 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), hvilket skyldes følgende:

(a)

En manglende tilvejebringelse af egenkapitallignende vækstkapital i Det Forenede Kongerige, som mindst har varet siden 1999, jf. beviserne i den seneste undersøgelse for Det Forenende Kongerige i 2003:

i.

Selvom adgangen til finansiering og særlig gældsfinansiering er blevet forbedret for hovedparten af virksomhederne i Det Forenede Kongerige, har mange små virksomheder med stort vækstpotentiale stadig problemer med at tiltrække egenkapital. Alt afhænger af de individuelle business angels evne til at tilvejebringe tilstrækkelig kapital og af formelle ventureinvestorers vilje til at påtage sig de relativt høje omkostninger ved investeringer i SMV'er.

| ii. | En større efterspørgsel på egenkapitalfinansiering end den, der for øjeblikket udelukkende opfyldes af professionelle investorer. Hvis udbuddet af egenkapitalfinansiering øges, særlig i områder med egenkapitalgab, ville der generelt skabes større opmærksomhed om egenkapital og virksomhederne ville være mere villige til at anvende eksterne ressourcer til at finansiere vækst. |
| --- | --- |

ii.

En større efterspørgsel på egenkapitalfinansiering end den, der for øjeblikket udelukkende opfyldes af professionelle investorer. Hvis udbuddet af egenkapitalfinansiering øges, særlig i områder med egenkapitalgab, ville der generelt skabes større opmærksomhed om egenkapital og virksomhederne ville være mere villige til at anvende eksterne ressourcer til at finansiere vækst.

| (b) | Der foreligger bevis for manglende finansiering for små iværksættervirksomheder og virksomheder med stor vækst. Egenkapitalmanglen påvirker især virksomheder, der ønsker at tiltrække initialinvesteringer på mellem ca. 250 000 GBP og 2 mio. GBP (357 000 EUR og 2,9 mio. EUR):






  (i) | Kapitalrationering finder også sted i Det Forenede Kongeriges økonomi og påvirker især SMV'er, der søger mindre beløb af ekstern finansiering til early stage, virksomhedsvækst og udvikling. Muligheden for ekstern finansiering og særlig egenkapitalfinansiering fra professionelle investorer er særdeles begrænsede ved investeringsbeløb på under 1,5 til 2 mio. GBP (2,17 mio. EUR til 2,9 mio. EUR). |
| --- | --- | --- |

(b)

Der foreligger bevis for manglende finansiering for små iværksættervirksomheder og virksomheder med stor vækst. Egenkapitalmanglen påvirker især virksomheder, der ønsker at tiltrække initialinvesteringer på mellem ca. 250 000 GBP og 2 mio. GBP (357 000 EUR og 2,9 mio. EUR):

(i)

Kapitalrationering finder også sted i Det Forenede Kongeriges økonomi og påvirker især SMV'er, der søger mindre beløb af ekstern finansiering til early stage, virksomhedsvækst og udvikling. Muligheden for ekstern finansiering og særlig egenkapitalfinansiering fra professionelle investorer er særdeles begrænsede ved investeringsbeløb på under 1,5 til 2 mio. GBP (2,17 mio. EUR til 2,9 mio. EUR).

| (ii) | De fleste professionelle egenkapitalinvestorer i Det Forenede Kongerige er ikke interesserede i investeringer på under 3 mio. GBP (4,35 mio. EUR). Mindre investeringstrancher fra uformelle investorer/business angels og offentlige/private ordninger som f.eks. de regionale risikokapitalfonde bidrager med investeringsbeløb på under 500 000 GBP (725 000 EUR), men man har i Det Forenede Kongerige endnu ikke en ordning, som gør det muligt at stille »tiered« eller »eskalator« finansiering til rådighed for attraktive virksomheder, der mangler kapital. |
| --- | --- |

(ii)

De fleste professionelle egenkapitalinvestorer i Det Forenede Kongerige er ikke interesserede i investeringer på under 3 mio. GBP (4,35 mio. EUR). Mindre investeringstrancher fra uformelle investorer/business angels og offentlige/private ordninger som f.eks. de regionale risikokapitalfonde bidrager med investeringsbeløb på under 500 000 GBP (725 000 EUR), men man har i Det Forenede Kongerige endnu ikke en ordning, som gør det muligt at stille »tiered« eller »eskalator« finansiering til rådighed for attraktive virksomheder, der mangler kapital.

| (iii) | Beviserne peger endvidere i retning af en mangel, der er blevet til i årenes løb, en mangel som delvist er skabt af den private egenkapitalindustris succes og ønske om at foretage større investeringer. Ifølge prognoserne vil denne mangel sandsynligvis blive større, da de faste omkostninger vil tilskynde de professionelle risikokapitalfonde til at øge deres kapital og hæve grænsen for acceptable investeringer. |
| --- | --- |

(iii)

Beviserne peger endvidere i retning af en mangel, der er blevet til i årenes løb, en mangel som delvist er skabt af den private egenkapitalindustris succes og ønske om at foretage større investeringer. Ifølge prognoserne vil denne mangel sandsynligvis blive større, da de faste omkostninger vil tilskynde de professionelle risikokapitalfonde til at øge deres kapital og hæve grænsen for acceptable investeringer.

| 55. | Ved brev af 7. maj 2004 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for Enterprise Capital Funds-ordningen. |
| --- | --- |

55.

Ved brev af 7. maj 2004 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for Enterprise Capital Funds-ordningen.

| 56. | I sit brev udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt Det Forenede Kongeriges argumenter for, at der forelå et markedssvigt, i tilstrækkelig grad kunne retfærdiggøre en bevilling af risikokapitalinvesteringsrater, der i betydeligt omfang overskred de eksisterende maksimumbeløb i henhold til meddelelsen. |
| --- | --- |

56.

I sit brev udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt Det Forenede Kongeriges argumenter for, at der forelå et markedssvigt, i tilstrækkelig grad kunne retfærdiggøre en bevilling af risikokapitalinvesteringsrater, der i betydeligt omfang overskred de eksisterende maksimumbeløb i henhold til meddelelsen.

| 57. | Kommissionen forklarede derefter, at den mente, at der var behov for en grundigere analyse af sagen. I en sådan analyse skulle der indgå bemærkninger fra interesserede parter. Først efter at have overvejet bemærkninger fra tredjemand kunne Kommissionen afgøre, hvorvidt den foranstaltning, som Det Forenede Kongerige havde foreslået, påvirker handelsbetingelserne i en sådan grad, at det strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen forklarede derefter, at den mente, at der var behov for en grundigere analyse af sagen. I en sådan analyse skulle der indgå bemærkninger fra interesserede parter. Først efter at have overvejet bemærkninger fra tredjemand kunne Kommissionen afgøre, hvorvidt den foranstaltning, som Det Forenede Kongerige havde foreslået, påvirker handelsbetingelserne i en sådan grad, at det strider mod den fælles interesse.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| 58. | Som reaktion på offentliggørelsen af beslutningen om at indlede den formelle procedure, hvilket skete i Den Europæiske Unions Tidende, modtog Kommissionen bemærkninger fra følgende interesserede parter:






  — | Nelfunding |
| --- | --- | --- |

58.

Som reaktion på offentliggørelsen af beslutningen om at indlede den formelle procedure, hvilket skete i Den Europæiske Unions Tidende, modtog Kommissionen bemærkninger fra følgende interesserede parter:

—

Nelfunding

| — | England’s Regional Development Agencies |
| --- | --- |

—

England’s Regional Development Agencies

| — | Confederation of British Industry |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry

| — | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen |
| --- | --- |

—

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen

| — | VNO-NCW |
| --- | --- |

—

VNO-NCW

| — | Cavendish Asset Management |
| --- | --- |

—

Cavendish Asset Management

| — | The University of Warwick |
| --- | --- |

—

The University of Warwick

| — | Stonesfield Capital Ltd. |
| --- | --- |

—

Stonesfield Capital Ltd.

| — | YFM Group |
| --- | --- |

—

YFM Group

| — | Close Venture Management Ltd. |
| --- | --- |

—

Close Venture Management Ltd.

| — | Bundesministerium der Finanzen Deutschland |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen Deutschland

| — | Enterprise Corporate Finance Ltd. |
| --- | --- |

—

Enterprise Corporate Finance Ltd.

| — | The Institute of Chartered Accountants in England & Wales |
| --- | --- |

—

The Institute of Chartered Accountants in England & Wales

| — | Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium

| — | Interregnum |
| --- | --- |

—

Interregnum

| — | Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden |
| --- | --- |

—

Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden

| — | 3i Group plc |
| --- | --- |

—

3i Group plc

| — | Northwest Development Agency |
| --- | --- |

—

Northwest Development Agency

| — | One NorthEast |
| --- | --- |

—

One NorthEast

| — | Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija

| 59. | Alle de indkomne bemærkninger var positive, og der blev lagt vægt på foranstaltningens betydning og på, at de foreslåede maksimumbeløb var passende. |
| --- | --- |

59.

Alle de indkomne bemærkninger var positive, og der blev lagt vægt på foranstaltningens betydning og på, at de foreslåede maksimumbeløb var passende.

| 60. | Argumenterne fra ovennævnte interesserede parter kan opdeles og resumeres således: |
| --- | --- |

60.

Argumenterne fra ovennævnte interesserede parter kan opdeles og resumeres således:

| 61. | I bemærkningerne til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure fremhævede de tyske myndigheder følgende:






  a. | I henhold til ekspertundersøgelser i Tyskland er der en mangel på risikokapital og egenkapitalfinansiering for små og mellemstore virksomheder i en størrelsesorden på op til 5 mio. EUR. |
| --- | --- | --- |

61.

I bemærkningerne til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure fremhævede de tyske myndigheder følgende:

a.

I henhold til ekspertundersøgelser i Tyskland er der en mangel på risikokapital og egenkapitalfinansiering for små og mellemstore virksomheder i en størrelsesorden på op til 5 mio. EUR.

| b. | Det er generelt vanskeligt at påvise et markedssvigt som anført i meddelelsen, og Kommissionen bør formulere en række klare kriterier til støtte for medlemsstaterne i deres arbejde med at påvise markedsgab på specifikke områder. |
| --- | --- |

b.

Det er generelt vanskeligt at påvise et markedssvigt som anført i meddelelsen, og Kommissionen bør formulere en række klare kriterier til støtte for medlemsstaterne i deres arbejde med at påvise markedsgab på specifikke områder.

| 62. | De nederlandske myndigheder lagde vægt på følgende beviser i deres bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure:






  a. | Problemet på risikokapitalmarkedet optræder i særdeleshed i den laveste ende af kapitalmarkedet. For nystartede high-tech-virksomheder har man i Nederlandene noteret et gab mellem udbud og efterspørgsel i størrelsesordenen 100 000 EUR til 2,5 mio. EUR pr. finansieringsrunde. |
| --- | --- | --- |

62.

De nederlandske myndigheder lagde vægt på følgende beviser i deres bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure:

a.

Problemet på risikokapitalmarkedet optræder i særdeleshed i den laveste ende af kapitalmarkedet. For nystartede high-tech-virksomheder har man i Nederlandene noteret et gab mellem udbud og efterspørgsel i størrelsesordenen 100 000 EUR til 2,5 mio. EUR pr. finansieringsrunde.

| b. | De maksimumbeløb, der er fastsat i meddelelsen, var baseret på markedskendskab før 2001 på et tidspunkt, hvor privat egenkapital midt i ikt-boomet syntes uden grænser selv for investeringer i forprojektkapital og startkapital. Risikokapitalmarkedet har udviklet sig hastigt siden, og egenkapitalgabet har langt oversteget beløbene i meddelelsen. Risikokapital går i retning af endnu større aftaler og veletablerede virksomheder. |
| --- | --- |

b.

De maksimumbeløb, der er fastsat i meddelelsen, var baseret på markedskendskab før 2001 på et tidspunkt, hvor privat egenkapital midt i ikt-boomet syntes uden grænser selv for investeringer i forprojektkapital og startkapital. Risikokapitalmarkedet har udviklet sig hastigt siden, og egenkapitalgabet har langt oversteget beløbene i meddelelsen. Risikokapital går i retning af endnu større aftaler og veletablerede virksomheder.

| 63. | I bemærkningerne til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure fremhævede de ungarske myndigheder følgende:






  a. | ECF-modellen, som foreslås af Det Forenede Kongerige, er en model, der også burde overvejes indført i Ungarn. |
| --- | --- | --- |

63.

I bemærkningerne til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure fremhævede de ungarske myndigheder følgende:

a.

ECF-modellen, som foreslås af Det Forenede Kongerige, er en model, der også burde overvejes indført i Ungarn.

| b. | I 2003 noteredes en markant overgang mod større investeringsaftaler i Ungarn. Aftaler på under 2,5 mio. EUR udgjorde 14 % af de samlede private investeringer i Ungarn, mens aftaler på over 5 mio. EUR udgjorde de resterende 86 % af de private investeringer. Der var nærmest ingen aftaler i intervallet mellem 2,5 mio. EUR og 5 mio. EUR. |
| --- | --- |

b.

I 2003 noteredes en markant overgang mod større investeringsaftaler i Ungarn. Aftaler på under 2,5 mio. EUR udgjorde 14 % af de samlede private investeringer i Ungarn, mens aftaler på over 5 mio. EUR udgjorde de resterende 86 % af de private investeringer. Der var nærmest ingen aftaler i intervallet mellem 2,5 mio. EUR og 5 mio. EUR.

| c. | En urimeligt streng fortolkning af meddelelsens i forvejen begrænsede beløb kan være en hindring for offentlige tiltag med henblik på at lukke det store egenkapitalgab og kan dermed lægge bånd på SMV'ers vækstpotentiale. |
| --- | --- |

c.

En urimeligt streng fortolkning af meddelelsens i forvejen begrænsede beløb kan være en hindring for offentlige tiltag med henblik på at lukke det store egenkapitalgab og kan dermed lægge bånd på SMV'ers vækstpotentiale.

| d. | I stedet for at fastsætte maksimumbeløb bør Kommissionen udarbejde et kontrolsystem, hvormed man kan overvåge markedernes udvikling afhængigt af medlemsstaternes relative udviklingsniveauer og deres kapitalmarkeder. |
| --- | --- |

d.

I stedet for at fastsætte maksimumbeløb bør Kommissionen udarbejde et kontrolsystem, hvormed man kan overvåge markedernes udvikling afhængigt af medlemsstaternes relative udviklingsniveauer og deres kapitalmarkeder.

| 64. | De litauiske myndigheder fremhævede følgende erfaringer i deres bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure:






  a. | Private egenkapitalinvesteringer er især koncentrerede om større beløb og investeringer i relativt etablerede, større virksomheder, hvorimod investeringer i mindre, unge virksomheder er tilsvarende lavere. |
| --- | --- | --- |

64.

De litauiske myndigheder fremhævede følgende erfaringer i deres bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure:

a.

Private egenkapitalinvesteringer er især koncentrerede om større beløb og investeringer i relativt etablerede, større virksomheder, hvorimod investeringer i mindre, unge virksomheder er tilsvarende lavere.

| b. | ECF-ordningen kan være en vigtig del af den strategi, der har til formål at fjerne hindringer for vellykkede iværksættervirksomheder, og er derfor i tråd med EU's mål om iværksætterånd og innovation. |
| --- | --- |

b.

ECF-ordningen kan være en vigtig del af den strategi, der har til formål at fjerne hindringer for vellykkede iværksættervirksomheder, og er derfor i tråd med EU's mål om iværksætterånd og innovation.

| 65. | Confederation of British Industry (CBI) støtter til fulde Det Forenede Kongeriges forslag om etablering af iværksætterkapitalfonde. CBI har kortlagt et markedsgab, der spænder fra 250 000 GBP (357 000 EUR) til 3 mio. GBP (4,3 mio. EUR), og mener derfor, at iværksætterkapitalfondene klart udfylder et defineret markedsgab ved at finansiere vækstvirksomheder. |
| --- | --- |

65.

Confederation of British Industry (CBI) støtter til fulde Det Forenede Kongeriges forslag om etablering af iværksætterkapitalfonde. CBI har kortlagt et markedsgab, der spænder fra 250 000 GBP (357 000 EUR) til 3 mio. GBP (4,3 mio. EUR), og mener derfor, at iværksætterkapitalfondene klart udfylder et defineret markedsgab ved at finansiere vækstvirksomheder.

| 66. | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) fastslår, at der er et åbenlyst egenkapitalgab i den laveste ende af markedet op til 2,5 mio. EUR. Selvom dette gab kan variere medlemsstaterne imellem, vil forskellen ikke være særlig stor. |
| --- | --- |

66.

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) fastslår, at der er et åbenlyst egenkapitalgab i den laveste ende af markedet op til 2,5 mio. EUR. Selvom dette gab kan variere medlemsstaterne imellem, vil forskellen ikke være særlig stor.

| 67. | Confederation of Netherlands Industry and Employers VNO-NCW støtter CBI's og NVP's bemærkninger især hvad angår størrelsen af egenkapitalgabet. |
| --- | --- |

67.

Confederation of Netherlands Industry and Employers VNO-NCW støtter CBI's og NVP's bemærkninger især hvad angår størrelsen af egenkapitalgabet.

| 68. | Det er Institute of Chartered Accountants in England and Wales' holdning, at der er et egenkapitalgab, der meget vel kan være på 5 mio. GBP (7 mio. EUR) af følgende årsager:






  (a) | De fleste professionelle egenkapitalinvestorer i Det Forenede Kongerige er ikke interesserede i at foretage investeringer på under 3 mio. GBP (4,3 mio. EUR). |
| --- | --- | --- |

68.

Det er Institute of Chartered Accountants in England and Wales' holdning, at der er et egenkapitalgab, der meget vel kan være på 5 mio. GBP (7 mio. EUR) af følgende årsager:

(a)

De fleste professionelle egenkapitalinvestorer i Det Forenede Kongerige er ikke interesserede i at foretage investeringer på under 3 mio. GBP (4,3 mio. EUR).

| (b) | Erfaringen viser, at meget få risikokapitalfonde i Det Forenede Kongerige aktivt investerer i virksomheder med en værdi af 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) eller derunder. Derfor er antallet af mindre virksomheder, der modtager investeringer på eller i nærheden af 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) fra disse investorer meget begrænset set over en hvilken som helst 12-måneders periode. Andre kan være interesserede i denne beløbsstørrelse, men enten som led i en meget større runde på over 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) eller hvor de deltager i finansieringen af en management buy out eller i et ejerskifte i stedet for at deltage i virksomhedens organiske udvikling. |
| --- | --- |

(b)

Erfaringen viser, at meget få risikokapitalfonde i Det Forenede Kongerige aktivt investerer i virksomheder med en værdi af 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) eller derunder. Derfor er antallet af mindre virksomheder, der modtager investeringer på eller i nærheden af 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) fra disse investorer meget begrænset set over en hvilken som helst 12-måneders periode. Andre kan være interesserede i denne beløbsstørrelse, men enten som led i en meget større runde på over 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) eller hvor de deltager i finansieringen af en management buy out eller i et ejerskifte i stedet for at deltage i virksomhedens organiske udvikling.

| (c) | Den professionelle risikokapitalbranche i Det Forenede Kongerige har etableret en dynamisk sektor for mellemstore og store investeringer, som fokuserer på at foretage større investeringer i meget udbytterige, store virksomheder, eller på at tage kontrol hermed. I de seneste 5-6 år har man set et fald i antallet af risikokapitalfonde med ressourcer til at investere i et større antal mindre virksomheder med et beløb på op til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

(c)

Den professionelle risikokapitalbranche i Det Forenede Kongerige har etableret en dynamisk sektor for mellemstore og store investeringer, som fokuserer på at foretage større investeringer i meget udbytterige, store virksomheder, eller på at tage kontrol hermed. I de seneste 5-6 år har man set et fald i antallet af risikokapitalfonde med ressourcer til at investere i et større antal mindre virksomheder med et beløb på op til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

Instituttet mener, at den foreslåede ECF-ordning er en værdifuld kilde til finansiering for virksomheder, der søger et relativt beskedent beløb i form af egenkapital, og at den vil stimulere andre investorer til at deltage i mindre investeringsbeløb, hvor de kan følge en fond, der er dedikeret til sektoren, i stedet for at investere lejlighedsvis.

| 69. | England’s Regional Development Agencies fastslår, at en nylig undersøgelse, som blev foretaget af Advantage West Midlands RDA, viser at hindringerne for adgang til vækstfinansiering er mest udtalte for virksomheder, der søger mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), hvilket bevises ved følgende:






  (a) | Undersøgelsen viser, at egenkapitalgabet er vokset siden 1999/2000, da den formelle risikokapital er vandret i retning af større aftaler i størrelsesordenen 2-3 mio. GBP (2,9-4,2 mio. EUR). |
| --- | --- | --- |

69.

England’s Regional Development Agencies fastslår, at en nylig undersøgelse, som blev foretaget af Advantage West Midlands RDA, viser at hindringerne for adgang til vækstfinansiering er mest udtalte for virksomheder, der søger mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), hvilket bevises ved følgende:

(a)

Undersøgelsen viser, at egenkapitalgabet er vokset siden 1999/2000, da den formelle risikokapital er vandret i retning af større aftaler i størrelsesordenen 2-3 mio. GBP (2,9-4,2 mio. EUR).

| (b) | I den lavere ende af risikokapitalmarkedet har Det Forenede Kongerige en række eksisterende interventioner, der med succes har tilført små beløb af vækstkapital til SMV'er. Nylige rapporter viser dog, at der er et større antal virksomheder, der har behov for finansiering langt over grænsen på 250 000 GBP (357 000 EUR). |
| --- | --- |

(b)

I den lavere ende af risikokapitalmarkedet har Det Forenede Kongerige en række eksisterende interventioner, der med succes har tilført små beløb af vækstkapital til SMV'er. Nylige rapporter viser dog, at der er et større antal virksomheder, der har behov for finansiering langt over grænsen på 250 000 GBP (357 000 EUR).

| 70. | The Northwest Regional Development Agency fremsatte følgende bemærkninger:






  (a) | Kapitalbehovet i de investeringsmodtagende virksomheder, der søger den nødvendige opfølgende finansiering mellem 750 000 EUR og 2,9 mio. EUR, har ikke været af interesse for de almindelige risikokapitalfonde. |
| --- | --- | --- |

70.

The Northwest Regional Development Agency fremsatte følgende bemærkninger:

(a)

Kapitalbehovet i de investeringsmodtagende virksomheder, der søger den nødvendige opfølgende finansiering mellem 750 000 EUR og 2,9 mio. EUR, har ikke været af interesse for de almindelige risikokapitalfonde.

| (b) | Risikokapitalsektoren i Det Forenede Kongerige hæver sine minimumsbeløb pr. investering til et beløb i størrelsesorden af 5 mio. GBP (7 mio. EUR). |
| --- | --- |

(b)

Risikokapitalsektoren i Det Forenede Kongerige hæver sine minimumsbeløb pr. investering til et beløb i størrelsesorden af 5 mio. GBP (7 mio. EUR).

| (c) | Det reelle egenkapitalgab i Det Forenende Kongerige er sandsynligvis på mellem 3 mio. GBP (5,2 mio. EUR) og 5 mio. GBP (7 mio. EUR). |
| --- | --- |

(c)

Det reelle egenkapitalgab i Det Forenende Kongerige er sandsynligvis på mellem 3 mio. GBP (5,2 mio. EUR) og 5 mio. GBP (7 mio. EUR).

| (d) | Hvis Kommissionen fastslår, at der er et markedssvigt på under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), vil dette have en afgørende indflydelse på stimuleringen af virksomheder med stort vækstpotentiale i Det Forenende Kongerige. |
| --- | --- |

(d)

Hvis Kommissionen fastslår, at der er et markedssvigt på under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), vil dette have en afgørende indflydelse på stimuleringen af virksomheder med stort vækstpotentiale i Det Forenende Kongerige.

| 71. | Universitetet i Warwick, som har gennemført en række personlige samtaler med fagfolk inden for teknologioverførsel fra over 50 universiteter i Det Forenende Kongerige, fremsætter bemærkninger om markedet for risikokapitalinvesteringer i early stage-virksomheder og især om de spørgsmål, der vedrører spin-off-virksomheder i universitetssektoren, og fremhæver i den forbindelse følgende aspekter:






  (a) | Hvor det tilsyneladende er relativt nemt for universiteternes spin-off-virksomheder at finde den nødvendige støtte og egenkapitalfinansiering op til 500 000 GBP (700 000 EUR), er der kun få finansieringskilder til beløb over 500 000 GBP (700 000 EUR). Den vigtigste, og ofte eneste, kilde til risikovillig egenkapital på dette niveau er teknologispecialister. |
| --- | --- | --- |

71.

Universitetet i Warwick, som har gennemført en række personlige samtaler med fagfolk inden for teknologioverførsel fra over 50 universiteter i Det Forenende Kongerige, fremsætter bemærkninger om markedet for risikokapitalinvesteringer i early stage-virksomheder og især om de spørgsmål, der vedrører spin-off-virksomheder i universitetssektoren, og fremhæver i den forbindelse følgende aspekter:

(a)

Hvor det tilsyneladende er relativt nemt for universiteternes spin-off-virksomheder at finde den nødvendige støtte og egenkapitalfinansiering op til 500 000 GBP (700 000 EUR), er der kun få finansieringskilder til beløb over 500 000 GBP (700 000 EUR). Den vigtigste, og ofte eneste, kilde til risikovillig egenkapital på dette niveau er teknologispecialister.

| (b) | Der er kun relativt få risikokapitalselskaber, der har specialiseret sig i dette område, og de har kun begrænsede midler til rådighed. Manglen på egenkapital på dette niveau har begrænset og sinket væksten i de enkelte spin-off-virksomheder. |
| --- | --- |

(b)

Der er kun relativt få risikokapitalselskaber, der har specialiseret sig i dette område, og de har kun begrænsede midler til rådighed. Manglen på egenkapital på dette niveau har begrænset og sinket væksten i de enkelte spin-off-virksomheder.

| (c) | I referencegruppen har mindre end 1 ud af 15 spin-off-virksomheder indhentet den nødvendige egenkapital i intervallet 500 000 GBP (700 000 EUR) til 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR). |
| --- | --- |

(c)

I referencegruppen har mindre end 1 ud af 15 spin-off-virksomheder indhentet den nødvendige egenkapital i intervallet 500 000 GBP (700 000 EUR) til 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR).

| (d) | De problemer, som universitetssektorens spin-off-virksomheder har, når de søger egenkapital i intervallet 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er forbavsende ens. Da virksomhederne befinder sig på det samme udviklingstrin og søger finansiering under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), står de over for de samme udfordringer på grund af den manglende kapital. |
| --- | --- |

(d)

De problemer, som universitetssektorens spin-off-virksomheder har, når de søger egenkapital i intervallet 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er forbavsende ens. Da virksomhederne befinder sig på det samme udviklingstrin og søger finansiering under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), står de over for de samme udfordringer på grund af den manglende kapital.

| (e) | Af de universiteter, der deltog i undersøgelsen, havde ingen investeringer i spin-off-virksomheder i en størrelsesorden af 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). For universitetssektorens spin-off-virksomheder er der et større udbud af egenkapitalfinansiering, hvis der anmodes om mere end 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

(e)

Af de universiteter, der deltog i undersøgelsen, havde ingen investeringer i spin-off-virksomheder i en størrelsesorden af 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). For universitetssektorens spin-off-virksomheder er der et større udbud af egenkapitalfinansiering, hvis der anmodes om mere end 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

| 72. | Northern Enterprise Limited (Nelfunding) anfører, at der foreligger et markedssvigt for risikokapitalinvesteringer på under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i Det Forenede Kongerige, og at dette har en negativ indflydelse på SMV'ers udvikling. |
| --- | --- |

72.

Northern Enterprise Limited (Nelfunding) anfører, at der foreligger et markedssvigt for risikokapitalinvesteringer på under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i Det Forenede Kongerige, og at dette har en negativ indflydelse på SMV'ers udvikling.

| 73. | Stonesfield Capital Limited investerer aktivt i egenkapitalgabet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), som er målgruppen for iværksætterkapitalfondene, og fremsætter følgende bemærkninger:






  (a) | Udbuddet af kapital i Det Forenede Kongerige til investeringer i en beløbsstørrelse på mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er meget begrænset. Der er et alvorligt egenkapitalgab for små virksomheder, der søger mindre finansieringsbeløb, og gabet bliver konstant større. |
| --- | --- | --- |

73.

Stonesfield Capital Limited investerer aktivt i egenkapitalgabet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), som er målgruppen for iværksætterkapitalfondene, og fremsætter følgende bemærkninger:

(a)

Udbuddet af kapital i Det Forenede Kongerige til investeringer i en beløbsstørrelse på mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er meget begrænset. Der er et alvorligt egenkapitalgab for små virksomheder, der søger mindre finansieringsbeløb, og gabet bliver konstant større.

| (b) | I henhold til den seneste »Report on Investment Activity 2003«, som blev offentliggjort af British Venture Capital Association, har der været et fald på 32 % i det beløb, der investeres i early stage-virksomheder mellem 2001 og 2003. |
| --- | --- |

(b)

I henhold til den seneste »Report on Investment Activity 2003«, som blev offentliggjort af British Venture Capital Association, har der været et fald på 32 % i det beløb, der investeres i early stage-virksomheder mellem 2001 og 2003.

| (c) | Resultaterne af disse investeringer i early stage-virksomheder er også faldet markant i den samme periode. Investorernes samlede årlige afkast på lang sigt for investeringer i early stage-virksomheder var på 14,1 % i 2001 og faldt til 4,7 % i 2003. |
| --- | --- |

(c)

Resultaterne af disse investeringer i early stage-virksomheder er også faldet markant i den samme periode. Investorernes samlede årlige afkast på lang sigt for investeringer i early stage-virksomheder var på 14,1 % i 2001 og faldt til 4,7 % i 2003.

| (d) | Faldet i både investeringer og resultater i denne periode har betydet, at mange selskaber, der investerer i early stage-virksomheder, har trukket sig tilbage fra markedet. |
| --- | --- |

(d)

Faldet i både investeringer og resultater i denne periode har betydet, at mange selskaber, der investerer i early stage-virksomheder, har trukket sig tilbage fra markedet.

| (e) | Denne markedsdynamik afspejles endvidere i det beløb, der gennemsnitligt investeres i early stage-virksomheder. I 2001 var den gennemsnitlige investering på ca. 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR). Beløbet steg til 1,6 mio. GBP (2,3 mio. EUR) i 2003. |
| --- | --- |

(e)

Denne markedsdynamik afspejles endvidere i det beløb, der gennemsnitligt investeres i early stage-virksomheder. I 2001 var den gennemsnitlige investering på ca. 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR). Beløbet steg til 1,6 mio. GBP (2,3 mio. EUR) i 2003.

| (f) | Dette viser, at investorerne på risikokapitalmarkedet investerer typisk større beløb i et forsøg på at nedbringe risikoen, hvilket medvirker til at øge egenkapitalgabet op til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

(f)

Dette viser, at investorerne på risikokapitalmarkedet investerer typisk større beløb i et forsøg på at nedbringe risikoen, hvilket medvirker til at øge egenkapitalgabet op til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

| (g) | Virksomheder, der søger finansiering på mellem 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), har størst vanskeligheder med at finde den nødvendige kapital. Dette skyldes, at 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er under de fleste risikokapitalinvestorers grænse. |
| --- | --- |

(g)

Virksomheder, der søger finansiering på mellem 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), har størst vanskeligheder med at finde den nødvendige kapital. Dette skyldes, at 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er under de fleste risikokapitalinvestorers grænse.

| (h) | Beløbet af kapitaltilførslen til early stage-virksomheder er faldet med 73 % fra 2001 til 2003. I 2001 var kapitaltilførslen til early stage-virksomheder på 1,4 mia. GBP (2 mia. EUR) sammenlignet med 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003. Kun 1 % af den samlede kapitaltilførsel på 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003 var beregnet på investeringer under 10 mio. GBP (14 mio. EUR). |
| --- | --- |

(h)

Beløbet af kapitaltilførslen til early stage-virksomheder er faldet med 73 % fra 2001 til 2003. I 2001 var kapitaltilførslen til early stage-virksomheder på 1,4 mia. GBP (2 mia. EUR) sammenlignet med 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003. Kun 1 % af den samlede kapitaltilførsel på 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003 var beregnet på investeringer under 10 mio. GBP (14 mio. EUR).

| i) | SMV'erne kan ikke forsvare en stigning i kapitalanmodninger udover 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), da de på grund af deres størrelse og udviklingstrin ikke er modne nok, og risikoen for udvanding ville være for stor for iværksætteren. Dette efterlader et betydeligt finansieringstomrum, der skal fyldes, hvis disse SMV'er skal vokse sig større. Finansieringsudbuddet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er afgørende for, at mange mindre virksomheder kan overleve og udvikles. |
| --- | --- |

i)

SMV'erne kan ikke forsvare en stigning i kapitalanmodninger udover 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), da de på grund af deres størrelse og udviklingstrin ikke er modne nok, og risikoen for udvanding ville være for stor for iværksætteren. Dette efterlader et betydeligt finansieringstomrum, der skal fyldes, hvis disse SMV'er skal vokse sig større. Finansieringsudbuddet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er afgørende for, at mange mindre virksomheder kan overleve og udvikles.

| 74. | YFM Group fremsatte følgende bemærkninger:






  (a) | De seneste statistikker fra British Venture Capital Association (BVCA) viser, at BVCA's medlemmer i 2003 investerede i alt 724 mio. GBP (1 mia. EUR) i beløb på under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i 1 015 virksomheder i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- | --- |

74.

YFM Group fremsatte følgende bemærkninger:

(a)

De seneste statistikker fra British Venture Capital Association (BVCA) viser, at BVCA's medlemmer i 2003 investerede i alt 724 mio. GBP (1 mia. EUR) i beløb på under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i 1 015 virksomheder i Det Forenede Kongerige.

| (b) | Hvis man udelader investeringer på under 500 000 GBP (700 000 EUR) forværres billedet drastisk. I 2000 blev der investeret 482 mio. GBP (675 mio. EUR) i beløb på mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i 348 investeringsmodtagende virksomheder. I 2003 var det investerede beløb faldet til 286 mio. GBP (400 mio. EUR), et fald på 41 % i forhold til 2000, med 277 investeringsmodtagende virksomheder. |
| --- | --- |

(b)

Hvis man udelader investeringer på under 500 000 GBP (700 000 EUR) forværres billedet drastisk. I 2000 blev der investeret 482 mio. GBP (675 mio. EUR) i beløb på mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i 348 investeringsmodtagende virksomheder. I 2003 var det investerede beløb faldet til 286 mio. GBP (400 mio. EUR), et fald på 41 % i forhold til 2000, med 277 investeringsmodtagende virksomheder.

| (c) | Disse tal omfatter management buy outs, management buy ins, senere ekspansionsfaser, aktieopkøb fra andre aktionærer og handler med refinansiering af bankgæld. Hvis man udelader disse transaktioner for at fokusere på virksomheder i opstartsfasen eller nystartede virksomheder, vil tallene over de investerede beløb og antallet af investeringsmodtagende virksomheder falde yderligere. |
| --- | --- |

(c)

Disse tal omfatter management buy outs, management buy ins, senere ekspansionsfaser, aktieopkøb fra andre aktionærer og handler med refinansiering af bankgæld. Hvis man udelader disse transaktioner for at fokusere på virksomheder i opstartsfasen eller nystartede virksomheder, vil tallene over de investerede beløb og antallet af investeringsmodtagende virksomheder falde yderligere.

| (d) | Finansiering til early stage-virksomheder eller nystartede virksomheder uanset transaktionernes størrelse faldt fra et samlet beløb på 703 mio. GBP (984 mio. EUR) i 2000 til 263 mio. GBP (368 mio. EUR) i 2003, et fald på 63 %. |
| --- | --- |

(d)

Finansiering til early stage-virksomheder eller nystartede virksomheder uanset transaktionernes størrelse faldt fra et samlet beløb på 703 mio. GBP (984 mio. EUR) i 2000 til 263 mio. GBP (368 mio. EUR) i 2003, et fald på 63 %.

| (e) | Efter tilskyndelser fra Europa-Kommissionen og Det Forenede Kongeriges regering stiger antallet af transaktioner og værdien heraf nu i markedssegmentet under 500 000 GBP (700 000 EUR). |
| --- | --- |

(e)

Efter tilskyndelser fra Europa-Kommissionen og Det Forenede Kongeriges regering stiger antallet af transaktioner og værdien heraf nu i markedssegmentet under 500 000 GBP (700 000 EUR).

| (f) | I det følgende markedssegment efterlader finansieringsselskabernes søgen efter stadig større transaktioner et finansieringsgab. Begrænsninger i forbindelse med finansieringsudbuddet er ved at blive et stort spørgsmål. Virksomheder, der har modtaget investeringer i segmentet under 500 000 GBP (700 000 EUR) og som sandsynligvis vil få brug for større beløb til opfølgende finansiering, vil ikke kunne indhente den nødvendige kapital på grund af finansieringsgabet i segmentet 500 000 GBP (700 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

(f)

I det følgende markedssegment efterlader finansieringsselskabernes søgen efter stadig større transaktioner et finansieringsgab. Begrænsninger i forbindelse med finansieringsudbuddet er ved at blive et stort spørgsmål. Virksomheder, der har modtaget investeringer i segmentet under 500 000 GBP (700 000 EUR) og som sandsynligvis vil få brug for større beløb til opfølgende finansiering, vil ikke kunne indhente den nødvendige kapital på grund af finansieringsgabet i segmentet 500 000 GBP (700 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

| 75. | Close Venture Management Limited fremhævede følgende punkter:






  (a) | Meget tyder på, at det egenkapitalgab, der har udviklet sig med tiden, nu dækker segmentet fra 500 000 GBP (700 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). Risikokapitalinvestorerne har med tiden forladt dette segment, da de fik flere ressourcer at forvalte. |
| --- | --- | --- |

75.

Close Venture Management Limited fremhævede følgende punkter:

(a)

Meget tyder på, at det egenkapitalgab, der har udviklet sig med tiden, nu dækker segmentet fra 500 000 GBP (700 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). Risikokapitalinvestorerne har med tiden forladt dette segment, da de fik flere ressourcer at forvalte.

| (b) | Dette er et symptomatisk træk for en fælles og uundgåelig tendens. Når investeringsforvaltere har succes med transaktionerne, får de flere ressourcer at forvalte, hvilket giver dem mulighed for at gennemføre større transaktioner. Da der er stordriftsfordele ved at investere i risikokapitalmarkedet/ genkapitalmarkedet, vil investeringsforvalterne typisk undgå de mindre transaktioner, så snart de kan. |
| --- | --- |

(b)

Dette er et symptomatisk træk for en fælles og uundgåelig tendens. Når investeringsforvaltere har succes med transaktionerne, får de flere ressourcer at forvalte, hvilket giver dem mulighed for at gennemføre større transaktioner. Da der er stordriftsfordele ved at investere i risikokapitalmarkedet/ genkapitalmarkedet, vil investeringsforvalterne typisk undgå de mindre transaktioner, så snart de kan.

| (c) | Det betyder, at der er meget få professionelle eller institutionelle investorer i markedssegmentet under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). På nuværende tidspunkt bliver ca. 60 % af finansieringsansøgningerne i segmentet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) ikke imødekommet, da der ikke er risikokapitalinvestorer at henvende sig til. |
| --- | --- |

(c)

Det betyder, at der er meget få professionelle eller institutionelle investorer i markedssegmentet under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). På nuværende tidspunkt bliver ca. 60 % af finansieringsansøgningerne i segmentet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) ikke imødekommet, da der ikke er risikokapitalinvestorer at henvende sig til.

| 76. | Enterprise Corporate Finance Limited er blevet stadig mere frustreret i sine bestræbelser på at rejse kapital for sine kunder i segmentet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR):






  (a) | Den væsentligste grund er ikke manglende kvalitet i investeringsmulighederne, men risikokapitalinvestorernes stigende modvilje mod at investere beskedne beløb i sådanne selskaber. |
| --- | --- | --- |

76.

Enterprise Corporate Finance Limited er blevet stadig mere frustreret i sine bestræbelser på at rejse kapital for sine kunder i segmentet mellem 500 000 GBP (700 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR):

(a)

Den væsentligste grund er ikke manglende kvalitet i investeringsmulighederne, men risikokapitalinvestorernes stigende modvilje mod at investere beskedne beløb i sådanne selskaber.

| (b) | Markedet er blevet betydeligt forværret i de senere år, og anmodninger på beløb under 5 mio. GBP (7 mio. EUR) har meget ringe sandsynlighed for at modtage finansiering, uanset den investeringsmodtagende virksomheds fortrin. |
| --- | --- |

(b)

Markedet er blevet betydeligt forværret i de senere år, og anmodninger på beløb under 5 mio. GBP (7 mio. EUR) har meget ringe sandsynlighed for at modtage finansiering, uanset den investeringsmodtagende virksomheds fortrin.

| (c) | Problemet er betydeligt større for virksomheder, der søger finansiering i segmentet mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), hvilket især skyldes uoverkommeligt høje omkostninger og manglende relevante kommercielle færdigheder. Broderparten af risikokapitalinvesteringerne rettes mod større og mere modne virksomheder med større aktiver, som har bevist, at de har overskud. |
| --- | --- |

(c)

Problemet er betydeligt større for virksomheder, der søger finansiering i segmentet mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), hvilket især skyldes uoverkommeligt høje omkostninger og manglende relevante kommercielle færdigheder. Broderparten af risikokapitalinvesteringerne rettes mod større og mere modne virksomheder med større aktiver, som har bevist, at de har overskud.

| 77. | I sine bemærkninger fremhæver 3i følgende:






  (a) | I de forgangne to-tre år har risikokapitalmarkedet undergået en større forandring, da afkastet fra investering i early stage-virksomheder og virksomheder med begrænset vækst er faldet. |
| --- | --- | --- |

77.

I sine bemærkninger fremhæver 3i følgende:

(a)

I de forgangne to-tre år har risikokapitalmarkedet undergået en større forandring, da afkastet fra investering i early stage-virksomheder og virksomheder med begrænset vækst er faldet.

| (b) | Dette problem samt en tendens i hele branchen til at foretage større investeringer og udarbejde mere forsigtige investeringsstrategier har resulteret i et vigende udbud af investeringer til den lavere ende af markedet. |
| --- | --- |

(b)

Dette problem samt en tendens i hele branchen til at foretage større investeringer og udarbejde mere forsigtige investeringsstrategier har resulteret i et vigende udbud af investeringer til den lavere ende af markedet.

3i vurderer på nuværende tidspunkt, at egenkapitalgabet er øget fra 500 000 GBP (700 000 EUR) til 1 mio. GBP (1,4 mio. EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

3i har selv reduceret sine egne investeringer i dette markedssegment betydeligt. 3i investerede ca. 1,1 mia. EUR i risikokapital til early stage-virksomheder i hele Europa i 2001. Dette tal er siden faldet markant, og 3i investerede i 2004 ca. 150 mio. EUR i dette markedssegment.

| 78. | Cavendish Asset Management Limited støtter de bemærkninger, som Institute of Chartered Accountants in England and Wales fremsatte under punkt 68. |
| --- | --- |

78.

Cavendish Asset Management Limited støtter de bemærkninger, som Institute of Chartered Accountants in England and Wales fremsatte under punkt 68.

V   BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE

| 79. | Det Forenede Kongeriges bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede den formelle procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og bemærkningerne fra tredjemand opsummeres under punkt 80 til 96. |
| --- | --- |

79.

Det Forenede Kongeriges bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede den formelle procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og bemærkningerne fra tredjemand opsummeres under punkt 80 til 96.

| 80. | Selvom adgangen til finansiering og særlig gældsfinansiering er blevet forbedret for hovedparten af virksomhederne i Det Forenede Kongerige, har mange små virksomheder med stort vækstpotentiale stadig problemer med at tiltrække egenkapitalfinansiering. |
| --- | --- |

80.

Selvom adgangen til finansiering og særlig gældsfinansiering er blevet forbedret for hovedparten af virksomhederne i Det Forenede Kongerige, har mange små virksomheder med stort vækstpotentiale stadig problemer med at tiltrække egenkapitalfinansiering.

| 81. | Egenkapitalfinansiering er relevant for virksomheder på et tidligt udviklingsstadie, som endnu ikke genererer tilstrækkeligt mange indtægter til at tilbagebetale renter af lån. Det er også relevant for virksomheder, der udvikler nye teknologier, produkter eller markeder, virksomheder med stort vækstpotentiale, men også med stor risiko for fejlslagning. |
| --- | --- |

81.

Egenkapitalfinansiering er relevant for virksomheder på et tidligt udviklingsstadie, som endnu ikke genererer tilstrækkeligt mange indtægter til at tilbagebetale renter af lån. Det er også relevant for virksomheder, der udvikler nye teknologier, produkter eller markeder, virksomheder med stort vækstpotentiale, men også med stor risiko for fejlslagning.

| 82. | Den offentlige høring om små virksomheders adgang til vækstkapital, BVCA's aggregerede data og universiteternes forskning peger alle mod et egenkapitalgab i Det Forenede Kongerige, som påvirker virksomheder, der søger kapitaltilførsel på mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i form af egenkapitalfinansiering. |
| --- | --- |

82.

Den offentlige høring om små virksomheders adgang til vækstkapital, BVCA's aggregerede data og universiteternes forskning peger alle mod et egenkapitalgab i Det Forenede Kongerige, som påvirker virksomheder, der søger kapitaltilførsel på mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i form af egenkapitalfinansiering.

| 83. | Egenkapitalgabet er blevet større i de senere år især siden 1999, hvilket delvis skyldes den private egenkapitalbranches succes og søgen efter større investeringer. Den gennemsnitlige transaktion er steget betydeligt, da risikokapitalselskaberne søger at udnytte stordriftsfordelene. |
| --- | --- |

83.

Egenkapitalgabet er blevet større i de senere år især siden 1999, hvilket delvis skyldes den private egenkapitalbranches succes og søgen efter større investeringer. Den gennemsnitlige transaktion er steget betydeligt, da risikokapitalselskaberne søger at udnytte stordriftsfordelene.

| 84. | Egenkapitalgabet er blevet endnu tydeligere for early stage-SMV'er i de senere år på grund af en markant ændring i risikoinvestorernes investeringer. Tallene viser, at risikoinvestorerne har vendt sig mod investeringer i senere ekspansionsfaser, management buy out og management buy in. |
| --- | --- |

84.

Egenkapitalgabet er blevet endnu tydeligere for early stage-SMV'er i de senere år på grund af en markant ændring i risikoinvestorernes investeringer. Tallene viser, at risikoinvestorerne har vendt sig mod investeringer i senere ekspansionsfaser, management buy out og management buy in.

| 85. | De nyeste tilgængelige tal fra BVCA for 2003 viser, at der er vedvarende fokus på investeringer i senere ekspansionsfaser og især på store buy-out-aftaler. Early stage-investeringer udgjorde kun 6,5 % af risikokapitalinvesteringerne i Det Forenede Kongerige i 2003 eller mindre end 0,02 % af bruttonationalproduktet. Dette står i kontrast til et gennemsnit på 0,05 % af bruttonationalproduktet for early stage-investeringer i perioden 1998-2001. |
| --- | --- |

85.

De nyeste tilgængelige tal fra BVCA for 2003 viser, at der er vedvarende fokus på investeringer i senere ekspansionsfaser og især på store buy-out-aftaler. Early stage-investeringer udgjorde kun 6,5 % af risikokapitalinvesteringerne i Det Forenede Kongerige i 2003 eller mindre end 0,02 % af bruttonationalproduktet. Dette står i kontrast til et gennemsnit på 0,05 % af bruttonationalproduktet for early stage-investeringer i perioden 1998-2001.

| 86. | Den forventede brug af nylige risikokapitaltilførsler bliver stadig mere fokuseret på større investeringer i veletablerede virksomheder. De nyeste tal fra BVCA typer på, at kun 4 % af kapitalen forventes at tilføres early stage-virksomheder, 3 % til virksomheder i ekspansionsfasen og 1 % til management buy out på under 10 mio. GBP. Det var forventet, at kun 3 % af kapitalen ville blive brugt på nystartede virksomheder og til investeringer i teknologiekspansion sammenholdt med 5 % i 2002. |
| --- | --- |

86.

Den forventede brug af nylige risikokapitaltilførsler bliver stadig mere fokuseret på større investeringer i veletablerede virksomheder. De nyeste tal fra BVCA typer på, at kun 4 % af kapitalen forventes at tilføres early stage-virksomheder, 3 % til virksomheder i ekspansionsfasen og 1 % til management buy out på under 10 mio. GBP. Det var forventet, at kun 3 % af kapitalen ville blive brugt på nystartede virksomheder og til investeringer i teknologiekspansion sammenholdt med 5 % i 2002.

| 87. | Desuden viser disse tal, at ud af de investeringer, der finder sted i egenkapitalgabet mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), er kun hver fjerde investering en ikke-syndikeret førstegangsinvestering. Ud af ca. 1 000 investeringer i segmentet under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i perioden 2000-2002 var mere end 70 % opfølgende investeringer, |
| --- | --- |

87.

Desuden viser disse tal, at ud af de investeringer, der finder sted i egenkapitalgabet mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR), er kun hver fjerde investering en ikke-syndikeret førstegangsinvestering. Ud af ca. 1 000 investeringer i segmentet under 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i perioden 2000-2002 var mere end 70 % opfølgende investeringer,

| 88. | Da risikokapitalinvestorerne er tiltrukket af større finansieringsbeløb, er der kun ringe tilgang af nye risikokapitalinvestorer i den lavere ende af markedet. Virksomhedernes omdømme tillægges stor betydning i risikokapitalbranchen, hvilket gør det meget vanskeligt for nye fund management teams at konkurrere på risikokapitalmarkedet. Denne tendens vil resultere i en forværret mangel på talenter og erfaring i egenkapitalgabets markedssegment, som vanskeligt vil kunne erstattes, som tiden går, idet fondsbestyrere af høj kvalitet rejser større beløb og derfor indgår større aftaler. På grundlag af de kompetencer, der er nødvendige for at gennemføre investeringer i mindre virksomheder og nystartede virksomheder, må der sikres en tilgang af nye investorer af høj kvalitet for at sikre et dynamisk marked for early stage-investeringer. |
| --- | --- |

88.

Da risikokapitalinvestorerne er tiltrukket af større finansieringsbeløb, er der kun ringe tilgang af nye risikokapitalinvestorer i den lavere ende af markedet. Virksomhedernes omdømme tillægges stor betydning i risikokapitalbranchen, hvilket gør det meget vanskeligt for nye fund management teams at konkurrere på risikokapitalmarkedet. Denne tendens vil resultere i en forværret mangel på talenter og erfaring i egenkapitalgabets markedssegment, som vanskeligt vil kunne erstattes, som tiden går, idet fondsbestyrere af høj kvalitet rejser større beløb og derfor indgår større aftaler. På grundlag af de kompetencer, der er nødvendige for at gennemføre investeringer i mindre virksomheder og nystartede virksomheder, må der sikres en tilgang af nye investorer af høj kvalitet for at sikre et dynamisk marked for early stage-investeringer.

| 89. | Det Forenede Kongerige konkluderer, at der tilsyneladende er enighed blandt alle respondenterne om, at der foreligger et markedssvigt på risikokapitalmarkedet, som gør det vanskeligt for SMV'er med stort vækstpotentiale at finde finansiering. Alle bemærkningerne fra tredjemand har støttet Det Forenede Kongeriges synspunkt nemlig, at markedet har ændret sig, og at der nu foreligger et egenkapitalgab udover det, der er fastsat i meddelelsen. |
| --- | --- |

89.

Det Forenede Kongerige konkluderer, at der tilsyneladende er enighed blandt alle respondenterne om, at der foreligger et markedssvigt på risikokapitalmarkedet, som gør det vanskeligt for SMV'er med stort vækstpotentiale at finde finansiering. Alle bemærkningerne fra tredjemand har støttet Det Forenede Kongeriges synspunkt nemlig, at markedet har ændret sig, og at der nu foreligger et egenkapitalgab udover det, der er fastsat i meddelelsen.

| 90. | Det Forenede Kongerige har søgt at bevise, at der foreligger et gab i investeringssegmentet op til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). En række af respondenterne antyder, at dette er et beskedent skøn, og at gabet nu må række så højt som til 5 mio. GBP (7 mio. EUR). Det Forenede Kongerige mener dog, at der er stærkest bevis for, at 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er det rigtige tal. |
| --- | --- |

90.

Det Forenede Kongerige har søgt at bevise, at der foreligger et gab i investeringssegmentet op til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). En række af respondenterne antyder, at dette er et beskedent skøn, og at gabet nu må række så højt som til 5 mio. GBP (7 mio. EUR). Det Forenede Kongerige mener dog, at der er stærkest bevis for, at 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) er det rigtige tal.

| 91. | Det Forenede Kongerige understreger, at besvarelserne fra de selskaber, der opererer på Det Forenede Kongeriges risikokapitalmarked, er i tråd med myndighedernes egen detaljerede høring. Respondenterne anerkender samstemmende, at der foreligger et risikokapitalgab på niveau med 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) eller derover. Disse respondenter har praktisk erfaring med markedet og har foretaget research ud fra et kommercielt synspunkt. Deres erfaringer understøtter Det Forenede Kongeriges egen efterforskning, som antyder at fondene på dette marked ikke er i stand til at tiltrække private investorer, da mindre investeringer opfattes som risikable og ikke rentable. Det Forenede Kongerige er derfor overbevist om, at iværksætterkapitalfondsordningen ikke vil fortrænge de eksisterende private investorer på markedet. |
| --- | --- |

91.

Det Forenede Kongerige understreger, at besvarelserne fra de selskaber, der opererer på Det Forenede Kongeriges risikokapitalmarked, er i tråd med myndighedernes egen detaljerede høring. Respondenterne anerkender samstemmende, at der foreligger et risikokapitalgab på niveau med 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) eller derover. Disse respondenter har praktisk erfaring med markedet og har foretaget research ud fra et kommercielt synspunkt. Deres erfaringer understøtter Det Forenede Kongeriges egen efterforskning, som antyder at fondene på dette marked ikke er i stand til at tiltrække private investorer, da mindre investeringer opfattes som risikable og ikke rentable. Det Forenede Kongerige er derfor overbevist om, at iværksætterkapitalfondsordningen ikke vil fortrænge de eksisterende private investorer på markedet.

| 92. | Det Forenede Kongerige udtrykker også tilfredshed med opbakning, som den praktiske udformning af ECF-modellen får. Det Forenede Kongerige udtrykker endvidere tilfredshed med respondenternes forståelse for, at den foreslåede fondsstruktur ikke medfører en konkurrenceforvridning, og at initiativet vil medføre forsvarlige kommercielle investeringsbeslutninger. Drivkraften bag dette er, at de foreslåede iværksætterkapitalfonde ikke medfører down-side beskyttelse for private investorer. Dermed øges tilskyndelsen til at vælge gode fondsbestyrere, som vil investere deres kapital bedst muligt. Hvis en iværksætterkapitalfond ikke genererer positivt afkast, vil den private investor miste sine penge. Det Forenede Kongerige er af den opfattelse, at denne model er et mere effektivt kommercielt initiativ end en alternativ model med en lavere offentlig investeringsandel, hvor de offentlige fonde ville være mere udsatte før de private investeringer og private investorer kan få deres penge tilbage fra underskudsgivende fonde. |
| --- | --- |

92.

Det Forenede Kongerige udtrykker også tilfredshed med opbakning, som den praktiske udformning af ECF-modellen får. Det Forenede Kongerige udtrykker endvidere tilfredshed med respondenternes forståelse for, at den foreslåede fondsstruktur ikke medfører en konkurrenceforvridning, og at initiativet vil medføre forsvarlige kommercielle investeringsbeslutninger. Drivkraften bag dette er, at de foreslåede iværksætterkapitalfonde ikke medfører down-side beskyttelse for private investorer. Dermed øges tilskyndelsen til at vælge gode fondsbestyrere, som vil investere deres kapital bedst muligt. Hvis en iværksætterkapitalfond ikke genererer positivt afkast, vil den private investor miste sine penge. Det Forenede Kongerige er af den opfattelse, at denne model er et mere effektivt kommercielt initiativ end en alternativ model med en lavere offentlig investeringsandel, hvor de offentlige fonde ville være mere udsatte før de private investeringer og private investorer kan få deres penge tilbage fra underskudsgivende fonde.

| 93. | Ved at inkludere de enkelte fondes vigtigste aspekter i udbudsproceduren skal Det Forenede Kongerige kun betale et minimalt beløb i afgifter til fondsforvaltning og efterstillelse. Udbudsproceduren skal omfatte nogle mindstekrav såsom ligestilling af alle kreditorer i tilfælde af tab og prioriteret afkast til offentlige investorer, men proceduren kan også give ansøgerne mulighed for at anvende alternative bestemmelser, som er mere favorable for offentlige investorer. Dette åbner mulighed for, at private investorer kan udsættes for større downside risiko end de offentlige, eller at der er behov for mindre offentlig finansiering end forventet i tilfælde, hvor en tilbudsgiver kan bevise, at dette vil være mere attraktivt for investorerne i den pågældende fond. |
| --- | --- |

93.

Ved at inkludere de enkelte fondes vigtigste aspekter i udbudsproceduren skal Det Forenede Kongerige kun betale et minimalt beløb i afgifter til fondsforvaltning og efterstillelse. Udbudsproceduren skal omfatte nogle mindstekrav såsom ligestilling af alle kreditorer i tilfælde af tab og prioriteret afkast til offentlige investorer, men proceduren kan også give ansøgerne mulighed for at anvende alternative bestemmelser, som er mere favorable for offentlige investorer. Dette åbner mulighed for, at private investorer kan udsættes for større downside risiko end de offentlige, eller at der er behov for mindre offentlig finansiering end forventet i tilfælde, hvor en tilbudsgiver kan bevise, at dette vil være mere attraktivt for investorerne i den pågældende fond.

| 94. | Det Forenede Kongerige bemærker endvidere, at de øvrige medlemsstater i deres besvarelser understreger et ønske om at opdatere den nuværende meddelelse. Risikokapitalmarkedet i EU har ændret sig markant, siden meddelelsen blev offentliggjort i 2001. På denne baggrund er Det Forenede Kongerige enigt i, at det vil være nødvendigt med en række gennemgribende ændringer i meddelelsen, når den skal revideres i 2006. Det vil sandsynligvis blive nødvendigt at se på mere end blot tranchestørrelser. Der må også ses på aspekter som f.eks. risikoudligning gennem den private sektor som kompensation for større offentlig finansiering og større brug af instrumenter som f.eks. gruppefritagelsesforordninger. |
| --- | --- |

94.

Det Forenede Kongerige bemærker endvidere, at de øvrige medlemsstater i deres besvarelser understreger et ønske om at opdatere den nuværende meddelelse. Risikokapitalmarkedet i EU har ændret sig markant, siden meddelelsen blev offentliggjort i 2001. På denne baggrund er Det Forenede Kongerige enigt i, at det vil være nødvendigt med en række gennemgribende ændringer i meddelelsen, når den skal revideres i 2006. Det vil sandsynligvis blive nødvendigt at se på mere end blot tranchestørrelser. Der må også ses på aspekter som f.eks. risikoudligning gennem den private sektor som kompensation for større offentlig finansiering og større brug af instrumenter som f.eks. gruppefritagelsesforordninger.

| 95. | Det Forenede Kongerige anfører, at ECF-ordningen vil være et vigtigt bidrag til at tackle det, der stadig er en vigtig hindring for innovation og iværksætterånd, og til at opfylde de målsætninger, som blev fastsat på Lissabon-topmødet og i handlingsplanen for iværksætterkultur. ECF-ordningen vil også bidrage til at opfylde anbefalingerne i Kok-rapporten, hvori det noteres, at finansieringsmulighederne for SMV'er i Europa på nuværende tidspunkt overvejende er baseret på låntagning, og i rapporten opfordres der derfor til øget brug af risikokapital. |
| --- | --- |

95.

Det Forenede Kongerige anfører, at ECF-ordningen vil være et vigtigt bidrag til at tackle det, der stadig er en vigtig hindring for innovation og iværksætterånd, og til at opfylde de målsætninger, som blev fastsat på Lissabon-topmødet og i handlingsplanen for iværksætterkultur. ECF-ordningen vil også bidrage til at opfylde anbefalingerne i Kok-rapporten, hvori det noteres, at finansieringsmulighederne for SMV'er i Europa på nuværende tidspunkt overvejende er baseret på låntagning, og i rapporten opfordres der derfor til øget brug af risikokapital.

| 96. | Det Forenede Kongerige konkluderer, at støtten fra både den offentlige og private sektor og fra andre medlemsstater samt fra investorer, der opererer på risikokapitalmarkedet, positivt afspejler behovet for et investeringsredskab i stil med ECF-ordningen. |
| --- | --- |

96.

Det Forenede Kongerige konkluderer, at støtten fra både den offentlige og private sektor og fra andre medlemsstater samt fra investorer, der opererer på risikokapitalmarkedet, positivt afspejler behovet for et investeringsredskab i stil med ECF-ordningen.

VI.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

| 97. | Kommissionen har undersøgt ordningen på baggrund af EF-traktatens artikel 87 og især på grundlag af Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital (9). Resultaterne af vurderingen er som følger: |
| --- | --- |

97.

Kommissionen har undersøgt ordningen på baggrund af EF-traktatens artikel 87 og især på grundlag af Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital (9). Resultaterne af vurderingen er som følger:

VI.1.   Lovlighed

| 98. | Ved at anmelde ordningen har de britiske myndigheder opfyldt deres forpligtelser efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

98.

Ved at anmelde ordningen har de britiske myndigheder opfyldt deres forpligtelser efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

VI.2.   Tilstedeværelse af statsstøtte

| 99. | Ifølge bestemmelserne i meddelelsen skal der ved vurderingen af tilstedeværelse af statsstøtte tages hensyn til muligheden af, at en foranstaltning kan indebære støtte på mindst tre forskellige niveauer:






  (a) | støtte til investorer |
| --- | --- | --- |

99.

Ifølge bestemmelserne i meddelelsen skal der ved vurderingen af tilstedeværelse af statsstøtte tages hensyn til muligheden af, at en foranstaltning kan indebære støtte på mindst tre forskellige niveauer:

(a)

støtte til investorer

| (b) | støtte til en eventuel fond eller et andet redskab, som foranstaltningen opererer igennem |
| --- | --- |

(b)

støtte til en eventuel fond eller et andet redskab, som foranstaltningen opererer igennem

| (c) | støtte til de virksomheder, der investeres i. |
| --- | --- |

(c)

støtte til de virksomheder, der investeres i.

| 100. | På investorniveau finder Kommissionen, at der er tale om støtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Der indgår statslige midler i ordningen, eftersom de britiske myndigheder vil yde offentlig finansiering til iværksætterkapitalfondene. Private investorer i iværksætterkapitalfondene, som kan være virksomheder i EF-traktatens forstand, kan være berettigede til højere afkast end offentlige investorer og kan derfor have en fordel. Selv om ingen person eller organisation er udelukket fra at investere i fonden, vil midlernes begrænsede omfang ikke være nogen garanti for, at alle potentielle investeringer vil blive accepteret, og Kommissionen finder derfor, at der er tale om selektivitet. Endelig påvirker ordningen handelen mellem medlemsstater, da investeringer i kapital er en aktivitet, der er genstand for betydelig handel mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

100.

På investorniveau finder Kommissionen, at der er tale om støtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Der indgår statslige midler i ordningen, eftersom de britiske myndigheder vil yde offentlig finansiering til iværksætterkapitalfondene. Private investorer i iværksætterkapitalfondene, som kan være virksomheder i EF-traktatens forstand, kan være berettigede til højere afkast end offentlige investorer og kan derfor have en fordel. Selv om ingen person eller organisation er udelukket fra at investere i fonden, vil midlernes begrænsede omfang ikke være nogen garanti for, at alle potentielle investeringer vil blive accepteret, og Kommissionen finder derfor, at der er tale om selektivitet. Endelig påvirker ordningen handelen mellem medlemsstater, da investeringer i kapital er en aktivitet, der er genstand for betydelig handel mellem medlemsstaterne.

| 101. | Med hensyn til selve fondene er Kommissionen generelt af den opfattelse, at en fond er et instrument for overførsel af støtte til investorer og/eller virksomheder, der investeres i, snarere end en støttemodtager i sig selv. I visse tilfælde, navnlig foranstaltninger, der indebærer overførsler til fordel for eksisterende fonde med mange og forskelligartede investorer, kan fonden imidlertid have karakter af en selvstændig virksomhed. I denne ordning vil iværksætterkapitalfondene være nyoprettede og udelukkes fra at diversificere til andre aktiviteter end de i ordningen fastlagte. Kommissionen betragter derfor ikke iværksætterkapitalfondene som særskilte støttemodtagere. Dette princip er på linje med Kommissionens beslutninger om »Viridian Growth Fond« (10)»Coalfields Enterprise Fund« (11) og »Community Development Venture Fund« (12). |
| --- | --- |

101.

Med hensyn til selve fondene er Kommissionen generelt af den opfattelse, at en fond er et instrument for overførsel af støtte til investorer og/eller virksomheder, der investeres i, snarere end en støttemodtager i sig selv. I visse tilfælde, navnlig foranstaltninger, der indebærer overførsler til fordel for eksisterende fonde med mange og forskelligartede investorer, kan fonden imidlertid have karakter af en selvstændig virksomhed. I denne ordning vil iværksætterkapitalfondene være nyoprettede og udelukkes fra at diversificere til andre aktiviteter end de i ordningen fastlagte. Kommissionen betragter derfor ikke iværksætterkapitalfondene som særskilte støttemodtagere. Dette princip er på linje med Kommissionens beslutninger om »Viridian Growth Fond« (10)»Coalfields Enterprise Fund« (11) og »Community Development Venture Fund« (12).

| 102. | På virksomhedsniveau finder Kommissionen, at der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Der indgår statslige midler, eftersom fondens investeringer i begunstigede SMV'er vil omfatte statslig finansiering. Foranstaltningen er konkurrenceforvridende, da den giver begunstigede SMV'er en fordel, da de ellers ikke ville kunne få risikokapitaltilførsel på de samme betingelser og/eller i samme omfang. Foranstaltningen er selektiv, da den er rettet mod specifikke SMV'er i Det Forenede Kongerige. Foranstaltningen har potentiale til at påvirke samhandlen mellem medlemsstaterne, da det er muligt, at SMV-målgruppen er engageret eller vil blive engageret i aktiviteter, der omfatter handel med andre medlemsstater. |
| --- | --- |

102.

På virksomhedsniveau finder Kommissionen, at der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Der indgår statslige midler, eftersom fondens investeringer i begunstigede SMV'er vil omfatte statslig finansiering. Foranstaltningen er konkurrenceforvridende, da den giver begunstigede SMV'er en fordel, da de ellers ikke ville kunne få risikokapitaltilførsel på de samme betingelser og/eller i samme omfang. Foranstaltningen er selektiv, da den er rettet mod specifikke SMV'er i Det Forenede Kongerige. Foranstaltningen har potentiale til at påvirke samhandlen mellem medlemsstaterne, da det er muligt, at SMV-målgruppen er engageret eller vil blive engageret i aktiviteter, der omfatter handel med andre medlemsstater.

| 103. | Kommissionen konkluderer derfor, at statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte forstand er til stede, hvad angår investorerne og de begunstigede SMV'er. |
| --- | --- |

103.

Kommissionen konkluderer derfor, at statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte forstand er til stede, hvad angår investorerne og de begunstigede SMV'er.

VI.3.   Dokumentation for markedssvigt

| 104. | I tråd med meddelelsens bestemmelser vil Kommissionen muligvis være rede til at acceptere, at der foreligger markedssvigt uden at kræve yderligere beviser, når hver finansieringsrate, som en virksomhed modtager fra risikokapitalforanstaltninger, der helt eller delvist finansieres ved hjælp af statsstøtte, højst beløber sig til 500 000 EUR i ikke-støttede regioner, 750 000 EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), eller 1 mio. EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

104.

I tråd med meddelelsens bestemmelser vil Kommissionen muligvis være rede til at acceptere, at der foreligger markedssvigt uden at kræve yderligere beviser, når hver finansieringsrate, som en virksomhed modtager fra risikokapitalforanstaltninger, der helt eller delvist finansieres ved hjælp af statsstøtte, højst beløber sig til 500 000 EUR i ikke-støttede regioner, 750 000 EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), eller 1 mio. EUR i regioner, der er berettiget til støtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

| 105. | I den foranstaltning, som Det Forenede Kongerige har stillet forslag om, er der planer om risikokapitalinvesteringer i størrelsesordenen 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) pr investeringsrate for SMV'er i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

105.

I den foranstaltning, som Det Forenede Kongerige har stillet forslag om, er der planer om risikokapitalinvesteringer i størrelsesordenen 250 000 GBP (357 000 EUR) til 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) pr investeringsrate for SMV'er i Det Forenede Kongerige.

| 106. | I henhold til »regionalstøttekortet 2000-2006« for Det Forenede Kongerige består landet for indeværende af områder, der er klassificerede som støtteberettigede efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og som støtteberettigede områder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), samt af ikke-støtteberettigede områder (13). |
| --- | --- |

106.

I henhold til »regionalstøttekortet 2000-2006« for Det Forenede Kongerige består landet for indeværende af områder, der er klassificerede som støtteberettigede efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og som støtteberettigede områder efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), samt af ikke-støtteberettigede områder (13).

| 107. | Eftersom de foreslåede risikokapitalinvesteringer i denne ordning overstiger ovennævnte lofter, har Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i meddelelsen oplyst Det Forenede Kongerige om, at det skal kunne bevises, at der er tale om markedssvigt. |
| --- | --- |

107.

Eftersom de foreslåede risikokapitalinvesteringer i denne ordning overstiger ovennævnte lofter, har Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i meddelelsen oplyst Det Forenede Kongerige om, at det skal kunne bevises, at der er tale om markedssvigt.

| 108. | Det Forenede Kongeriges argumenter og bemærkningerne fra tredjemand om påvisninger af et egenkapitalgab i investeringssegmentet mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) opsummeres nedenfor: |
| --- | --- |

108.

Det Forenede Kongeriges argumenter og bemærkningerne fra tredjemand om påvisninger af et egenkapitalgab i investeringssegmentet mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) opsummeres nedenfor:

| 109. | Små og mellemstore virksomheders vigtigste enkeltstående kilde til ekstern finansiering er banklån, hovedsagelig i form af kreditlinjer og lån med fast løbetid, som tilsammen udgør ca. halvdelen af den samlede eksterne finansiering (14). Banklån er bedst egnet til virksomheder, der skaber tilstrækkeligt cash flow til at tilbagebetale renter af lån. Udbuddet af gældsfinansierng er blevet betydeligt større i de seneste 10 år. Der foreligger ingen reelle beviser for, om virksomhederne har vanskeligt ved at vurdere bankfinansieringen. Långiverne kan dog stadig have vanskeligt ved at vurdere de enkelte virksomheders perspektiver. De benytter ofte sikkerhedsstillelse som grundlag for lån til SMV'er, især hvis låneren endnu ikke har bevist sit værd. Mange virksomhedsejere kan ikke stille tilstrækkelig sikkerhed. |
| --- | --- |

109.

Små og mellemstore virksomheders vigtigste enkeltstående kilde til ekstern finansiering er banklån, hovedsagelig i form af kreditlinjer og lån med fast løbetid, som tilsammen udgør ca. halvdelen af den samlede eksterne finansiering (14). Banklån er bedst egnet til virksomheder, der skaber tilstrækkeligt cash flow til at tilbagebetale renter af lån. Udbuddet af gældsfinansierng er blevet betydeligt større i de seneste 10 år. Der foreligger ingen reelle beviser for, om virksomhederne har vanskeligt ved at vurdere bankfinansieringen. Långiverne kan dog stadig have vanskeligt ved at vurdere de enkelte virksomheders perspektiver. De benytter ofte sikkerhedsstillelse som grundlag for lån til SMV'er, især hvis låneren endnu ikke har bevist sit værd. Mange virksomhedsejere kan ikke stille tilstrækkelig sikkerhed.

| 110. | Ufuldkommenheder på gældsmarkedet skyldes informationsasymmetri, hvorved udlåneren kun delvist er informeret om en virksomheds perspektiver. Informationsasymmetri betyder, at udlånerne ikke kan vurdere risikoniveauet i forbindelse med en bestemt SMV. Det er derfor vanskeligt at bedømme kvaliteten af investeringsforslagene og endnu vanskeligere at fastsætte en rentesats, der nøjagtigt afspejler risikoniveauet. Bankerne træffer typisk beslutninger om udlån på grundlag af en række kriterier såsom kreditinformation, forvaltning af bankkonti, ansøgerens præstationer i erhvervslivet og vilje til at investere sine egne ressourcer i virksomheden og bevis for ansøgerens tilbagebetalingskapacitet på grundlag af en forretningsplan. En privatperson har dog ikke altid en liste over hidtidige præstationer og har måske ingen ressourcer at investere i virksomheden. Derfor lægger udlånerne også stor vægt på iværksætterens vilje til at stille sikkerhed, før lånet kan underskrives. Udlånernes brug af sikkerhed kan gøre det muligt for mange virksomheder at opnå gældsfinansiering, men i forbindelse med SMV'er kan denne metode skabe problemer for iværksættere, der ikke har passende aktiver, der kan bruges til sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

110.

Ufuldkommenheder på gældsmarkedet skyldes informationsasymmetri, hvorved udlåneren kun delvist er informeret om en virksomheds perspektiver. Informationsasymmetri betyder, at udlånerne ikke kan vurdere risikoniveauet i forbindelse med en bestemt SMV. Det er derfor vanskeligt at bedømme kvaliteten af investeringsforslagene og endnu vanskeligere at fastsætte en rentesats, der nøjagtigt afspejler risikoniveauet. Bankerne træffer typisk beslutninger om udlån på grundlag af en række kriterier såsom kreditinformation, forvaltning af bankkonti, ansøgerens præstationer i erhvervslivet og vilje til at investere sine egne ressourcer i virksomheden og bevis for ansøgerens tilbagebetalingskapacitet på grundlag af en forretningsplan. En privatperson har dog ikke altid en liste over hidtidige præstationer og har måske ingen ressourcer at investere i virksomheden. Derfor lægger udlånerne også stor vægt på iværksætterens vilje til at stille sikkerhed, før lånet kan underskrives. Udlånernes brug af sikkerhed kan gøre det muligt for mange virksomheder at opnå gældsfinansiering, men i forbindelse med SMV'er kan denne metode skabe problemer for iværksættere, der ikke har passende aktiver, der kan bruges til sikkerhedsstillelse.

| 111. | Finansiering baseret på gældsættelse og på aktiver opfylder de fleste virksomheders behov, men et stort mindretal har brug for egenkapitalfinansiering. Egenkapitalinvestorer tilfører kapital til gengæld for aktier i virksomheder, hvorved de modtager en andel af virksomhedens fremtidige overskud. Denne finansieringsform er bedst egnet til virksomheder på et tidligt udviklingstrin, som endnu ikke genererer tilstrækkelige indtægter til at tilbagebetale renter, og/eller til virksomheder, der udvikler nye teknologier, produkter eller markeder og som har potentiale til høje vækstrater, men som også har stor risiko for fejlslagning. |
| --- | --- |

111.

Finansiering baseret på gældsættelse og på aktiver opfylder de fleste virksomheders behov, men et stort mindretal har brug for egenkapitalfinansiering. Egenkapitalinvestorer tilfører kapital til gengæld for aktier i virksomheder, hvorved de modtager en andel af virksomhedens fremtidige overskud. Denne finansieringsform er bedst egnet til virksomheder på et tidligt udviklingstrin, som endnu ikke genererer tilstrækkelige indtægter til at tilbagebetale renter, og/eller til virksomheder, der udvikler nye teknologier, produkter eller markeder og som har potentiale til høje vækstrater, men som også har stor risiko for fejlslagning.

| 112. | Egenkapitalfinansiering udgør kun 8 % af den samlede eksterne finansiering for SMV'er, men tallene undervurderer egenkapitalfinansieringens betydning i en moderne iværksætterøkonomi. De virksomheder, der oftest har brug for egenkapitalfinansiering, er for det meste meget nyskabende og har potentiale til at bidrage til at skabe øget produktivitet. Desuden ledsages risikokapitalinvestorernes finansiering til tider af støtte til ledelsen, rådgivning og anden ekspertise. |
| --- | --- |

112.

Egenkapitalfinansiering udgør kun 8 % af den samlede eksterne finansiering for SMV'er, men tallene undervurderer egenkapitalfinansieringens betydning i en moderne iværksætterøkonomi. De virksomheder, der oftest har brug for egenkapitalfinansiering, er for det meste meget nyskabende og har potentiale til at bidrage til at skabe øget produktivitet. Desuden ledsages risikokapitalinvestorernes finansiering til tider af støtte til ledelsen, rådgivning og anden ekspertise.

| 113. | Mens egenkapitalfinansiering er en vigtig drivkraft for små virksomheders vækst og for vækst i resten af økonomien, tyder meget på, at en række strukturelle forhold på det private egenkapitalmarked forårsager et stort og stadig voksende egenkapitalgab, som påvirker virksomheder, der søger beskeden vækstkapital. Disse strukturelle forhold vedrører både udbud og efterspørgsel på markedet. |
| --- | --- |

113.

Mens egenkapitalfinansiering er en vigtig drivkraft for små virksomheders vækst og for vækst i resten af økonomien, tyder meget på, at en række strukturelle forhold på det private egenkapitalmarked forårsager et stort og stadig voksende egenkapitalgab, som påvirker virksomheder, der søger beskeden vækstkapital. Disse strukturelle forhold vedrører både udbud og efterspørgsel på markedet.

| 114. | Informationsproblemerne på gældsmarkedet gør sig også gældende på egenkapitalmarkedet. På udbudssiden er der almindeligvis tre faktorer involveret, nemlig informationsasymmetrier, transaktionsomkostninger og opfattelsen af risiko og belønning. |
| --- | --- |

114.

Informationsproblemerne på gældsmarkedet gør sig også gældende på egenkapitalmarkedet. På udbudssiden er der almindeligvis tre faktorer involveret, nemlig informationsasymmetrier, transaktionsomkostninger og opfattelsen af risiko og belønning.

| 115. | »Informationsasymmetrier« betyder, at egenkapitalinvestorerne kan skulle betale store omkostninger for at kortlægge passende investeringsmuligheder. Disse informationsproblemer er typisk størst for små unge virksomheder og især innovative virksomheder, der søger at udvikle uafprøvede teknologier, produkter og markeder. Informationsproblemerne er en stor hindring for mindre egenkapitalinvesteringer, da investeringsomkostningerne ikke varierer proportionalt med investeringens størrelse. Sammenlignet med store, børsnoterede firmaer er informationsstrømmen for små ikke-børsnoterede kapitalsøgende firmaer meget mere begrænset. Investorerne må derfor ofte afholde store researchomkostninger, når de søger passende investeringsmuligheder. Desuden er det ofte vanskeligt at vurdere en virksomheds perspektiver, især hvis ledelsen er uden erfaring og produktet eller teknologien er uafprøvede. Før egenkapitalinvestorerne kan foretage informerede investeringsvalg, må de derfor igennem en omhyggelig kontrolprocedure. Omkostningerne i forbindelse med informationsindsamlingen varierer ikke proportionalt med investeringssummen og kan ved små investeringer være alt for store i forhold til det potentielle finansielle afkast af investeringen. Når egenkapitalinvestorerne har investeret i en virksomhed, må de også overvåge resultaterne af deres investering. Dette sker ofte ved at de tager plads i bestyrelsen og dermed kan bidrage til at støtte ledelsen, især hvis virksomhedens ledelse er relativt uerfaren. Dette kan bidrage til at forbedre den investeringsmodtagende virksomheds resultater, men omkostningerne varierer endnu engang ikke proportionalt med investeringssummen. |
| --- | --- |

115.

»Informationsasymmetrier« betyder, at egenkapitalinvestorerne kan skulle betale store omkostninger for at kortlægge passende investeringsmuligheder. Disse informationsproblemer er typisk størst for små unge virksomheder og især innovative virksomheder, der søger at udvikle uafprøvede teknologier, produkter og markeder. Informationsproblemerne er en stor hindring for mindre egenkapitalinvesteringer, da investeringsomkostningerne ikke varierer proportionalt med investeringens størrelse. Sammenlignet med store, børsnoterede firmaer er informationsstrømmen for små ikke-børsnoterede kapitalsøgende firmaer meget mere begrænset. Investorerne må derfor ofte afholde store researchomkostninger, når de søger passende investeringsmuligheder. Desuden er det ofte vanskeligt at vurdere en virksomheds perspektiver, især hvis ledelsen er uden erfaring og produktet eller teknologien er uafprøvede. Før egenkapitalinvestorerne kan foretage informerede investeringsvalg, må de derfor igennem en omhyggelig kontrolprocedure. Omkostningerne i forbindelse med informationsindsamlingen varierer ikke proportionalt med investeringssummen og kan ved små investeringer være alt for store i forhold til det potentielle finansielle afkast af investeringen. Når egenkapitalinvestorerne har investeret i en virksomhed, må de også overvåge resultaterne af deres investering. Dette sker ofte ved at de tager plads i bestyrelsen og dermed kan bidrage til at støtte ledelsen, især hvis virksomhedens ledelse er relativt uerfaren. Dette kan bidrage til at forbedre den investeringsmodtagende virksomheds resultater, men omkostningerne varierer endnu engang ikke proportionalt med investeringssummen.

| 116. | Der er betydelige faste omkostninger ved arbejdet med egenkapitalinvesteringer f.eks. i forbindelse med forhandling af betingelserne for investeringen og udarbejdelsen af de nødvendige juridiske aftaler (»transaktionsomkostninger«). Disse transaktionsomkostninger synes ligesom andre faste omkostninger at tale imod små investeringsbeløb. |
| --- | --- |

116.

Der er betydelige faste omkostninger ved arbejdet med egenkapitalinvesteringer f.eks. i forbindelse med forhandling af betingelserne for investeringen og udarbejdelsen af de nødvendige juridiske aftaler (»transaktionsomkostninger«). Disse transaktionsomkostninger synes ligesom andre faste omkostninger at tale imod små investeringsbeløb.

| 117. | Investeringsbeslutningerne træffes på grundlag af en vurdering af risikoen og det mulige finansielle afkast. Hvis investorernes vurderinger er ukorrekte, vil dette resultere i en suboptimal fordeling af kapitalen. |
| --- | --- |

117.

Investeringsbeslutningerne træffes på grundlag af en vurdering af risikoen og det mulige finansielle afkast. Hvis investorernes vurderinger er ukorrekte, vil dette resultere i en suboptimal fordeling af kapitalen.

| 118. | På efterspørgselssiden hindrer kravene ligeledes en tilførsel af egenkapital fra investorer til SMV'er. Undersøgelser har fremhævet en række faktorer, der afholder små virksomheder fra at søge egenkapital. Tab af kontrol og begrænset ledelsesfrihed er de faktorer, SMV'erne oftest fremfører, men omkostningerne ved at sikre egenkapitalfinansiering, og manglende kendskab til mulighederne for ekstern finansiering er også almindelige hindringer. Mange af de virksomheder, der aktivt søger egenkapitalinvesteringer er også hæmmet af en manglende »investeringsvilje«. SMV'er kan være hæmmet af et begrænset kendskab til og begrænset forståelse af de forskellige former for risikokapitalfinansiering og adgangen hertil og af utilstrækkelige eller dårligt fremstillede forretningsplaner. Utilstrækkelig forberedelse og planlægning i virksomheden kan holde potentielle investorer væk, ikke mindst da det øger informations- og kontrolomkostningerne. |
| --- | --- |

118.

På efterspørgselssiden hindrer kravene ligeledes en tilførsel af egenkapital fra investorer til SMV'er. Undersøgelser har fremhævet en række faktorer, der afholder små virksomheder fra at søge egenkapital. Tab af kontrol og begrænset ledelsesfrihed er de faktorer, SMV'erne oftest fremfører, men omkostningerne ved at sikre egenkapitalfinansiering, og manglende kendskab til mulighederne for ekstern finansiering er også almindelige hindringer. Mange af de virksomheder, der aktivt søger egenkapitalinvesteringer er også hæmmet af en manglende »investeringsvilje«. SMV'er kan være hæmmet af et begrænset kendskab til og begrænset forståelse af de forskellige former for risikokapitalfinansiering og adgangen hertil og af utilstrækkelige eller dårligt fremstillede forretningsplaner. Utilstrækkelig forberedelse og planlægning i virksomheden kan holde potentielle investorer væk, ikke mindst da det øger informations- og kontrolomkostningerne.

| 119. | Der opstår et egenkapitalgab, når økonomisk sunde virksomheder ikke kan tiltrække investeringer fra enten uformelle investorer eller risikokapitalinvestorer, som er SMV'ernes vigtigste kilder til egenkapitalfinansiering. Uformelle investorer (business angels og andre uformelle investorer) har adgang til begrænsede økonomiske ressourcer og investerer derfor normalt relativt små beløb i form af egenkapital. Til gengæld har de formelle risikokapitalinvestorer typisk langt højere omkostninger i forbindelse med vurderingen af de potentielle investeringer. Disse omkostninger er på grund af de tidligere nævnte strukturelle faktorer ofte alt for høje, når en virksomhed kun søger et beskedent beløb i form af egenkapitaltilførsel. |
| --- | --- |

119.

Der opstår et egenkapitalgab, når økonomisk sunde virksomheder ikke kan tiltrække investeringer fra enten uformelle investorer eller risikokapitalinvestorer, som er SMV'ernes vigtigste kilder til egenkapitalfinansiering. Uformelle investorer (business angels og andre uformelle investorer) har adgang til begrænsede økonomiske ressourcer og investerer derfor normalt relativt små beløb i form af egenkapital. Til gengæld har de formelle risikokapitalinvestorer typisk langt højere omkostninger i forbindelse med vurderingen af de potentielle investeringer. Disse omkostninger er på grund af de tidligere nævnte strukturelle faktorer ofte alt for høje, når en virksomhed kun søger et beskedent beløb i form af egenkapitaltilførsel.

| 120. | Et egenkapitalgab påvirker derfor virksomheder, der søger et beløb, der går udover de fleste uformelle investorers formåen, men som ligger under det niveau, hvor det er rentabelt for risikokapitalinvestorer at investere. |
| --- | --- |

120.

Et egenkapitalgab påvirker derfor virksomheder, der søger et beløb, der går udover de fleste uformelle investorers formåen, men som ligger under det niveau, hvor det er rentabelt for risikokapitalinvestorer at investere.

| 121. | I henhold til de seneste data fra BVCA (15) tegnede store management buy out-beløb sig for gode afkast i 2003 og på længere sigt, hvorimod gennemsnitsafkastet fra early stage- og teknologi-investeringer fortsat var lavt i 2003. |
| --- | --- |

121.

I henhold til de seneste data fra BVCA (15) tegnede store management buy out-beløb sig for gode afkast i 2003 og på længere sigt, hvorimod gennemsnitsafkastet fra early stage- og teknologi-investeringer fortsat var lavt i 2003.

| 122. | Hvad angår de samlede resultater pr. investeringssegment, havde fonde, der fokuser på early stage-investeringer et afkast på -18,1 % i 2003 sammenlignet med et gennemsnitligt 3-årigt afkast på -25,1 % og et gennemsnitligt 5-årigt afkast på -12,5 %. |
| --- | --- |

122.

Hvad angår de samlede resultater pr. investeringssegment, havde fonde, der fokuser på early stage-investeringer et afkast på -18,1 % i 2003 sammenlignet med et gennemsnitligt 3-årigt afkast på -25,1 % og et gennemsnitligt 5-årigt afkast på -12,5 %.

| 123. | Fonde, der specialiserer sig i investeringer på udviklingsstadiet, gav et gennemsnitligt afkast på -3,4 % i 2003 sammenlignet med et gennemsnitligt 3-årigt afkast på -8,2 % og et gennemsnitligt 5-årigt afkast på 2,7 %. |
| --- | --- |

123.

Fonde, der specialiserer sig i investeringer på udviklingsstadiet, gav et gennemsnitligt afkast på -3,4 % i 2003 sammenlignet med et gennemsnitligt 3-årigt afkast på -8,2 % og et gennemsnitligt 5-årigt afkast på 2,7 %.

| 124. | Samtidig havde fonde, der specialiserede sig i management buy out, betydeligt bedre resultater. For mellemstore management buy out-handler var det gennemsnitlige afkast i 2003 på 12,2 % sammenlignet med et gennemsnitligt 3-årigt afkast på 2,9 % og et gennemsnitligt 5-årigt afkast på 6,7 %. Forskellen bliver endnu tydeligere, når man ser på store management buy out-handler med et gennemsnitligt afkast på 15,3 % i 2003, et gennemsnitligt 3-årigt afkast på 9,1 % og et tilsvarende afkast på 13,6 % for en 5-årig periode. |
| --- | --- |

124.

Samtidig havde fonde, der specialiserede sig i management buy out, betydeligt bedre resultater. For mellemstore management buy out-handler var det gennemsnitlige afkast i 2003 på 12,2 % sammenlignet med et gennemsnitligt 3-årigt afkast på 2,9 % og et gennemsnitligt 5-årigt afkast på 6,7 %. Forskellen bliver endnu tydeligere, når man ser på store management buy out-handler med et gennemsnitligt afkast på 15,3 % i 2003, et gennemsnitligt 3-årigt afkast på 9,1 % og et tilsvarende afkast på 13,6 % for en 5-årig periode.

| 125. | Ovenstående tal understreger den aktuelle tendens på det britiske risikokapitalmarked. Risikokapitalinvestorerne migrerer til større handler med tilsvarende større afkast og udvider dermed egenkapitalgabet mellem investeringer i mindre virksomheder i early stage- og ekspansionsfasen og investeringer i større, veletablerede virksomheder. |
| --- | --- |

125.

Ovenstående tal understreger den aktuelle tendens på det britiske risikokapitalmarked. Risikokapitalinvestorerne migrerer til større handler med tilsvarende større afkast og udvider dermed egenkapitalgabet mellem investeringer i mindre virksomheder i early stage- og ekspansionsfasen og investeringer i større, veletablerede virksomheder.

| 126. | Denne tendens til større investeringssummer understreges yderligere af nyere tal for investeringsmarkedet i Det Forenede Kongerige (16). Den gennemsnitlige investeringssum på tværs af alle stadier steg til 4,3 mio. GBP (6 mio. EUR) i 2003 fra 3,8 mio. GBP (5,3 mio. EUR) i 2002. Dette forklares ved, at investeringer i små virksomheder i ekspansionsfasen faldt med 57 % til 477 mio. GBP (670 mio. EUR) i 2003 fra 1,2 mia. GBP (1,7 mia. EUR) i 2002. Det beløb, som en virksomhed i ekspansionsfasen i gennemsnit modtog, faldt fra 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i 2002 til 800 000 GBP (1,1 mio. EUR) i 2003. |
| --- | --- |

126.

Denne tendens til større investeringssummer understreges yderligere af nyere tal for investeringsmarkedet i Det Forenede Kongerige (16). Den gennemsnitlige investeringssum på tværs af alle stadier steg til 4,3 mio. GBP (6 mio. EUR) i 2003 fra 3,8 mio. GBP (5,3 mio. EUR) i 2002. Dette forklares ved, at investeringer i små virksomheder i ekspansionsfasen faldt med 57 % til 477 mio. GBP (670 mio. EUR) i 2003 fra 1,2 mia. GBP (1,7 mia. EUR) i 2002. Det beløb, som en virksomhed i ekspansionsfasen i gennemsnit modtog, faldt fra 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR) i 2002 til 800 000 GBP (1,1 mio. EUR) i 2003.

| 127. | Af den samlede kapitaltilførsel i 2003 blev en overvejende del, nemlig 92 % (8,2 mia. GBP eller 11,5 mia. EUR) investeret i management buy out- eller buy in-handler, hvilket er en stigning fra 87 % i 2002. I rapporten forventedes det, at kun 3 % (290 mio. GBP eller 406 mio. EUR) ville blive investeret i virksomheder i ekspansionsfasen, sammenholdt med 6 % i 2002. For early stage-investeringer var rapportens skøn på 4 % af den samlede kapitaltilførsel i 2003 (368 mio. GBP eller 515 mio. EUR) sammenlignet med 3 % i 2002. |
| --- | --- |

127.

Af den samlede kapitaltilførsel i 2003 blev en overvejende del, nemlig 92 % (8,2 mia. GBP eller 11,5 mia. EUR) investeret i management buy out- eller buy in-handler, hvilket er en stigning fra 87 % i 2002. I rapporten forventedes det, at kun 3 % (290 mio. GBP eller 406 mio. EUR) ville blive investeret i virksomheder i ekspansionsfasen, sammenholdt med 6 % i 2002. For early stage-investeringer var rapportens skøn på 4 % af den samlede kapitaltilførsel i 2003 (368 mio. GBP eller 515 mio. EUR) sammenlignet med 3 % i 2002.

| 128. | I kategorien management buy out/buy in forventes 58 % investeret i de største handler (samlet transaktionsværdi over 100 mio. GBP eller 140 mio. EUR) sammenlignet med 45 % i 2002. 20 % vil blive investeret i management buy out/buy in-handler på mellem 50 mio. GBP (70 mio. EUR) og 100 mio. GBP (140 mio. EUR), en stigning fra 17 % i 2002, og 13 % vil blive investeret i management buy out/buy in-handler på mellem 10 mio. GBP (14 mio. EUR) og 50 mio. GBP (70 mio. EUR) sammenlignet med 24 % i 2002. Som i 2002 vil kun 1 % blive investeret i management buy out/buy in-handler på op til 10 mio. GBP (14 mio. EUR). |
| --- | --- |

128.

I kategorien management buy out/buy in forventes 58 % investeret i de største handler (samlet transaktionsværdi over 100 mio. GBP eller 140 mio. EUR) sammenlignet med 45 % i 2002. 20 % vil blive investeret i management buy out/buy in-handler på mellem 50 mio. GBP (70 mio. EUR) og 100 mio. GBP (140 mio. EUR), en stigning fra 17 % i 2002, og 13 % vil blive investeret i management buy out/buy in-handler på mellem 10 mio. GBP (14 mio. EUR) og 50 mio. GBP (70 mio. EUR) sammenlignet med 24 % i 2002. Som i 2002 vil kun 1 % blive investeret i management buy out/buy in-handler på op til 10 mio. GBP (14 mio. EUR).

| 129. | Faldet i både investeringer og resultater som nævnt ovenfor har betydet, at mange selskaber, der investerer i early stage-virksomheder, har trukket sig tilbage fra markedet. Dette understreges yderligere ved, at den gennemsnitlige investering (på tværs af alle stadier) er støt stigende og nåede 4,3 mio. GBP (6 mio. EUR) i 2003. Investorerne på det britiske risikokapitalmarked investerer typisk større beløb i et forsøg på at nedbringe risikoen, hvilket bidrager til en udvidelse af egenkapitalgabet. |
| --- | --- |

129.

Faldet i både investeringer og resultater som nævnt ovenfor har betydet, at mange selskaber, der investerer i early stage-virksomheder, har trukket sig tilbage fra markedet. Dette understreges yderligere ved, at den gennemsnitlige investering (på tværs af alle stadier) er støt stigende og nåede 4,3 mio. GBP (6 mio. EUR) i 2003. Investorerne på det britiske risikokapitalmarked investerer typisk større beløb i et forsøg på at nedbringe risikoen, hvilket bidrager til en udvidelse af egenkapitalgabet.

| 130. | Beløbet af kapitaltilførslen til early stage-virksomheder er faldet med 73 % fra 2001 til 2003. I 2001 var kapitaltilførslen til early stage-virksomheder på 1,4 mia. GBP (2 mia. EUR) sammenlignet med 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003. Kun 1 % af den samlede kapitaltilførsel på 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003 var beregnet på investeringer under 10 mio. GBP (14 mio. EUR). |
| --- | --- |

130.

Beløbet af kapitaltilførslen til early stage-virksomheder er faldet med 73 % fra 2001 til 2003. I 2001 var kapitaltilførslen til early stage-virksomheder på 1,4 mia. GBP (2 mia. EUR) sammenlignet med 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003. Kun 1 % af den samlede kapitaltilførsel på 369 mio. GBP (517 mio. EUR) i 2003 var beregnet på investeringer under 10 mio. GBP (14 mio. EUR).

| 131. | Da de foreslåede maksimale investeringsbeløb i ordningen væsentligt overstiger de maksimale investeringsbeløb ifølge meddelelsen, udtalte Kommissionen i sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den foreslåede støtteforanstaltning, at det blev nødvendigt at bede om bemærkninger fra interesserede parter med henblik på at afgøre, om foranstaltningen påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

131.

Da de foreslåede maksimale investeringsbeløb i ordningen væsentligt overstiger de maksimale investeringsbeløb ifølge meddelelsen, udtalte Kommissionen i sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den foreslåede støtteforanstaltning, at det blev nødvendigt at bede om bemærkninger fra interesserede parter med henblik på at afgøre, om foranstaltningen påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| 132. | Alle de indkomne bemærkninger fra interesserede tredjeparter var positive, og der blev lagt vægt på foranstaltningens betydning i almindelighed og på, at de foreslåede maksimumbeløb var passende. |
| --- | --- |

132.

Alle de indkomne bemærkninger fra interesserede tredjeparter var positive, og der blev lagt vægt på foranstaltningens betydning i almindelighed og på, at de foreslåede maksimumbeløb var passende.

| 133. | Når der tages hensyn til de oplysninger, der blev givet i den oprindelige anmeldelse, bemærkningerne fra interesserede tredjeparter samt de yderligere oplysninger fra Det Forenede Kongerige efter Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, konkluderer Kommissionen, at Det Forenede Kongerige har leveret tilstrækkelige beviser for, at der foreligger et markedssvigt på risikokapitalmarkedet i Det Forenede Kongerige på mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR). |
| --- | --- |

133.

Når der tages hensyn til de oplysninger, der blev givet i den oprindelige anmeldelse, bemærkningerne fra interesserede tredjeparter samt de yderligere oplysninger fra Det Forenede Kongerige efter Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, konkluderer Kommissionen, at Det Forenede Kongerige har leveret tilstrækkelige beviser for, at der foreligger et markedssvigt på risikokapitalmarkedet i Det Forenede Kongerige på mellem 250 000 GBP (357 000 EUR) og 2 mio. GBP (2,9 mio. EUR).

VI.4.   Foranstaltningens forenelighed – overensstemmelse med de positive elementer i meddelelsen

| 134. | Iværksætterkapitalfonde må udelukkende investere i små og mellemstore virksomheder, jf. Kommissionens definition. Dette anses for at være et positivt element. |
| --- | --- |

134.

Iværksætterkapitalfonde må udelukkende investere i små og mellemstore virksomheder, jf. Kommissionens definition. Dette anses for at være et positivt element.

| 135. | Iværksætterkapitalfondene skal investere kapital i SMV'er ved hjælp af egenkapital eller kvasi-egenkapitalinstrumenter. Investeringer, der kun består af gældsinstrumenter uden brug af egenkapital, godkendes ikke. Kommissionen anser dette for at være et positivt element. |
| --- | --- |

135.

Iværksætterkapitalfondene skal investere kapital i SMV'er ved hjælp af egenkapital eller kvasi-egenkapitalinstrumenter. Investeringer, der kun består af gældsinstrumenter uden brug af egenkapital, godkendes ikke. Kommissionen anser dette for at være et positivt element.

| 136. | Der er en forbindelse mellem investeringsresultater og aflønning af de kommercielle fondsforvaltere, som træffer investeringsbeslutningerne. De offentlige myndigheder inddrages ikke i fondenes valg af investeringer og beslutningsproces bortset fra, at de fastsætter restriktioner for at sikre, at investeringerne begrænses til SMV'er. Investeringsbeslutningerne træffes af iværksætterkapitalfondenes kommercielle fondsforvaltere, som skal søge at sikre fonden højst muligt afkast. Det administrative organ SBS godkender kun iværksætterkapitalfonde, hvis iværksætterne har som klart mål at maksimere afkastet. De offentlige myndigheders betingelser for at investere i iværksætterkapitalfondene tilskynder klart de private investorer til at sikre sig, at deres fonde er overskudsbaserede og opnår gode resultater. Disse incitamenter opstår, fordi private investorer skal betale renter af den offentlige kapital og skal tilbagebetale det fulde beløb til både de offentlige og andre private investorer, før overskuddet kan fordeles. Som et resultat heraf skal private investorer mindst afholde en proportionel del af iværksætterkapitalfondenes eventuelle tab. Iværksætterkapitalfondene og iværksætterne skal handle i henhold til erhvervslivets retningslinjer (BVCA-retningslinjerne). Alle disse elementer anses for at være positive. |
| --- | --- |

136.

Der er en forbindelse mellem investeringsresultater og aflønning af de kommercielle fondsforvaltere, som træffer investeringsbeslutningerne. De offentlige myndigheder inddrages ikke i fondenes valg af investeringer og beslutningsproces bortset fra, at de fastsætter restriktioner for at sikre, at investeringerne begrænses til SMV'er. Investeringsbeslutningerne træffes af iværksætterkapitalfondenes kommercielle fondsforvaltere, som skal søge at sikre fonden højst muligt afkast. Det administrative organ SBS godkender kun iværksætterkapitalfonde, hvis iværksætterne har som klart mål at maksimere afkastet. De offentlige myndigheders betingelser for at investere i iværksætterkapitalfondene tilskynder klart de private investorer til at sikre sig, at deres fonde er overskudsbaserede og opnår gode resultater. Disse incitamenter opstår, fordi private investorer skal betale renter af den offentlige kapital og skal tilbagebetale det fulde beløb til både de offentlige og andre private investorer, før overskuddet kan fordeles. Som et resultat heraf skal private investorer mindst afholde en proportionel del af iværksætterkapitalfondenes eventuelle tab. Iværksætterkapitalfondene og iværksætterne skal handle i henhold til erhvervslivets retningslinjer (BVCA-retningslinjerne). Alle disse elementer anses for at være positive.

| 137. | De britiske myndigheder sikrer gennem meddelelser i Den Europæiske Unions Tidende og den relevante fagpresse, at ordningen for iværksætterkapitalfonde bekendtgøres, og at der indkaldes ansøgninger fra EØS. Der er ingen restriktioner med hensyn til investorernes eller iværksætternes geografiske hjemsted. Kommissionen anser også dette for at være et positivt element. |
| --- | --- |

137.

De britiske myndigheder sikrer gennem meddelelser i Den Europæiske Unions Tidende og den relevante fagpresse, at ordningen for iværksætterkapitalfonde bekendtgøres, og at der indkaldes ansøgninger fra EØS. Der er ingen restriktioner med hensyn til investorernes eller iværksætternes geografiske hjemsted. Kommissionen anser også dette for at være et positivt element.

| 138. | Iværksætterkapitalfonde investerer ikke i følsomme sektorer, hvor der findes statsstøtterestriktioner, eller i sektorer, hvor Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital ikke finder anvendelse. Sektorer med lav risikograd som f.eks. ejendomme, jord, finans- og investeringsfirmaer og finanslignende leasingfirmaer kan ikke komme i betragtning til investeringer i forbindelse med denne ordning. Dette anses for at være positivt. |
| --- | --- |

138.

Iværksætterkapitalfonde investerer ikke i følsomme sektorer, hvor der findes statsstøtterestriktioner, eller i sektorer, hvor Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikovillig kapital ikke finder anvendelse. Sektorer med lav risikograd som f.eks. ejendomme, jord, finans- og investeringsfirmaer og finanslignende leasingfirmaer kan ikke komme i betragtning til investeringer i forbindelse med denne ordning. Dette anses for at være positivt.

| 139. | Iværksætterkapitalfondene foretager alle deres investeringer på grundlag af solide forretningsplaner. Dette er endnu et positivt element. |
| --- | --- |

139.

Iværksætterkapitalfondene foretager alle deres investeringer på grundlag af solide forretningsplaner. Dette er endnu et positivt element.

| 140. | De britiske myndigheder har givet tilsagn om, at begunstigede SMV'ers berettigelse til at modtage offentligt finansierede tilskud, lån eller andre former for investeringsstøtte, der ikke er omfattet af denne anmeldelse, reduceres med 30 % af den støtteintensitet, der ellers ville være mulig. Kommissionen anser dette for at være et positivt element. |
| --- | --- |

140.

De britiske myndigheder har givet tilsagn om, at begunstigede SMV'ers berettigelse til at modtage offentligt finansierede tilskud, lån eller andre former for investeringsstøtte, der ikke er omfattet af denne anmeldelse, reduceres med 30 % af den støtteintensitet, der ellers ville være mulig. Kommissionen anser dette for at være et positivt element.

VII.   KONKLUSION

| 141. | Kommissionen konkluderes på denne baggrund, at den støtte, der ydes under Enterprise Capital Funds-ordningen, opfylder betingelserne i Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikokapital. Kommissionen finder derfor, at foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), — |
| --- | --- |

141.

Kommissionen konkluderes på denne baggrund, at den støtte, der ydes under Enterprise Capital Funds-ordningen, opfylder betingelserne i Kommissionens meddelelse om statsstøtte og risikokapital. Kommissionen finder derfor, at foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtteforanstaltning, som Det Forenede Kongerige har planer om at gennemføre, er forenelig med fællesmarkedet efter traktatens EF-artikel 87, stk. 3, litra c).

Støtteordningen kan følgelig iværksættes.

Artikel 2

Det Forenede Kongerige indsender hvert år en rapport om gennemførelsen af støtteordningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2005.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 225 af 9.09.2004, s. 2.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Den definition på små og mellemstore virksomheder, der anvendes af de britiske myndigheder med henblik på ordningen, er i overensstemmelse med definitionen i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT L 10 af 13.01.2001, s. 33).

3

(4)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  EFT C 235 af 21.08.2001, s. 3.

5

(6)  EFT C 235 af 21.08.2001, s. 3 ff.

6

(7)  Statsstøtte N 265/2000 - Det Forenede Kongerige: »Regionalstøttekortet 2000-2006«. EFT C 272 af 23.09.2000, s. 43.

7

(8)  “Assessing the Scale of the ‘Equity Gap’ in the UK Economy”, 2003; “Assessing the Finance Gap”, 2003.

8

(9)  Se fodnote 6.

9

(10)  Kommissionens beslutning 2001/406/EF af 13. februar 2001 om Det Forenede Kongeriges påtænkte støtteordning til fordel for »Viridian Growth Fund« (Statsstøtte C 46/2000), EFT L 144 af 30.05.2001, s. 23

10

(11)  Statsstøtte N 722/2000: EFT C 133 af 5.06.2002, s. 11.

11

(12)  Statsstøtte N 606/2001: EFT C 133 af 5.06.2002, s. 10.

12

(13)  Statsstøtte N 265/2000 – Det Forenede Kongerige »Regionalstøttekortet 2000-2006«: se fodnote 8.

13

(14)  Bank of England: »Finance for Small Firms – A Tenth Report«, 2003.

14

(15)  BVCA: »Performance Measurement Survey 2003«, 2004.

15

(16)  BVCA: »Report on Investment Activity 2003«, 2004.

16

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/33

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 28. marts 2006

om ændring af beslutning 2006/135/EF for så vidt angår oprettelse af område A og B i visse medlemsstater som følge af udbrud af højpatogen aviær influenza

(meddelt under nummer K(2006) 1144)

(EØS-relevant tekst)

(2006/251/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (3), særlig artikel 18,

under henvisning til Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (4), særlig artikel 66, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Sverige har underrettet Kommissionen og de øvrige medlemsstater om et udbrud af højpatogen aviær influenza forårsaget af influenza A-virus af subtype H5 hos fjerkræ i visse områder i landet og har — idet neuraminidasetypen (N) endnu ikke er blevet bestemt — truffet de relevante foranstaltninger, der er foreskrevet i Kommissionens beslutning 2006/135/EF af 22. februar 2006 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza hos fjerkræ i Fællesskabet (5). |
| --- | --- |

(1)

Sverige har underrettet Kommissionen og de øvrige medlemsstater om et udbrud af højpatogen aviær influenza forårsaget af influenza A-virus af subtype H5 hos fjerkræ i visse områder i landet og har — idet neuraminidasetypen (N) endnu ikke er blevet bestemt — truffet de relevante foranstaltninger, der er foreskrevet i Kommissionens beslutning 2006/135/EF af 22. februar 2006 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza hos fjerkræ i Fællesskabet (5).

| (2) | Sverige har efter udbruddet truffet de fornødne foranstaltninger i henhold til beslutning 2006/135/EF. Efter at Kommissionen har fået meddelt de pågældende foranstaltninger, har den set nærmere på dem i samarbejde med den berørte medlemsstat, og den finder det godtgjort, at område A og B, som den pågældende medlemsstat har oprettet, indebærer tilstrækkelig afstand til udbruddet hos fjerkræ og epidemiologisk forbundne tilfælde hos vilde fugle. Det er derfor nødvendigt at oprette område A og B i Sverige og at fastlægge varigheden af denne regionalisering. |
| --- | --- |

(2)

Sverige har efter udbruddet truffet de fornødne foranstaltninger i henhold til beslutning 2006/135/EF. Efter at Kommissionen har fået meddelt de pågældende foranstaltninger, har den set nærmere på dem i samarbejde med den berørte medlemsstat, og den finder det godtgjort, at område A og B, som den pågældende medlemsstat har oprettet, indebærer tilstrækkelig afstand til udbruddet hos fjerkræ og epidemiologisk forbundne tilfælde hos vilde fugle. Det er derfor nødvendigt at oprette område A og B i Sverige og at fastlægge varigheden af denne regionalisering.

| (3) | Samtidig bør visse detaljer vedrørende regionaliseringen af Frankrig tilpasses. |
| --- | --- |

(3)

Samtidig bør visse detaljer vedrørende regionaliseringen af Frankrig tilpasses.

| (4) | Det er derfor nødvendigt at ændre del A og B i bilag I til beslutning 2006/135/EF i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Det er derfor nødvendigt at ændre del A og B i bilag I til beslutning 2006/135/EF i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilag I til beslutning 2006/135/EF erstattes af bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. Senest ændret ved direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33). Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF (EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 18/2006 (EUT L 4 af 7.1.2006, s. 3).

3

(4)  EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16.

4

(5)  EUT L 52 af 23.2.2006, s. 41. Ændret ved beslutning 2006/175/EF (EUT L 62 af 3.3.2006, s. 27).

5

---

BILAG

Bilag I til beslutning 2006/135/EF affattes således:

»BILAG I

DEL A

Område A, jf. artikel 2, stk. 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Område A | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kode | Navn |
| FR | FRANKRIG | Postnr. | Kommune | 27.3.2006 |
| Overvågningszone | 01005 | AMBERIEUX-EN-DOMBES |
| 01045 | BIRIEUX |
| 01052 | BOULIGNEUX |
| 01053 | BOURG-EN-BRESSE |
| 01069 | CERTINES |
| 01072 | CEYZERIAT |
| 01074 | CHALAMONT |
| 01083 | CHANEINS |
| 01084 | CHANOZ-CHATENAY |
| 01085 | LA CHAPELLE-DU-CHATELARD |
| 01090 | CHATENAY |
| 01092 | CHATILLON-LA-PALUD |
| 01093 | CHATILLON-SUR-CHALARONNE |
| 01096 | CHAVEYRIAT |
| 01105 | CIVRIEUX |
| 01113 | CONDEISSIAT |
| 01129 | CRANS |
| 01145 | DOMPIERRE-SUR-VEYLE |
| 01151 | DRUILLAT |
| 01156 | FARAMANS |
| 01195 | JASSERON |
| 01198 | JOYEUX |
| 01207 | LAPEYROUSE |
| 01211 | LENT |
| 01235 | MARLIEUX |
| 01244 | MEXIMIEUX |
| 01248 | MIONNAY |
| 01249 | MIRIBEL |
| 01254 | MONTAGNAT |
| 01260 | LE MONTELLIER |
| 01261 | MONTHIEUX |
| 01262 | MONTLUEL |
| 01264 | MONTRACOL |
| 01272 | NEUVILLE-LES-DAMES |
| 01289 | PERONNAS |
| 01297 | PIZAY |
| 01299 | LE PLANTAY |
| 01314 | PRIAY |
| 01318 | RANCE |
| 01319 | RELEVANT |
| 01322 | REYRIEUX |
| 01325 | RIGNIEUX-LE-FRANC |
| 01328 | ROMANS |
| 01333 | SAINT-ANDRE-DE-CORCY |
| 01335 | SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX |
| 01336 | SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC |
| 01342 | SAINTE-CROIX |
| 01349 | SAINT-ELOI |
| 01356 | SAINT-GEORGES-SUR-RENON |
| 01359 | SAINT-GERMAIN-SUR-RENON |
| 01362 | SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX |
| 01369 | SAINT-JUST |
| 01371 | SAINT-MARCEL |
| 01381 | SAINT-NIZIER-LE-DESERT |
| 01382 | SAINTE-OLIVE |
| 01383 | SAINT-PAUL-DE-VARAX |
| 01385 | SAINT-REMY |
| 01389 | SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS |
| 01393 | SANDRANS |
| 01398 | SAVIGNEUX |
| 01405 | SERVAS |
| 01412 | SULIGNAT |
| 01424 | TRAMOYES |
| 01425 | LA TRANCLIERE |
| 01430 | VARAMBON |
| 01434 | VERSAILLEUX |
| 01443 | VILLARS-LES-DOMBES |
| 01446 | VILLENEUVE |
| 01449 | VILLETTE-SUR-AIN |
| 01450 | VILLIEU-LOYES-MOLLON |
| 01001 | L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT |
| 01004 | AMBERIEU-EN-BUGEY |
| 01007 | AMBRONAY |
| 01008 | AMBUTRIX |
| 01021 | ARS-SUR-FORMANS |
| 01024 | ATTIGNAT |
| 01025 | BAGE-LA-VILLE |
| 01027 | BALAN |
| 01028 | BANEINS |
| 01030 | BEAUREGARD |
| 01032 | BELIGNEUX |
| 01038 | BENY |
| 01041 | BETTANT |
| 01042 | BEY |
| 01043 | BEYNOST |
| 01046 | BIZIAT |
| 01047 | BLYES |
| 01049 | LA BOISSE |
| 01054 | BOURG-SAINT-CHRISTOPHE |
| 01062 | BRESSOLLES |
| 01065 | BUELLAS |
| 01075 | CHALEINS |
| 01088 | CHARNOZ-SUR-AIN |
| 01089 | CHATEAU-GAILLARD |
| 01095 | CHAVANNES-SUR-SURAN |
| 01099 | CHAZEY-SUR-AIN |
| 01115 | CONFRANCON |
| 01136 | CRUZILLES-LES-MEPILLAT |
| 01140 | CURTAFOND |
| 01142 | DAGNEUX |
| 01144 | DOMMARTIN |
| 01146 | DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE |
| 01149 | DOUVRES |
| 01150 | DROM |
| 01157 | FAREINS |
| 01165 | FRANCHELEINS |
| 01166 | FRANS |
| 01167 | GARNERANS |
| 01169 | GENOUILLEUX |
| 01177 | GRAND-CORENT |
| 01183 | GUEREINS |
| 01184 | HAUTECOURT-ROMANECHE |
| 01188 | ILLIAT |
| 01194 | JASSANS-RIOTTIER |
| 01197 | JOURNANS |
| 01199 | JUJURIEUX |
| 01202 | LAGNIEU |
| 01203 | LAIZ |
| 01213 | LEYMENT |
| 01225 | LURCY |
| 01238 | MASSIEUX |
| 01241 | MEILLONNAS |
| 01243 | MESSIMY-SUR-SAONE |
| 01245 | BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT |
| 01246 | MEZERIAT |
| 01250 | MISERIEUX |
| 01252 | MOGNENEINS |
| 01258 | MONTCEAUX |
| 01259 | MONTCET |
| 01263 | MONTMERLE-SUR-SAONE |
| 01266 | MONTREVEL-EN-BRESSE |
| 01273 | NEUVILLE-SUR-AIN |
| 01275 | NEYRON |
| 01276 | NIEVROZ |
| 01285 | PARCIEUX |
| 01290 | PEROUGES |
| 01291 | PERREX |
| 01295 | PEYZIEUX-SUR-SAONE |
| 01301 | POLLIAT |
| 01303 | PONCIN |
| 01304 | PONT-D'AIN |
| 01317 | RAMASSE |
| 01321 | REVONNAS |
| 01334 | SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT |
| 01339 | SAINT-BERNARD |
| 01343 | SAINT-CYR-SUR-MENTHON |
| 01344 | SAINT-DENIS-LES-BOURG |
| 01345 | SAINT-DENIS-EN-BUGEY |
| 01346 | SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT |
| 01347 | SAINT-DIDIER-DE-FORMANS |
| 01348 | SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE |
| 01350 | SAINT-ETIENNE-DU-BOIS |
| 01351 | SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE |
| 01353 | SAINTE-EUPHEMIE |
| 01355 | SAINT-GENIS-SUR-MENTHON |
| 01361 | SAINT-JEAN-DE-NIOST |
| 01363 | SAINT-JEAN-LE-VIEUX |
| 01365 | SAINT-JEAN-SUR-VEYLE |
| 01366 | SAINTE-JULIE |
| 01368 | SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE |
| 01374 | SAINT-MARTIN-DU-MONT |
| 01375 | SAINT-MARTIN-LE-CHATEL |
| 01376 | SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST |
| 01378 | SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS |
| 01379 | SAINT-MAURICE-DE-REMENS |
| 01387 | SAINT-SULPICE |
| 01390 | SAINT-VULBAS |
| 01408 | SIMANDRE-SUR-SURAN |
| 01418 | THIL |
| 01420 | THOISSEY |
| 01422 | TOSSIAT |
| 01423 | TOUSSIEUX |
| 01426 | TREFFORT-CUISIAT |
| 01427 | TREVOUX |
| 01428 | VALEINS |
| 01429 | VANDEINS |
| 01431 | VAUX-EN-BUGEY |
| 01447 | VILLEREVERSURE |
| 01451 | VIRIAT |
| 01457 | VONNAS |
| 38557 | VILLETTE-D'ANTHON |
| 69003 | ALBIGNY-SUR-SAONE |
| 69005 | AMBERIEUX |
| 69009 | ANSE |
| 69013 | ARNAS |
| 69019 | BELLEVILLE |
| 69033 | CAILLOUX-SUR-FONTAINES |
| 69034 | CALUIRE-ET-CUIRE |
| 69049 | CHASSELAY |
| 69052 | CHAZAY-D'AZERGUES |
| 69055 | LES CHERES |
| 69063 | COLLONGES-AU-MONT-D'OR |
| 69068 | COUZON-AU-MONT-D'OR |
| 69071 | CURIS-AU-MONT-D'OR |
| 69077 | DRACE |
| 69085 | FLEURIEU-SUR-SAONE |
| 69087 | FONTAINES-SAINT-MARTIN |
| 69088 | FONTAINES-SUR-SAONE |
| 69115 | LIMAS |
| 69117 | LISSIEU |
| 69122 | LUCENAY |
| 69125 | MARCILLY-D'AZERGUES |
| 69140 | MORANCE |
| 69143 | NEUVILLE-SUR-SAONE |
| 69153 | POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR |
| 69156 | POMMIERS |
| 69163 | QUINCIEUX |
| 69168 | ROCHETAILLEE-SUR-SAONE |
| 69191 | SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR |
| 69206 | SAINT-GEORGES-DE-RENEINS |
| 69207 | SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69211 | SAINT-JEAN-D'ARDIERES |
| 69233 | SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69242 | TAPONAS |
| 69256 | VAULX-EN-VELIN |
| 69264 | VILLEFRANCHE-SUR-SAONE |
| 69266 | VILLEURBANNE |
| 69271 | CHASSIEU |
| 69275 | DECINES-CHARPIEU |
| 69277 | GENAS |
| 69278 | GENAY |
| 69279 | JONAGE |
| 69280 | JONS |
| 69282 | MEYZIEU |
| 69284 | MONTANAY |
| 69285 | PUSIGNAN |
| 69286 | RILLIEUX-LA-PAPE |
| 69292 | SATHONAY-CAMP |
| 69293 | SATHONAY-VILLAGE |
| SE | SVERIGE | | | |
| Lokaliteter i Kalmar Län | Postnr. | Lokalitet | 24.4.2006 |
| Beskyttelseszone | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| Overvågningszone | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| Udvidet overvågningszone (20 km) | 380 75 | BYXELKROK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 63 | OSKARSHAMN |
| 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 93 | GUNNEBO |

ISO-landekode

Medlemsstat

Område A

Anvendelsen ophører (dato)

Kode

Navn

FR

FRANKRIG

Postnr.

Kommune

27.3.2006

Overvågningszone

01005

AMBERIEUX-EN-DOMBES

01045

BIRIEUX

01052

BOULIGNEUX

01053

BOURG-EN-BRESSE

01069

CERTINES

01072

CEYZERIAT

01074

CHALAMONT

01083

CHANEINS

01084

CHANOZ-CHATENAY

01085

LA CHAPELLE-DU-CHATELARD

01090

CHATENAY

01092

CHATILLON-LA-PALUD

01093

CHATILLON-SUR-CHALARONNE

01096

CHAVEYRIAT

01105

CIVRIEUX

01113

CONDEISSIAT

01129

CRANS

01145

DOMPIERRE-SUR-VEYLE

01151

DRUILLAT

01156

FARAMANS

01195

JASSERON

01198

JOYEUX

01207

LAPEYROUSE

01211

LENT

01235

MARLIEUX

01244

MEXIMIEUX

01248

MIONNAY

01249

MIRIBEL

01254

MONTAGNAT

01260

LE MONTELLIER

01261

MONTHIEUX

01262

MONTLUEL

01264

MONTRACOL

01272

NEUVILLE-LES-DAMES

01289

PERONNAS

01297

PIZAY

01299

LE PLANTAY

01314

PRIAY

01318

RANCE

01319

RELEVANT

01322

REYRIEUX

01325

RIGNIEUX-LE-FRANC

01328

ROMANS

01333

SAINT-ANDRE-DE-CORCY

01335

SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX

01336

SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC

01342

SAINTE-CROIX

01349

SAINT-ELOI

01356

SAINT-GEORGES-SUR-RENON

01359

SAINT-GERMAIN-SUR-RENON

01362

SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX

01369

SAINT-JUST

01371

SAINT-MARCEL

01381

SAINT-NIZIER-LE-DESERT

01382

SAINTE-OLIVE

01383

SAINT-PAUL-DE-VARAX

01385

SAINT-REMY

01389

SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS

01393

SANDRANS

01398

SAVIGNEUX

01405

SERVAS

01412

SULIGNAT

01424

TRAMOYES

01425

LA TRANCLIERE

01430

VARAMBON

01434

VERSAILLEUX

01443

VILLARS-LES-DOMBES

01446

VILLENEUVE

01449

VILLETTE-SUR-AIN

01450

VILLIEU-LOYES-MOLLON

01001

L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT

01004

AMBERIEU-EN-BUGEY

01007

AMBRONAY

01008

AMBUTRIX

01021

ARS-SUR-FORMANS

01024

ATTIGNAT

01025

BAGE-LA-VILLE

01027

BALAN

01028

BANEINS

01030

BEAUREGARD

01032

BELIGNEUX

01038

BENY

01041

BETTANT

01042

BEY

01043

BEYNOST

01046

BIZIAT

01047

BLYES

01049

LA BOISSE

01054

BOURG-SAINT-CHRISTOPHE

01062

BRESSOLLES

01065

BUELLAS

01075

CHALEINS

01088

CHARNOZ-SUR-AIN

01089

CHATEAU-GAILLARD

01095

CHAVANNES-SUR-SURAN

01099

CHAZEY-SUR-AIN

01115

CONFRANCON

01136

CRUZILLES-LES-MEPILLAT

01140

CURTAFOND

01142

DAGNEUX

01144

DOMMARTIN

01146

DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE

01149

DOUVRES

01150

DROM

01157

FAREINS

01165

FRANCHELEINS

01166

FRANS

01167

GARNERANS

01169

GENOUILLEUX

01177

GRAND-CORENT

01183

GUEREINS

01184

HAUTECOURT-ROMANECHE

01188

ILLIAT

01194

JASSANS-RIOTTIER

01197

JOURNANS

01199

JUJURIEUX

01202

LAGNIEU

01203

LAIZ

01213

LEYMENT

01225

LURCY

01238

MASSIEUX

01241

MEILLONNAS

01243

MESSIMY-SUR-SAONE

01245

BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT

01246

MEZERIAT

01250

MISERIEUX

01252

MOGNENEINS

01258

MONTCEAUX

01259

MONTCET

01263

MONTMERLE-SUR-SAONE

01266

MONTREVEL-EN-BRESSE

01273

NEUVILLE-SUR-AIN

01275

NEYRON

01276

NIEVROZ

01285

PARCIEUX

01290

PEROUGES

01291

PERREX

01295

PEYZIEUX-SUR-SAONE

01301

POLLIAT

01303

PONCIN

01304

PONT-D'AIN

01317

RAMASSE

01321

REVONNAS

01334

SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT

01339

SAINT-BERNARD

01343

SAINT-CYR-SUR-MENTHON

01344

SAINT-DENIS-LES-BOURG

01345

SAINT-DENIS-EN-BUGEY

01346

SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT

01347

SAINT-DIDIER-DE-FORMANS

01348

SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE

01350

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

01351

SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE

01353

SAINTE-EUPHEMIE

01355

SAINT-GENIS-SUR-MENTHON

01361

SAINT-JEAN-DE-NIOST

01363

SAINT-JEAN-LE-VIEUX

01365

SAINT-JEAN-SUR-VEYLE

01366

SAINTE-JULIE

01368

SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE

01374

SAINT-MARTIN-DU-MONT

01375

SAINT-MARTIN-LE-CHATEL

01376

SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST

01378

SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS

01379

SAINT-MAURICE-DE-REMENS

01387

SAINT-SULPICE

01390

SAINT-VULBAS

01408

SIMANDRE-SUR-SURAN

01418

THIL

01420

THOISSEY

01422

TOSSIAT

01423

TOUSSIEUX

01426

TREFFORT-CUISIAT

01427

TREVOUX

01428

VALEINS

01429

VANDEINS

01431

VAUX-EN-BUGEY

01447

VILLEREVERSURE

01451

VIRIAT

01457

VONNAS

38557

VILLETTE-D'ANTHON

69003

ALBIGNY-SUR-SAONE

69005

AMBERIEUX

69009

ANSE

69013

ARNAS

69019

BELLEVILLE

69033

CAILLOUX-SUR-FONTAINES

69034

CALUIRE-ET-CUIRE

69049

CHASSELAY

69052

CHAZAY-D'AZERGUES

69055

LES CHERES

69063

COLLONGES-AU-MONT-D'OR

69068

COUZON-AU-MONT-D'OR

69071

CURIS-AU-MONT-D'OR

69077

DRACE

69085

FLEURIEU-SUR-SAONE

69087

FONTAINES-SAINT-MARTIN

69088

FONTAINES-SUR-SAONE

69115

LIMAS

69117

LISSIEU

69122

LUCENAY

69125

MARCILLY-D'AZERGUES

69140

MORANCE

69143

NEUVILLE-SUR-SAONE

69153

POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR

69156

POMMIERS

69163

QUINCIEUX

69168

ROCHETAILLEE-SUR-SAONE

69191

SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR

69206

SAINT-GEORGES-DE-RENEINS

69207

SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR

69211

SAINT-JEAN-D'ARDIERES

69233

SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR

69242

TAPONAS

69256

VAULX-EN-VELIN

69264

VILLEFRANCHE-SUR-SAONE

69266

VILLEURBANNE

69271

CHASSIEU

69275

DECINES-CHARPIEU

69277

GENAS

69278

GENAY

69279

JONAGE

69280

JONS

69282

MEYZIEU

69284

MONTANAY

69285

PUSIGNAN

69286

RILLIEUX-LA-PAPE

69292

SATHONAY-CAMP

69293

SATHONAY-VILLAGE

SE

SVERIGE

Lokaliteter i Kalmar Län

Postnr.

Lokalitet

24.4.2006

Beskyttelseszone

572 75

FIGEHOLM

572 95

FIGEHOLM

Overvågningszone

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

Udvidet overvågningszone (20 km)

380 75

BYXELKROK

570 91

KRISTDALA

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 63

OSKARSHAMN

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 91

OSKARSHAMN

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

590 91

HJORTED

590 93

GUNNEBO

DEL B

Område B, jf. artikel 2, stk. 2:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Område B | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kode | Navn |
| FR | FRANKRIG | Postnr. | Kommune | 27.3.2006 |
| 01002 | L'ABERGEMENT-DE-VAREY |
| 01026 | BAGE-LE-CHATEL |
| 01040 | BEREZIAT |
| 01050 | BOISSEY |
| 01051 | BOLOZON |
| 01056 | BOYEUX-SAINT-JEROME |
| 01068 | CERDON |
| 01077 | CHALLES |
| 01102 | CHEVROUX |
| 01106 | CIZE |
| 01107 | CLEYZIEU |
| 01123 | CORMORANCHE-SUR-SAONE |
| 01125 | CORVEISSIAT |
| 01127 | COURMANGOUX |
| 01130 | CRAS-SUR-REYSSOUZE |
| 01134 | CROTTET |
| 01154 | ETREZ |
| 01159 | FEILLENS |
| 01172 | GERMAGNAT |
| 01179 | GRIEGES |
| 01196 | JAYAT |
| 01214 | LEYSSARD |
| 01224 | LOYETTES |
| 01229 | MALAFRETAZ |
| 01231 | MANZIAT |
| 01232 | MARBOZ |
| 01236 | MARSONNAS |
| 01242 | MERIGNAT |
| 01277 | NIVOLLET-MONTGRIFFON |
| 01284 | OZAN |
| 01306 | PONT-DE-VEYLE |
| 01309 | POUILLAT |
| 01312 | PRESSIAT |
| 01320 | REPLONGES |
| 01331 | SAINT-ALBAN |
| 01332 | SAINT-ANDRE-DE-BAGE |
| 01384 | SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY |
| 01386 | SAINT-SORLIN-EN-BUGEY |
| 01404 | SERRIERES-SUR-AIN |
| 01411 | SOUCLIN |
| 01421 | TORCIEU |
| 01445 | VILLEMOTIER |
| 38011 | ANTHON |
| 38026 | LA BALME-LES-GROTTES |
| 38085 | CHARVIEU-CHAVAGNEUX |
| 38097 | CHAVANOZ |
| 38190 | HIERES-SUR-AMBY |
| 38197 | JANNEYRIAS |
| 38535 | VERNAS |
| 38539 | VERTRIEU |
| 69004 | ALIX |
| 69020 | BELMONT-D'AZERGUES |
| 69023 | BLACE |
| 69029 | BRON |
| 69036 | CERCIE |
| 69040 | CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR |
| 69045 | CHARENTAY |
| 69047 | CHARNAY |
| 69059 | CIVRIEUX-D'AZERGUES |
| 69065 | CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS |
| 69072 | DARDILLY |
| 69074 | DENICE |
| 69076 | DOMMARTIN |
| 69092 | GLEIZE |
| 69106 | LACHASSAGNE |
| 69108 | LANCIE |
| 69114 | LIERGUES |
| 69116 | LIMONEST |
| 69121 | LOZANNE |
| 69126 | MARCY |
| 69159 | POUILLY-LE-MONIAL |
| 69194 | SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR |
| 69197 | SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES |
| 69212 | SAINT-JEAN-DES-VIGNES |
| 69215 | SAINT-JULIEN |
| 69218 | SAINT-LAGER |
| 69246 | THEIZE |
| 69267 | VILLIE-MORGON |
| 69287 | SAINT-BONNET-DE-MURE |
| 69290 | SAINT-PRIEST |
| 69299 | COLOMBIER-SAUGNIEU |
| 69381 | LYON 1ER ARRONDISSEMENT |
| 69383 | LYON 3E ARRONDISSEMENT |
| 69384 | LYON 4E ARRONDISSEMENT |
| 69386 | LYON 6E ARRONDISSEMENT |
| 69389 | LYON 9E ARRONDISSEMENT |
| 71090 | LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY |
| 71150 | CRECHES-SUR-SAONE |
| 71372 | ROMANECHE-THORINS |
| 71481 | SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES |
| SE | SVERIGE | | | |
| Hele Kalmar Län, undtagen område A, inkl. følgende lokaliteter | Postnr. | Lokalitet | 24.4.2006 |
| | 360 23 | ÄLMEBODA |
| 360 50 | LESSEBO |
| 360 52 | KOSTA |
| 360 53 | SKRUV |
| 360 60 | VISSEFJÄRDA |
| 360 65 | BODA GLASBRUK |
| 360 70 | ÅSEDA |
| 360 77 | FRÖSEKE |
| 361 30 | EMMABODA |
| 361 31 | EMMABODA |
| 361 32 | EMMABODA |
| 361 33 | EMMABODA |
| 361 42 | LINDÅS |
| 361 53 | BROAKULLA |
| 361 91 | EMMABODA |
| 361 92 | EMMABODA |
| 361 93 | BROAKULLA |
| 361 94 | ERIKSMÅLA |
| 361 95 | LÅNGASJÖ |
| 370 17 | ERINGSBODA |
| 370 34 | HOLMSJÖ |
| 370 45 | FÅGELMARA |
| 371 93 | KARLSKRONA |
| 380 30 | ROCKNEBY |
| 380 31 | LÄCKEBY |
| 380 40 | ORREFORS |
| 380 41 | GULLASKRUV |
| 380 42 | MÅLERÅS |
| 380 44 | ALSTERBRO |
| 380 52 | TIMMERNABBEN |
| 380 53 | FLISERYD |
| 380 62 | MÖRBYLÅNGA |
| 380 65 | DEGERHAMN |
| 380 74 | LÖTTORP |
| 380 75 | BYXELKROK |
| 382 30 | NYBRO |
| 382 31 | NYBRO |
| 382 32 | NYBRO |
| 382 33 | NYBRO |
| 382 34 | NYBRO |
| 382 35 | NYBRO |
| 382 36 | NYBRO |
| 382 37 | NYBRO |
| 382 38 | NYBRO |
| 382 39 | NYBRO |
| 382 40 | NYBRO |
| 382 41 | NYBRO |
| 382 42 | NYBRO |
| 382 43 | NYBRO |
| 382 44 | NYBRO |
| 382 45 | NYBRO |
| 382 46 | NYBRO |
| 382 90 | ÖRSJÖ |
| 382 91 | NYBRO |
| 382 92 | NYBRO |
| 382 93 | NYBRO |
| 382 94 | NYBRO |
| 382 96 | NYBRO |
| 382 97 | ÖRSJÖ |
| 383 30 | MÖNSTERÅS |
| 383 31 | MÖNSTERÅS |
| 383 32 | MÖNSTERÅS |
| 383 33 | MÖNSTERÅS |
| 383 34 | MÖNSTERÅS |
| 383 35 | MÖNSTERÅS |
| 383 36 | MÖNSTERÅS |
| 383 37 | MÖNSTERÅS |
| 383 38 | MÖNSTERÅS |
| 383 39 | MÖNSTERÅS |
| 383 91 | MÖNSTERÅS |
| 383 92 | MÖNSTERÅS |
| 384 30 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 31 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 40 | ÅLEM |
| 384 91 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 92 | ÅLEM |
| 384 93 | ÅLEM |
| 385 30 | TORSÅS |
| 385 31 | TORSÅS |
| 385 32 | TORSÅS |
| 385 33 | TORSÅS |
| 385 34 | TORSÅS |
| 385 40 | BERGKVARA |
| 385 41 | BERGKVARA |
| 385 50 | SÖDERÅKRA |
| 385 51 | SÖDERÅKRA |
| 385 90 | SÖDERÅKRA |
| 385 91 | TORSÅS |
| 385 92 | GULLABO |
| 385 93 | TORSÅS |
| 385 94 | BERGKVARA |
| 385 95 | TORSÅS |
| 385 96 | GULLABO |
| 385 97 | SÖDERÅKRA |
| 385 98 | BERGKVARA |
| 385 99 | TORSÅS |
| 386 30 | FÄRJESTADEN |
| 386 31 | FÄRJESTADEN |
| 386 32 | FÄRJESTADEN |
| 386 33 | FÄRJESTADEN |
| 386 34 | FÄRJESTADEN |
| 386 35 | FÄRJESTADEN |
| 386 90 | FÄRJESTADEN |
| 386 92 | FÄRJESTADEN |
| 386 93 | FÄRJESTADEN |
| 386 94 | FÄRJESTADEN |
| 386 95 | FÄRJESTADEN |
| 386 96 | FÄRJESTADEN |
| 387 30 | BORGHOLM |
| 387 31 | BORGHOLM |
| 387 32 | BORGHOLM |
| 387 33 | BORGHOLM |
| 387 34 | BORGHOLM |
| 387 35 | BORGHOLM |
| 387 36 | BORGHOLM |
| 387 37 | BORGHOLM |
| 387 38 | BORGHOLM |
| 387 50 | KÖPINGSVIK |
| 387 51 | KÖPINGSVIK |
| 387 52 | KÖPINGSVIK |
| 387 90 | KÖPINGSVIK |
| 387 91 | BORGHOLM |
| 387 92 | BORGHOLM |
| 387 93 | BORGHOLM |
| 387 94 | BORGHOLM |
| 387 95 | KÖPINGSVIK |
| 387 96 | KÖPINGSVIK |
| 388 30 | LJUNGBYHOLM |
| 388 31 | LJUNGBYHOLM |
| 388 32 | LJUNGBYHOLM |
| 388 40 | TREKANTEN |
| 388 41 | TREKANTEN |
| 388 50 | PÅRYD |
| 388 91 | VASSMOLÖSA |
| 388 92 | LJUNGBYHOLM |
| 388 93 | LJUNGBYHOLM |
| 388 94 | VASSMOLÖSA |
| 388 95 | HALLTORP |
| 388 96 | LJUNGBYHOLM |
| 388 97 | HALLTORP |
| 388 98 | TREKANTEN |
| 388 99 | PÅRYD |
| 392 30 | KALMAR |
| 392 31 | KALMAR |
| 392 32 | KALMAR |
| 392 33 | KALMAR |
| 392 34 | KALMAR |
| 392 35 | KALMAR |
| 392 36 | KALMAR |
| 392 37 | KALMAR |
| 392 38 | KALMAR |
| 392 41 | KALMAR |
| 392 43 | KALMAR |
| 392 44 | KALMAR |
| 392 45 | KALMAR |
| 392 46 | KALMAR |
| 392 47 | KALMAR |
| 393 50 | KALMAR |
| 393 51 | KALMAR |
| 393 52 | KALMAR |
| 393 53 | KALMAR |
| 393 54 | KALMAR |
| 393 55 | KALMAR |
| 393 57 | KALMAR |
| 393 58 | KALMAR |
| 393 59 | KALMAR |
| 393 63 | KALMAR |
| 393 64 | KALMAR |
| 393 65 | KALMAR |
| 394 70 | KALMAR |
| 394 71 | KALMAR |
| 394 77 | KALMAR |
| 395 90 | KALMAR |
| 570 16 | KVILLSFORS |
| 570 19 | PAULISTRÖM |
| 570 30 | MARIANNELUND |
| 570 31 | INGATORP |
| 570 72 | FAGERHULT |
| 570 75 | FÅGELFORS |
| 570 76 | RUDA |
| 570 80 | VIRSERUM |
| 570 81 | JÄRNFORSEN |
| 570 82 | MÅLILLA |
| 570 83 | ROSENFORS |
| 570 84 | MÖRLUNDA |
| 570 90 | PÅSKALLAVIK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 30 | OSKARSHAMN |
| 572 31 | OSKARSHAMN |
| 572 32 | OSKARSHAMN |
| 572 33 | OSKARSHAMN |
| 572 34 | OSKARSHAMN |
| 572 35 | OSKARSHAMN |
| 572 36 | OSKARSHAMN |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 50 | OSKARSHAMN |
| 572 51 | OSKARSHAMN |
| 572 60 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 62 | OSKARSHAMN |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 93 | OSKARSHAMN |
| 572 96 | FÅRBO |
| 574 96 | VETLANDA |
| 574 97 | VETLANDA |
| 577 30 | HULTSFRED |
| 577 31 | HULTSFRED |
| 577 32 | HULTSFRED |
| 577 33 | HULTSFRED |
| 577 34 | HULTSFRED |
| 577 35 | HULTSFRED |
| 577 36 | HULTSFRED |
| 577 37 | HULTSFRED |
| 577 38 | HULTSFRED |
| 577 39 | HULTSFRED |
| 577 50 | SILVERDALEN |
| 577 51 | SILVERDALEN |
| 577 90 | HULTSFRED |
| 577 91 | HULTSFRED |
| 577 92 | HULTSFRED |
| 577 93 | HULTSFRED |
| 577 94 | LÖNNEBERGA |
| 579 30 | HÖGSBY |
| 579 31 | HÖGSBY |
| 579 32 | HÖGSBY |
| 579 33 | HÖGSBY |
| 579 40 | BERGA |
| 579 90 | BERGA |
| 579 92 | HÖGSBY |
| 579 93 | GRÖNSKÅRA |
| 590 42 | HORN |
| 590 80 | SÖDRA VI |
| 590 81 | GULLRINGEN |
| 590 83 | STOREBRO |
| 590 90 | ANKARSRUM |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 92 | TOTEBO |
| 590 93 | GUNNEBO |
| 590 94 | BLACKSTAD |
| 590 95 | LOFTAHAMMAR |
| 590 96 | ÖVERUM |
| 590 98 | EDSBRUK |
| 593 30 | VÄSTERVIK |
| 593 31 | VÄSTERVIK |
| 593 32 | VÄSTERVIK |
| 593 33 | VÄSTERVIK |
| 593 34 | VÄSTERVIK |
| 593 35 | VÄSTERVIK |
| 593 36 | VÄSTERVIK |
| 593 37 | VÄSTERVIK |
| 593 38 | VÄSTERVIK |
| 593 39 | VÄSTERVIK |
| 593 40 | VÄSTERVIK |
| 593 41 | VÄSTERVIK |
| 593 42 | VÄSTERVIK |
| 593 43 | VÄSTERVIK |
| 593 50 | VÄSTERVIK |
| 593 51 | VÄSTERVIK |
| 593 52 | VÄSTERVIK |
| 593 53 | VÄSTERVIK |
| 593 54 | VÄSTERVIK |
| 593 61 | VÄSTERVIK |
| 593 62 | VÄSTERVIK |
| 593 91 | VÄSTERVIK |
| 593 92 | VÄSTERVIK |
| 593 93 | VÄSTERVIK |
| 593 95 | VÄSTERVIK |
| 593 96 | VÄSTERVIK |
| 594 30 | GAMLEBY |
| 594 31 | GAMLEBY |
| 594 32 | GAMLEBY |
| 594 91 | GAMLEBY |
| 594 92 | GAMLEBY |
| 594 93 | GAMLEBY |
| 594 94 | GAMLEBY |
| 597 40 | ÅTVIDABERG |
| 597 91 | ÅTVIDABERG |
| 597 96 | ÅTVIDABERG |
| 597 97 | ÅTVIDABERG |
| 598 30 | VIMMERBY |
| 598 31 | VIMMERBY |
| 598 32 | VIMMERBY |
| 598 34 | VIMMERBY |
| 598 35 | VIMMERBY |
| 598 36 | VIMMERBY |
| 598 37 | VIMMERBY |
| 598 38 | VIMMERBY |
| 598 39 | VIMMERBY |
| 598 40 | VIMMERBY |
| 598 91 | VIMMERBY |
| 598 92 | VIMMERBY |
| 598 93 | VIMMERBY |
| 598 94 | VIMMERBY |
| 598 95 | VIMMERBY |
| 598 96 | VIMMERBY |
| 615 92 | VALDEMARSVIK |
| 615 94 | VALDEMARSVIK |
| 615 95 | VALDEMARSVIK« |

ISO-landekode

Medlemsstat

Område B

Anvendelsen ophører (dato)

Kode

Navn

FR

FRANKRIG

Postnr.

Kommune

27.3.2006

01002

L'ABERGEMENT-DE-VAREY

01026

BAGE-LE-CHATEL

01040

BEREZIAT

01050

BOISSEY

01051

BOLOZON

01056

BOYEUX-SAINT-JEROME

01068

CERDON

01077

CHALLES

01102

CHEVROUX

01106

CIZE

01107

CLEYZIEU

01123

CORMORANCHE-SUR-SAONE

01125

CORVEISSIAT

01127

COURMANGOUX

01130

CRAS-SUR-REYSSOUZE

01134

CROTTET

01154

ETREZ

01159

FEILLENS

01172

GERMAGNAT

01179

GRIEGES

01196

JAYAT

01214

LEYSSARD

01224

LOYETTES

01229

MALAFRETAZ

01231

MANZIAT

01232

MARBOZ

01236

MARSONNAS

01242

MERIGNAT

01277

NIVOLLET-MONTGRIFFON

01284

OZAN

01306

PONT-DE-VEYLE

01309

POUILLAT

01312

PRESSIAT

01320

REPLONGES

01331

SAINT-ALBAN

01332

SAINT-ANDRE-DE-BAGE

01384

SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY

01386

SAINT-SORLIN-EN-BUGEY

01404

SERRIERES-SUR-AIN

01411

SOUCLIN

01421

TORCIEU

01445

VILLEMOTIER

38011

ANTHON

38026

LA BALME-LES-GROTTES

38085

CHARVIEU-CHAVAGNEUX

38097

CHAVANOZ

38190

HIERES-SUR-AMBY

38197

JANNEYRIAS

38535

VERNAS

38539

VERTRIEU

69004

ALIX

69020

BELMONT-D'AZERGUES

69023

BLACE

69029

BRON

69036

CERCIE

69040

CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR

69045

CHARENTAY

69047

CHARNAY

69059

CIVRIEUX-D'AZERGUES

69065

CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS

69072

DARDILLY

69074

DENICE

69076

DOMMARTIN

69092

GLEIZE

69106

LACHASSAGNE

69108

LANCIE

69114

LIERGUES

69116

LIMONEST

69121

LOZANNE

69126

MARCY

69159

POUILLY-LE-MONIAL

69194

SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR

69197

SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES

69212

SAINT-JEAN-DES-VIGNES

69215

SAINT-JULIEN

69218

SAINT-LAGER

69246

THEIZE

69267

VILLIE-MORGON

69287

SAINT-BONNET-DE-MURE

69290

SAINT-PRIEST

69299

COLOMBIER-SAUGNIEU

69381

LYON 1ER ARRONDISSEMENT

69383

LYON 3E ARRONDISSEMENT

69384

LYON 4E ARRONDISSEMENT

69386

LYON 6E ARRONDISSEMENT

69389

LYON 9E ARRONDISSEMENT

71090

LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY

71150

CRECHES-SUR-SAONE

71372

ROMANECHE-THORINS

71481

SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES

SE

SVERIGE

Hele Kalmar Län, undtagen område A, inkl. følgende lokaliteter

Postnr.

Lokalitet

24.4.2006

360 23

ÄLMEBODA

360 50

LESSEBO

360 52

KOSTA

360 53

SKRUV

360 60

VISSEFJÄRDA

360 65

BODA GLASBRUK

360 70

ÅSEDA

360 77

FRÖSEKE

361 30

EMMABODA

361 31

EMMABODA

361 32

EMMABODA

361 33

EMMABODA

361 42

LINDÅS

361 53

BROAKULLA

361 91

EMMABODA

361 92

EMMABODA

361 93

BROAKULLA

361 94

ERIKSMÅLA

361 95

LÅNGASJÖ

370 17

ERINGSBODA

370 34

HOLMSJÖ

370 45

FÅGELMARA

371 93

KARLSKRONA

380 30

ROCKNEBY

380 31

LÄCKEBY

380 40

ORREFORS

380 41

GULLASKRUV

380 42

MÅLERÅS

380 44

ALSTERBRO

380 52

TIMMERNABBEN

380 53

FLISERYD

380 62

MÖRBYLÅNGA

380 65

DEGERHAMN

380 74

LÖTTORP

380 75

BYXELKROK

382 30

NYBRO

382 31

NYBRO

382 32

NYBRO

382 33

NYBRO

382 34

NYBRO

382 35

NYBRO

382 36

NYBRO

382 37

NYBRO

382 38

NYBRO

382 39

NYBRO

382 40

NYBRO

382 41

NYBRO

382 42

NYBRO

382 43

NYBRO

382 44

NYBRO

382 45

NYBRO

382 46

NYBRO

382 90

ÖRSJÖ

382 91

NYBRO

382 92

NYBRO

382 93

NYBRO

382 94

NYBRO

382 96

NYBRO

382 97

ÖRSJÖ

383 30

MÖNSTERÅS

383 31

MÖNSTERÅS

383 32

MÖNSTERÅS

383 33

MÖNSTERÅS

383 34

MÖNSTERÅS

383 35

MÖNSTERÅS

383 36

MÖNSTERÅS

383 37

MÖNSTERÅS

383 38

MÖNSTERÅS

383 39

MÖNSTERÅS

383 91

MÖNSTERÅS

383 92

MÖNSTERÅS

384 30

BLOMSTERMÅLA

384 31

BLOMSTERMÅLA

384 40

ÅLEM

384 91

BLOMSTERMÅLA

384 92

ÅLEM

384 93

ÅLEM

385 30

TORSÅS

385 31

TORSÅS

385 32

TORSÅS

385 33

TORSÅS

385 34

TORSÅS

385 40

BERGKVARA

385 41

BERGKVARA

385 50

SÖDERÅKRA

385 51

SÖDERÅKRA

385 90

SÖDERÅKRA

385 91

TORSÅS

385 92

GULLABO

385 93

TORSÅS

385 94

BERGKVARA

385 95

TORSÅS

385 96

GULLABO

385 97

SÖDERÅKRA

385 98

BERGKVARA

385 99

TORSÅS

386 30

FÄRJESTADEN

386 31

FÄRJESTADEN

386 32

FÄRJESTADEN

386 33

FÄRJESTADEN

386 34

FÄRJESTADEN

386 35

FÄRJESTADEN

386 90

FÄRJESTADEN

386 92

FÄRJESTADEN

386 93

FÄRJESTADEN

386 94

FÄRJESTADEN

386 95

FÄRJESTADEN

386 96

FÄRJESTADEN

387 30

BORGHOLM

387 31

BORGHOLM

387 32

BORGHOLM

387 33

BORGHOLM

387 34

BORGHOLM

387 35

BORGHOLM

387 36

BORGHOLM

387 37

BORGHOLM

387 38

BORGHOLM

387 50

KÖPINGSVIK

387 51

KÖPINGSVIK

387 52

KÖPINGSVIK

387 90

KÖPINGSVIK

387 91

BORGHOLM

387 92

BORGHOLM

387 93

BORGHOLM

387 94

BORGHOLM

387 95

KÖPINGSVIK

387 96

KÖPINGSVIK

388 30

LJUNGBYHOLM

388 31

LJUNGBYHOLM

388 32

LJUNGBYHOLM

388 40

TREKANTEN

388 41

TREKANTEN

388 50

PÅRYD

388 91

VASSMOLÖSA

388 92

LJUNGBYHOLM

388 93

LJUNGBYHOLM

388 94

VASSMOLÖSA

388 95

HALLTORP

388 96

LJUNGBYHOLM

388 97

HALLTORP

388 98

TREKANTEN

388 99

PÅRYD

392 30

KALMAR

392 31

KALMAR

392 32

KALMAR

392 33

KALMAR

392 34

KALMAR

392 35

KALMAR

392 36

KALMAR

392 37

KALMAR

392 38

KALMAR

392 41

KALMAR

392 43

KALMAR

392 44

KALMAR

392 45

KALMAR

392 46

KALMAR

392 47

KALMAR

393 50

KALMAR

393 51

KALMAR

393 52

KALMAR

393 53

KALMAR

393 54

KALMAR

393 55

KALMAR

393 57

KALMAR

393 58

KALMAR

393 59

KALMAR

393 63

KALMAR

393 64

KALMAR

393 65

KALMAR

394 70

KALMAR

394 71

KALMAR

394 77

KALMAR

395 90

KALMAR

570 16

KVILLSFORS

570 19

PAULISTRÖM

570 30

MARIANNELUND

570 31

INGATORP

570 72

FAGERHULT

570 75

FÅGELFORS

570 76

RUDA

570 80

VIRSERUM

570 81

JÄRNFORSEN

570 82

MÅLILLA

570 83

ROSENFORS

570 84

MÖRLUNDA

570 90

PÅSKALLAVIK

570 91

KRISTDALA

572 30

OSKARSHAMN

572 31

OSKARSHAMN

572 32

OSKARSHAMN

572 33

OSKARSHAMN

572 34

OSKARSHAMN

572 35

OSKARSHAMN

572 36

OSKARSHAMN

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 50

OSKARSHAMN

572 51

OSKARSHAMN

572 60

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 62

OSKARSHAMN

572 91

OSKARSHAMN

572 93

OSKARSHAMN

572 96

FÅRBO

574 96

VETLANDA

574 97

VETLANDA

577 30

HULTSFRED

577 31

HULTSFRED

577 32

HULTSFRED

577 33

HULTSFRED

577 34

HULTSFRED

577 35

HULTSFRED

577 36

HULTSFRED

577 37

HULTSFRED

577 38

HULTSFRED

577 39

HULTSFRED

577 50

SILVERDALEN

577 51

SILVERDALEN

577 90

HULTSFRED

577 91

HULTSFRED

577 92

HULTSFRED

577 93

HULTSFRED

577 94

LÖNNEBERGA

579 30

HÖGSBY

579 31

HÖGSBY

579 32

HÖGSBY

579 33

HÖGSBY

579 40

BERGA

579 90

BERGA

579 92

HÖGSBY

579 93

GRÖNSKÅRA

590 42

HORN

590 80

SÖDRA VI

590 81

GULLRINGEN

590 83

STOREBRO

590 90

ANKARSRUM

590 91

HJORTED

590 92

TOTEBO

590 93

GUNNEBO

590 94

BLACKSTAD

590 95

LOFTAHAMMAR

590 96

ÖVERUM

590 98

EDSBRUK

593 30

VÄSTERVIK

593 31

VÄSTERVIK

593 32

VÄSTERVIK

593 33

VÄSTERVIK

593 34

VÄSTERVIK

593 35

VÄSTERVIK

593 36

VÄSTERVIK

593 37

VÄSTERVIK

593 38

VÄSTERVIK

593 39

VÄSTERVIK

593 40

VÄSTERVIK

593 41

VÄSTERVIK

593 42

VÄSTERVIK

593 43

VÄSTERVIK

593 50

VÄSTERVIK

593 51

VÄSTERVIK

593 52

VÄSTERVIK

593 53

VÄSTERVIK

593 54

VÄSTERVIK

593 61

VÄSTERVIK

593 62

VÄSTERVIK

593 91

VÄSTERVIK

593 92

VÄSTERVIK

593 93

VÄSTERVIK

593 95

VÄSTERVIK

593 96

VÄSTERVIK

594 30

GAMLEBY

594 31

GAMLEBY

594 32

GAMLEBY

594 91

GAMLEBY

594 92

GAMLEBY

594 93

GAMLEBY

594 94

GAMLEBY

597 40

ÅTVIDABERG

597 91

ÅTVIDABERG

597 96

ÅTVIDABERG

597 97

ÅTVIDABERG

598 30

VIMMERBY

598 31

VIMMERBY

598 32

VIMMERBY

598 34

VIMMERBY

598 35

VIMMERBY

598 36

VIMMERBY

598 37

VIMMERBY

598 38

VIMMERBY

598 39

VIMMERBY

598 40

VIMMERBY

598 91

VIMMERBY

598 92

VIMMERBY

598 93

VIMMERBY

598 94

VIMMERBY

598 95

VIMMERBY

598 96

VIMMERBY

615 92

VALDEMARSVIK

615 94

VALDEMARSVIK

615 95

VALDEMARSVIK«

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/48

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 27. marts 2006

om ændring af beslutning 1999/217/EF for så vidt angår listen over aromastoffer, som anvendes i eller på levnedsmidler

(meddelt under nummer K(2006) 899)

(EØS-relevant tekst)

(2006/252/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 af 28. oktober 1996 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 2232/96 er der fastsat en procedure for opstilling af regler vedrørende aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler. Ifølge forordningen skal der vedtages en liste over aromastoffer (»listen«), efter at medlemsstaterne har meddelt en liste over de aromastoffer, som markedsføres på deres område, og efter Kommissionens gennemgang af meddelelserne. Denne liste blev vedtaget ved Kommissionens beslutning 1999/217/EF (2). |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 2232/96 er der fastsat en procedure for opstilling af regler vedrørende aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler. Ifølge forordningen skal der vedtages en liste over aromastoffer (»listen«), efter at medlemsstaterne har meddelt en liste over de aromastoffer, som markedsføres på deres område, og efter Kommissionens gennemgang af meddelelserne. Denne liste blev vedtaget ved Kommissionens beslutning 1999/217/EF (2).

| (2) | Forordning (EF) nr. 2232/96 foreskriver endvidere, at der skal indføres et program til evaluering af aromastoffer for at kontrollere, om de opfylder de generelle anvendelseskriterier for aromastoffer i bilaget til forordningen. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 2232/96 foreskriver endvidere, at der skal indføres et program til evaluering af aromastoffer for at kontrollere, om de opfylder de generelle anvendelseskriterier for aromastoffer i bilaget til forordningen.

| (3) | Den fælles FAO/WHO-ekspertgruppe for tilsætningsstoffer til levnedsmidler (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives — JECFA) konkluderede på sit 65. møde den 7.-16. juni 2005, at acetamid (FL 16.047) er klart kræftfremkaldende hos både mus og rotter, og skønt det ikke vides, hvordan tumoren dannes, kan man ikke se bort fra muligheden af en genotoksisk mekanisme. JECFA fandt, at en sådan forbindelse ikke bør anvendes som aromastof. Acetamid overholder således ikke de generelle kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2232/96, og bør derfor udgå af listen. |
| --- | --- |

(3)

Den fælles FAO/WHO-ekspertgruppe for tilsætningsstoffer til levnedsmidler (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives — JECFA) konkluderede på sit 65. møde den 7.-16. juni 2005, at acetamid (FL 16.047) er klart kræftfremkaldende hos både mus og rotter, og skønt det ikke vides, hvordan tumoren dannes, kan man ikke se bort fra muligheden af en genotoksisk mekanisme. JECFA fandt, at en sådan forbindelse ikke bør anvendes som aromastof. Acetamid overholder således ikke de generelle kriterier, der er fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 2232/96, og bør derfor udgå af listen.

| (4) | Beslutning 1999/217/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 1999/217/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I del A i bilaget til beslutning 1999/217/EF udgår rækken i tabellen for stoffet med FL-nummer 16.047 (acetamid).

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2006.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 299 af 23.11.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 84 af 27.3.1999, s. 1. Senest ændret ved beslutning 2005/389/EF (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 73).

2

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/49

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 6. september 2005

om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger, der er indeholdt i registre over flypassagerer, og som videregives til Canadas grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency)

(meddelt under nummer K(2005) 3248)

(EØS-relevant tekst)

(2006/253/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1), særlig artikel 25, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Medlemsstaterne skal i henhold til direktiv 95/46/EF fastsætte bestemmelser om, at videregivelse af personoplysninger til et tredjeland kun må finde sted, hvis det pågældende tredjeland sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, og medlemsstaternes love til gennemførelse af direktivets øvrige bestemmelser overholdes inden videregivelsen. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne skal i henhold til direktiv 95/46/EF fastsætte bestemmelser om, at videregivelse af personoplysninger til et tredjeland kun må finde sted, hvis det pågældende tredjeland sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, og medlemsstaternes love til gennemførelse af direktivets øvrige bestemmelser overholdes inden videregivelsen.

| (2) | Kommissionen kan fastslå, at et tredjeland sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau. I så fald kan personoplysninger videregives fra medlemsstaterne uden yderligere garantier. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen kan fastslå, at et tredjeland sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau. I så fald kan personoplysninger videregives fra medlemsstaterne uden yderligere garantier.

| (3) | Vurderingen af databeskyttelsesniveauet skal i henhold til direktiv 95/46/EF ske på grundlag af samtlige de forhold, der har indflydelse på en videregivelse eller en type videregivelse af oplysninger, og navnlig under hensyntagen til en række faktorer anført i direktivets artikel 25, stk. 2, der er relevante for den pågældende videregivelse. |
| --- | --- |

(3)

Vurderingen af databeskyttelsesniveauet skal i henhold til direktiv 95/46/EF ske på grundlag af samtlige de forhold, der har indflydelse på en videregivelse eller en type videregivelse af oplysninger, og navnlig under hensyntagen til en række faktorer anført i direktivets artikel 25, stk. 2, der er relevante for den pågældende videregivelse.

| (4) | I forbindelse med flytransport er PNR (»Passenger Name Record«, herefter benævnt »PNR-oplysninger«) de registrerede oplysninger om hver passagers rejseplan og indeholder alle de nødvendige oplysninger til, at henholdsvis det for reservationen ansvarlige luftfartsselskab og andre medvirkende luftfartsselskaber kan foretage og kontrollere reservationer (2). I forbindelse med denne beslutning skal »passager« og »passagerer« forstås således, at besætningsmedlemmer er omfattet. Ved »det for reservationen ansvarlige luftfartsselskab« forstås det luftfartsselskab, hvor passageren foretog sin oprindelige reservation, eller hvor passageren foretog yderligere reservationer efter rejsens påbegyndelse. Ved »medvirkende luftfartsselskaber« forstås luftfartsselskaber, som det for reservationen ansvarlige luftfartsselskab har anmodet om at reservere plads til en passager på et eller flere af deres flyafgange. |
| --- | --- |

(4)

I forbindelse med flytransport er PNR (»Passenger Name Record«, herefter benævnt »PNR-oplysninger«) de registrerede oplysninger om hver passagers rejseplan og indeholder alle de nødvendige oplysninger til, at henholdsvis det for reservationen ansvarlige luftfartsselskab og andre medvirkende luftfartsselskaber kan foretage og kontrollere reservationer (2). I forbindelse med denne beslutning skal »passager« og »passagerer« forstås således, at besætningsmedlemmer er omfattet. Ved »det for reservationen ansvarlige luftfartsselskab« forstås det luftfartsselskab, hvor passageren foretog sin oprindelige reservation, eller hvor passageren foretog yderligere reservationer efter rejsens påbegyndelse. Ved »medvirkende luftfartsselskaber« forstås luftfartsselskaber, som det for reservationen ansvarlige luftfartsselskab har anmodet om at reservere plads til en passager på et eller flere af deres flyafgange.

| (5) | Den canadiske grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency, herefter benævnt »CBSA«) kræver, at ethvert luftfartsselskab, der transporterer passagerer med fly til Canada, skal give CBSA elektronisk adgang til PNR-oplysninger, for så vidt som PNR-oplysninger indsamles og lagres i luftfartselskabets elektroniske reservations- og afgangskontrolsystemer. |
| --- | --- |

(5)

Den canadiske grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency, herefter benævnt »CBSA«) kræver, at ethvert luftfartsselskab, der transporterer passagerer med fly til Canada, skal give CBSA elektronisk adgang til PNR-oplysninger, for så vidt som PNR-oplysninger indsamles og lagres i luftfartselskabets elektroniske reservations- og afgangskontrolsystemer.

| (6) | Kravet om videregivelse af de personoplysninger, der fremgår af flypassagerers PNR-registrering, til CBSA, har hjemmel i section 107.1 i den canadiske toldlov (Customs Act) og i paragraph 148(d) i den canadiske lov om immigration og beskyttelse af flygtninge (Immigration and Refugee Protection Act) samt i en række gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget i medfør af disse lovbestemmelser (3). |
| --- | --- |

(6)

Kravet om videregivelse af de personoplysninger, der fremgår af flypassagerers PNR-registrering, til CBSA, har hjemmel i section 107.1 i den canadiske toldlov (Customs Act) og i paragraph 148(d) i den canadiske lov om immigration og beskyttelse af flygtninge (Immigration and Refugee Protection Act) samt i en række gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget i medfør af disse lovbestemmelser (3).

| (7) | De pågældende canadiske regler har til formål at forbedre sikkerheden og skærpe betingelserne for indrejse, dvs. områder, hvor Canada har absolut suverænitet til at træffe afgørelser inden for eget jurisdiktionsområde. De fastsatte krav er desuden ikke i strid med Canadas internationale forpligtelser. Canada er et demokratisk land og et retssamfund med stærke traditioner med hensyn til borgerlige frihedsrettigheder. Der kan ikke stilles spørgsmålstegn ved legitimiteten af Canadas lovgivningsproces og den dømmende magts styrke og uafhængighed. En anden stærk garanti imod krænkelsen af de borgerlige frihedsrettigheder er landets pressefrihed. |
| --- | --- |

(7)

De pågældende canadiske regler har til formål at forbedre sikkerheden og skærpe betingelserne for indrejse, dvs. områder, hvor Canada har absolut suverænitet til at træffe afgørelser inden for eget jurisdiktionsområde. De fastsatte krav er desuden ikke i strid med Canadas internationale forpligtelser. Canada er et demokratisk land og et retssamfund med stærke traditioner med hensyn til borgerlige frihedsrettigheder. Der kan ikke stilles spørgsmålstegn ved legitimiteten af Canadas lovgivningsproces og den dømmende magts styrke og uafhængighed. En anden stærk garanti imod krænkelsen af de borgerlige frihedsrettigheder er landets pressefrihed.

| (8) | Fællesskabet støtter fuldt ud Canada i bekæmpelsen af terrorisme inden for de begrænsninger, der følger af fællesskabsretten. I henhold til fællesskabsretten skal der tilvejebringes den nødvendige balance mellem sikkerhedshensyn og hensyn til privatlivets fred. For eksempel fastsættes det i artikel 13 i direktiv 95/46/EF, at medlemsstaterne kan træffe lovmæssige foranstaltninger med henblik på at begrænse rækkevidden af visse krav i direktivet, hvis dette er nødvendigt af hensyn til statens sikkerhed, forsvaret, den offentlige sikkerhed og forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning i straffesager. |
| --- | --- |

(8)

Fællesskabet støtter fuldt ud Canada i bekæmpelsen af terrorisme inden for de begrænsninger, der følger af fællesskabsretten. I henhold til fællesskabsretten skal der tilvejebringes den nødvendige balance mellem sikkerhedshensyn og hensyn til privatlivets fred. For eksempel fastsættes det i artikel 13 i direktiv 95/46/EF, at medlemsstaterne kan træffe lovmæssige foranstaltninger med henblik på at begrænse rækkevidden af visse krav i direktivet, hvis dette er nødvendigt af hensyn til statens sikkerhed, forsvaret, den offentlige sikkerhed og forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning i straffesager.

| (9) | Den pågældende videregivelse af oplysninger vedrører bestemte registeransvarlige, nemlig luftfartsselskaber, der beflyver ruter mellem Fællesskabet og Canada, og kun én modtager i Canada, nemlig CBSA. |
| --- | --- |

(9)

Den pågældende videregivelse af oplysninger vedrører bestemte registeransvarlige, nemlig luftfartsselskaber, der beflyver ruter mellem Fællesskabet og Canada, og kun én modtager i Canada, nemlig CBSA.

| (10) | Enhver aftale, der indgås for at opstille retlige rammer for videregivelsen af PNR-oplysninger til Canada, særlig på grundlag af denne beslutning, bør være tidsbegrænset. Parterne har aftalt en periode på tre og et halvt år. Forholdene kan ændre sig betydeligt i denne periode, og Fællesskabet og Canada er enige om, at det bliver nødvendigt at foretage en evaluering af ordningen. |
| --- | --- |

(10)

Enhver aftale, der indgås for at opstille retlige rammer for videregivelsen af PNR-oplysninger til Canada, særlig på grundlag af denne beslutning, bør være tidsbegrænset. Parterne har aftalt en periode på tre og et halvt år. Forholdene kan ændre sig betydeligt i denne periode, og Fællesskabet og Canada er enige om, at det bliver nødvendigt at foretage en evaluering af ordningen.

| (11) | CBSA's behandling af de personoplysninger, der er indeholdt i flypassagerernes PNR-registrering, og som videregives til CBSA, er underlagt forpligtelseserklæringen fra den canadiske grænsekontrolmyndighed (Commitments by the Canadian Border Services Agency in relation to the application of its PNR program, herefter benævnt »forpligtelseserklæringen«) og i Canadas nationale lovgivning i det i forpligtelseserklæringen nævnte omfang. |
| --- | --- |

(11)

CBSA's behandling af de personoplysninger, der er indeholdt i flypassagerernes PNR-registrering, og som videregives til CBSA, er underlagt forpligtelseserklæringen fra den canadiske grænsekontrolmyndighed (Commitments by the Canadian Border Services Agency in relation to the application of its PNR program, herefter benævnt »forpligtelseserklæringen«) og i Canadas nationale lovgivning i det i forpligtelseserklæringen nævnte omfang.

| (12) | Hvad angår Canadas nationale lovgivning er loven om beskyttelse af privatlivets fred (Privacy Act), loven om aktindsigt (Access to Information Act) og section 107 i toldloven (Customs Act) relevante i denne sammenhæng, idet de fastsætter, på hvilke betingelser CBSA kan afvise en anmodning om videregivelse og således sikre en fortrolig behandling af PNR. Privacy Act regulerer videregivelsen af PNR til den pågældende registrerede, hvilket er tæt knyttet til princippet om den registreredes ret til aktindsigt. Privacy Act finder kun anvendelse på personer, der befinder sig i Canada. CBSA giver imidlertid også udenlandske statsborgere, der ikke befinder sig i Canada, aktindsigt i deres PNR-oplysninger. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår Canadas nationale lovgivning er loven om beskyttelse af privatlivets fred (Privacy Act), loven om aktindsigt (Access to Information Act) og section 107 i toldloven (Customs Act) relevante i denne sammenhæng, idet de fastsætter, på hvilke betingelser CBSA kan afvise en anmodning om videregivelse og således sikre en fortrolig behandling af PNR. Privacy Act regulerer videregivelsen af PNR til den pågældende registrerede, hvilket er tæt knyttet til princippet om den registreredes ret til aktindsigt. Privacy Act finder kun anvendelse på personer, der befinder sig i Canada. CBSA giver imidlertid også udenlandske statsborgere, der ikke befinder sig i Canada, aktindsigt i deres PNR-oplysninger.

| (13) | Hvad angår forpligtelseserklæringen, og som fastsat i punkt 43 heri, er de enkelte erklæringer enten blevet inkorporeret i den gældende canadiske lovgivning eller indarbejdet i de nationale retsforskrifter, der er udarbejdet specifikt til dette formål og således har retsvirkning. Forpligtelseserklæringen vil blive offentliggjort in extenso i Canada Gazette. Den udgør således en betydelig og solid politisk forpligtelse fra CBSA, og Canada og Fællesskabet vil foretage en fælles evaluering af, hvorvidt forpligtelseserklæringen overholdes. Enhver manglende overholdelse kan efter omstændighederne anfægtes ad retlig, administrativ eller politisk vej og kan, såfremt den manglende overholdelse er af vedvarende karakter, føre til, at denne beslutning suspenderes. |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår forpligtelseserklæringen, og som fastsat i punkt 43 heri, er de enkelte erklæringer enten blevet inkorporeret i den gældende canadiske lovgivning eller indarbejdet i de nationale retsforskrifter, der er udarbejdet specifikt til dette formål og således har retsvirkning. Forpligtelseserklæringen vil blive offentliggjort in extenso i Canada Gazette. Den udgør således en betydelig og solid politisk forpligtelse fra CBSA, og Canada og Fællesskabet vil foretage en fælles evaluering af, hvorvidt forpligtelseserklæringen overholdes. Enhver manglende overholdelse kan efter omstændighederne anfægtes ad retlig, administrativ eller politisk vej og kan, såfremt den manglende overholdelse er af vedvarende karakter, føre til, at denne beslutning suspenderes.

| (14) | Beskyttelsesnormerne for CBSA's behandling af passagerernes PNR-oplysninger på grundlag af Canadas lovgivning og forpligtelseserklæringen omfatter de grundlæggende principper, der er nødvendige for at sikre en tilstrækkelig databeskyttelse for fysiske personer. |
| --- | --- |

(14)

Beskyttelsesnormerne for CBSA's behandling af passagerernes PNR-oplysninger på grundlag af Canadas lovgivning og forpligtelseserklæringen omfatter de grundlæggende principper, der er nødvendige for at sikre en tilstrækkelig databeskyttelse for fysiske personer.

| (15) | Hvad angår formålsbegrænsningsprincippet bliver flypassagerers personoplysninger, der er indeholdt i PNR-registreringen, og som videregives til CBSA, behandlet til et specifikt formål og kun efterfølgende anvendt og videregivet, hvis dette ikke er uforeneligt med formålet med den oprindelige videregivelse. Især anvendes PNR-oplysninger udelukkende til at forebygge og bekæmpe terrorisme og dermed forbundne forbrydelser, andre alvorlige forbrydelser, herunder organiseret kriminalitet, der har tværnational karakter. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår formålsbegrænsningsprincippet bliver flypassagerers personoplysninger, der er indeholdt i PNR-registreringen, og som videregives til CBSA, behandlet til et specifikt formål og kun efterfølgende anvendt og videregivet, hvis dette ikke er uforeneligt med formålet med den oprindelige videregivelse. Især anvendes PNR-oplysninger udelukkende til at forebygge og bekæmpe terrorisme og dermed forbundne forbrydelser, andre alvorlige forbrydelser, herunder organiseret kriminalitet, der har tværnational karakter.

| (16) | Hvad angår princippet om datakvalitet og dataproportionalitet, som der skal tages behørigt hensyn til i forbindelse med de vigtige samfundsinteresser, af hensyn til hvilke PNR-oplysningerne videregives, vil CBSA efter modtagelsen ikke efterfølgende ændre i PNR-oplysningerne. Der videregives højst 25 PNR-datakategorier, og CBSA hører og træffer aftale med Europa-Kommissionen forud for en eventuel revision af de 25 obligatoriske PNR-dataelementer, der er fastsat i tillæg A. Supplerende personoplysninger, der søges som et direkte resultat af konkrete PNR-oplysninger, kan kun indhentes fra andre kilder end offentlige registre, såfremt det er lovlige kilder. Generelt slettes PNR-oplysninger efter højst tre år og seks måneder. |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår princippet om datakvalitet og dataproportionalitet, som der skal tages behørigt hensyn til i forbindelse med de vigtige samfundsinteresser, af hensyn til hvilke PNR-oplysningerne videregives, vil CBSA efter modtagelsen ikke efterfølgende ændre i PNR-oplysningerne. Der videregives højst 25 PNR-datakategorier, og CBSA hører og træffer aftale med Europa-Kommissionen forud for en eventuel revision af de 25 obligatoriske PNR-dataelementer, der er fastsat i tillæg A. Supplerende personoplysninger, der søges som et direkte resultat af konkrete PNR-oplysninger, kan kun indhentes fra andre kilder end offentlige registre, såfremt det er lovlige kilder. Generelt slettes PNR-oplysninger efter højst tre år og seks måneder.

| (17) | Hvad angår gennemsigtighedsprincippet oplyser CBSA de rejsende om formålet med videregivelsen og behandlingen, identiteten på den registeransvarlige samt andre forhold. |
| --- | --- |

(17)

Hvad angår gennemsigtighedsprincippet oplyser CBSA de rejsende om formålet med videregivelsen og behandlingen, identiteten på den registeransvarlige samt andre forhold.

| (18) | Hvad angår sikkerhedsprincippet træffer CBSA de tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger, som må anses for passende i forhold til de risici, behandlingen indebærer. |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår sikkerhedsprincippet træffer CBSA de tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger, som må anses for passende i forhold til de risici, behandlingen indebærer.

| (19) | Fysiske personer, der befinder sig i Canada, har i henhold til Privacy Act ret til indsigt, berigtigelse og påtegning. CBSA vil også give disse rettigheder med hensyn til PNR-oplysninger, som det har i sin besiddelse, til udenlandske statsborgere, der ikke befinder sig i Canada. De undtagelser, der finder anvendelse, svarer stort set til de begrænsninger, som medlemsstaterne kan anvende i henhold til artikel 13 i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

(19)

Fysiske personer, der befinder sig i Canada, har i henhold til Privacy Act ret til indsigt, berigtigelse og påtegning. CBSA vil også give disse rettigheder med hensyn til PNR-oplysninger, som det har i sin besiddelse, til udenlandske statsborgere, der ikke befinder sig i Canada. De undtagelser, der finder anvendelse, svarer stort set til de begrænsninger, som medlemsstaterne kan anvende i henhold til artikel 13 i direktiv 95/46/EF.

| (20) | Efterfølgende videregivelse til andre myndigheder, herunder udenlandske, kan under hensyn til sagens konkrete omstændigheder ske til formål, der svarer til eller er i overensstemmelse med de i begrænsningserklæringen nævnte formål, og omfatte så få oplysninger som muligt. Videregivelse kan også finde sted til beskyttelse af de registreredes eller andre personers vitale interesser, særlig med hensyn til alvorlige helbredsrisici, i forbindelse med straffesager eller på anden vis i henhold til loven. Myndigheder, der modtager data, må i henhold til bestemmelserne om videregivelse kun anvende disse oplysninger til disse formål, og de må ikke selv foretage efterfølgende videregivelse uden godkendelse fra CBSA. Ingen andre udenlandske, federale, delstatslige eller lokale myndigheder har direkte elektronisk adgang til PNR-oplysninger via CBSA's databaser. CBSA vil med hjemmel i undtagelserne fra de relevante bestemmelser i Access to Information Act og Privacy Act afslå offentlig adgang til PNR. |
| --- | --- |

(20)

Efterfølgende videregivelse til andre myndigheder, herunder udenlandske, kan under hensyn til sagens konkrete omstændigheder ske til formål, der svarer til eller er i overensstemmelse med de i begrænsningserklæringen nævnte formål, og omfatte så få oplysninger som muligt. Videregivelse kan også finde sted til beskyttelse af de registreredes eller andre personers vitale interesser, særlig med hensyn til alvorlige helbredsrisici, i forbindelse med straffesager eller på anden vis i henhold til loven. Myndigheder, der modtager data, må i henhold til bestemmelserne om videregivelse kun anvende disse oplysninger til disse formål, og de må ikke selv foretage efterfølgende videregivelse uden godkendelse fra CBSA. Ingen andre udenlandske, federale, delstatslige eller lokale myndigheder har direkte elektronisk adgang til PNR-oplysninger via CBSA's databaser. CBSA vil med hjemmel i undtagelserne fra de relevante bestemmelser i Access to Information Act og Privacy Act afslå offentlig adgang til PNR.

| (21) | CBSA modtager ikke følsomme oplysninger som omhandlet i artikel 8 i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

(21)

CBSA modtager ikke følsomme oplysninger som omhandlet i artikel 8 i direktiv 95/46/EF.

| (22) | Hvad angår de håndhævelsesmekanismer, der skal sikre, at CBSA overholder disse principper, er der truffet foranstaltninger til uddannelse og information af CBSA's personale og indført sanktioner, der kan anvendes mod de enkelte ansatte. CBSA’s overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af privatlivets fred kontrolleres generelt af den canadiske databeskyttelsesmyndighed (Office of the Canadian Privacy Commissioner, herefter benævnt »Privacy Commissioner«) i overensstemmelse med det canadiske charter for rettigheder og frihedsrettigheder (Canadian Charter of Rights and Freedoms) og Privacy Act. Privacy Commissioner kan behandle klager, som bliver henvist fra medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder på vegne af en person, der er bosiddende i Det Europæiske Fællesskab, hvis den pågældende mener, at CBSA ikke har behandlet klagen på tilfredsstillende vis. CBSA og en gruppe ledet af Kommissionen vil årligt foretage en evaluering af, hvorvidt forpligtelseserklæringen er overholdt. |
| --- | --- |

(22)

Hvad angår de håndhævelsesmekanismer, der skal sikre, at CBSA overholder disse principper, er der truffet foranstaltninger til uddannelse og information af CBSA's personale og indført sanktioner, der kan anvendes mod de enkelte ansatte. CBSA’s overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af privatlivets fred kontrolleres generelt af den canadiske databeskyttelsesmyndighed (Office of the Canadian Privacy Commissioner, herefter benævnt »Privacy Commissioner«) i overensstemmelse med det canadiske charter for rettigheder og frihedsrettigheder (Canadian Charter of Rights and Freedoms) og Privacy Act. Privacy Commissioner kan behandle klager, som bliver henvist fra medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder på vegne af en person, der er bosiddende i Det Europæiske Fællesskab, hvis den pågældende mener, at CBSA ikke har behandlet klagen på tilfredsstillende vis. CBSA og en gruppe ledet af Kommissionen vil årligt foretage en evaluering af, hvorvidt forpligtelseserklæringen er overholdt.

| (23) | Af hensyn til åbenheden og for at sikre medlemsstaternes kompetente myndigheders beføjelser til at beskytte fysiske personer i forbindelse med behandlingen af deres personoplysninger er det nødvendigt at specificere, under hvilke særlige omstændigheder det kan være berettiget at suspendere specifik videregivelse af personoplysninger, selv om det er blevet fastslået, at beskyttelsen er tilstrækkelig. |
| --- | --- |

(23)

Af hensyn til åbenheden og for at sikre medlemsstaternes kompetente myndigheders beføjelser til at beskytte fysiske personer i forbindelse med behandlingen af deres personoplysninger er det nødvendigt at specificere, under hvilke særlige omstændigheder det kan være berettiget at suspendere specifik videregivelse af personoplysninger, selv om det er blevet fastslået, at beskyttelsen er tilstrækkelig.

| (24) | Den ved artikel 29 i direktiv 95/46/EF nedsatte gruppe vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger har afgivet udtalelser om det beskyttelsesniveau, som de canadiske myndigheder sikrer passageroplysninger, og disse har været vejledende for Kommissionen i dens forhandlinger med CBSA. Kommissionen har taget hensyn til disse udtalelser i dens udarbejdelse af denne beslutning (4). |
| --- | --- |

(24)

Den ved artikel 29 i direktiv 95/46/EF nedsatte gruppe vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger har afgivet udtalelser om det beskyttelsesniveau, som de canadiske myndigheder sikrer passageroplysninger, og disse har været vejledende for Kommissionen i dens forhandlinger med CBSA. Kommissionen har taget hensyn til disse udtalelser i dens udarbejdelse af denne beslutning (4).

| (25) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 31, stk. 1, i direktiv 95/46/EF nedsatte udvalg — |
| --- | --- |

(25)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 31, stk. 1, i direktiv 95/46/EF nedsatte udvalg —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den canadiske grænsekontrolmyndighed (Canadian Customs Border Services Agency, herefter benævnt »CBSA«) anses for så vidt angår artikel 25, stk. 2, i direktiv 95/46/EF for at sikre et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for PNR-oplysninger vedrørende flyvninger til eller fra Canada, der videregives fra Fællesskabet, i overensstemmelse med forpligtelseserklæringen i bilaget.

Artikel 2

Denne beslutning vedrører spørgsmålet om, hvorvidt CBSA sikrer en tilstrækkelig beskyttelse til at opfylde kravene i artikel 25, stk. 1, i direktiv 95/46/EF, og beslutningen berører ikke andre betingelser eller begrænsninger i forbindelse med gennemførelsen af andre bestemmelser i direktivet, der vedrører behandlingen af personoplysninger i medlemsstaterne.

Artikel 3

1.   De kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan, uden at dette berører deres beføjelser til at træffe foranstaltninger for at sikre overensstemmelse med nationale bestemmelser, der er udstedt i henhold til andre bestemmelser end artikel 25 i direktiv 95/46/EF, gøre brug af deres beføjelser til at suspendere videregivelsen af oplysninger til CBSA for at beskytte fysiske personer med hensyn til behandlingen af personoplysninger om dem:

| a) | når en kompetent myndighed i Canada har fastslået, at CBSA overtræder gældende beskyttelsesnormer, eller |
| --- | --- |

a)

når en kompetent myndighed i Canada har fastslået, at CBSA overtræder gældende beskyttelsesnormer, eller

| b) | når der er stor sandsynlighed for, at beskyttelsesnormerne i bilaget overtrædes, der er tilstrækkelig grund til at antage, at CBSA ikke træffer eller ikke agter at træffe passende og rettidige foranstaltninger til at løse den pågældende sag, fortsat videregivelse af personoplysninger ville indebære overhængende risiko for at påføre de registrerede en alvorlig skade, og de kompetente myndigheder i medlemsstaten har udvist efter omstændighederne rimelige bestræbelser på at underrette CBSA og givet denne mulighed for at svare. |
| --- | --- |

b)

når der er stor sandsynlighed for, at beskyttelsesnormerne i bilaget overtrædes, der er tilstrækkelig grund til at antage, at CBSA ikke træffer eller ikke agter at træffe passende og rettidige foranstaltninger til at løse den pågældende sag, fortsat videregivelse af personoplysninger ville indebære overhængende risiko for at påføre de registrerede en alvorlig skade, og de kompetente myndigheder i medlemsstaten har udvist efter omstændighederne rimelige bestræbelser på at underrette CBSA og givet denne mulighed for at svare.

2.   Suspenderingen ophæves, når beskyttelsesnormerne overholdes, og de kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater underrettes herom.

Artikel 4

1.   Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen, hvis der træffes foranstaltninger i henhold til artikel 3.

2.   Medlemsstaterne og Kommissionen underretter hinanden om enhver ændring af beskyttelsesnormerne samt om tilfælde, hvor de organer, som skal sikre, at CBSA overholder beskyttelsesnormerne i bilaget, ikke sikrer denne overholdelse.

3.   Hvis det fremgår af de oplysninger, der indsamles i henhold til artikel 3 og denne artikels stk. 1 og 2, at grundlæggende principper, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for fysiske personer, ikke længere overholdes, eller at et organ, der skal sikre, at CBSA overholder beskyttelsesnormerne i bilaget, ikke opfylder sin rolle effektivt, skal CBSA underrettes, og hvis det er nødvendigt, skal proceduren i artikel 31, stk. 2, i direktiv 95/46/EF anvendes med henblik på at ophæve eller suspendere denne beslutning.

Artikel 5

Der skal føres tilsyn med anvendelsen af denne beslutning, og alle relevante forhold skal indberettes til det ved artikel 31 i direktiv 95/46/EF nedsatte udvalg, herunder alle forhold, der kan påvirke konstateringen i artikel 1 i denne beslutning af, at beskyttelsen af de personoplysninger, der er indeholdt i flypassagerers PNR, og som overføres til CBSA, er tilstrækkelig i henhold til artikel 25 i direktiv 95/46/EF.

Artikel 6

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme denne beslutning senest fire måneder efter, at den er meddelt dem.

Artikel 7

Denne beslutning udløber 3 år og 6 måneder efter at den er meddelt, medmindre den forlænges efter proceduren i artikel 31, stk. 2, i direktiv 95/46/EF.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. september 2005.

På Kommissionens vegne

Franco FRATTINI

Næstformand

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  I forbindelse med denne beslutning omfatter begrebet »PNR-oplysninger« forhåndsinformationer om passagerer (Advance Passenger Information — API) som fastsat i punkt 4 i forpligtelseserklæringen fra CBSA.

2

Advance Passenger Information

(3)  Passenger Information (Customs) Regulations og Regulation 269 of the Immigration and Refugee Protection Regulations.

3

Passenger Information (Customs) Regulations og Regulation 269 of the Immigration and Refugee Protection Regulations.

(4)  Udtalelse nr. 3/2004 om databeskyttelsesniveauet i Canada i forbindelse med luftfartsselskabers overførsel af PNR- og API-oplysninger, vedtaget af gruppen den 11.2.2004, tilgængelig på: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp88_en.pdf

4

Udtalelse nr. 1/2005 om databeskyttelsesniveauet i Canada i forbindelse med luftfartsselskabers overførsel af PNR- og API-oplysninger, vedtaget af gruppen den 19.1.2005, tilgængelig på: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp103_en.pdf

---

BILAG

FORPLIGTELSESERKLÆRING FRA CANADA BORDER SERVICE AGENCY OM GENNEMFØRELSE AF DETS PNR-PROGRAM

Hjemmel til at indhente API- og PNR-oplysninger

| 1. | Ethvert luftfartsselskab skal i henhold til canadisk lov give den canadiske grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency, herefter benævnt »CBSA«) forhåndsoplysninger om passagerer (Advance Passenger Information, herefter benævnt »API-oplysninger«) og oplysninger om passagerer (Passenger Name Record, herefter benævnt »PNR-oplysninger«) vedrørende alle personer om bord på fly til Canada. CBSA har hjemmel til at indhente og indsamle sådanne oplysninger i henhold til section 107.1 i Customs Act og de Passenger Information (Customs) Regulations, der er vedtaget i medfør heraf og i paragraph 148(1)(d) i Immigration and Refugee Protection Act samt Regulation 269 i Immigration and Refugee Protection Regulations, der er vedtaget i medfør heraf. |
| --- | --- |

1.

Ethvert luftfartsselskab skal i henhold til canadisk lov give den canadiske grænsekontrolmyndighed (Canada Border Services Agency, herefter benævnt »CBSA«) forhåndsoplysninger om passagerer (Advance Passenger Information, herefter benævnt »API-oplysninger«) og oplysninger om passagerer (Passenger Name Record, herefter benævnt »PNR-oplysninger«) vedrørende alle personer om bord på fly til Canada. CBSA har hjemmel til at indhente og indsamle sådanne oplysninger i henhold til section 107.1 i Customs Act og de Passenger Information (Customs) Regulations, der er vedtaget i medfør heraf og i paragraph 148(1)(d) i Immigration and Refugee Protection Act samt Regulation 269 i Immigration and Refugee Protection Regulations, der er vedtaget i medfør heraf.

Formålet med indsamlingen af API- og PNR-oplysninger

| 2. | CBSA indsamler kun API- og PNR-oplysninger vedrørende flyvninger til Canada. CBSA anvender udelukkende API- og PNR-oplysninger fra europæiske og andre luftfartsselskaber til at identificere personer, der antages eventuelt at ville importere genstande, der kan anvendes til terrorisme eller dermed forbundne forbrydelser, andre alvorlige forbrydelser, herunder organiseret kriminalitet, der har tværnational karakter, eller personer, der er uønskede i Canada på grund af deres potentielle tilknytning til sådanne aktiviteter. |
| --- | --- |

2.

CBSA indsamler kun API- og PNR-oplysninger vedrørende flyvninger til Canada. CBSA anvender udelukkende API- og PNR-oplysninger fra europæiske og andre luftfartsselskaber til at identificere personer, der antages eventuelt at ville importere genstande, der kan anvendes til terrorisme eller dermed forbundne forbrydelser, andre alvorlige forbrydelser, herunder organiseret kriminalitet, der har tværnational karakter, eller personer, der er uønskede i Canada på grund af deres potentielle tilknytning til sådanne aktiviteter.

| 3. | CBSA anvender API- og PNR-oplysninger til at udvælge personer, der skal underkastes en nærmere afhøring eller undersøgelse ved deres ankomst til Canada, eller i forbindelse med hvilke der kræves en nærmere efterforskning af de i punkt 2 nævnte årsager. CBSA eller andre canadiske retshåndhævende myndigheder vil ikke træffe håndhævelsesforanstaltninger alene på grundlag af en elektronisk behandling af API- eller PNR-oplysninger. |
| --- | --- |

3.

CBSA anvender API- og PNR-oplysninger til at udvælge personer, der skal underkastes en nærmere afhøring eller undersøgelse ved deres ankomst til Canada, eller i forbindelse med hvilke der kræves en nærmere efterforskning af de i punkt 2 nævnte årsager. CBSA eller andre canadiske retshåndhævende myndigheder vil ikke træffe håndhævelsesforanstaltninger alene på grundlag af en elektronisk behandling af API- eller PNR-oplysninger.

Indsamlede API- og PNR-oplysninger

| 4. | Listen over de API-dataelementer, der indsamles af CBSA til de i punkt 2 nævnte formål, er fastsat i paragraph 3, litra a) til f), i Passenger Information (Customs) Regulations, der er vedtaget i medfør af Customs Act. (1) Listen over de PNR-dataelementer, der indsamles af CBSA til de i punkt 2 nævnte formål, er fastsat i tillæg A. Disse 25 dataelementer omfatter af sikkerhedshensyn ingen »følsomme oplysninger« i den i artikel 8, stk. 1, i direktiv 95/46/EF (herefter benævnt »direktivet«) anvendte betydning eller dataelementerne »åbne felter« (open text) og »generelle bemærkninger« (general remarks). |
| --- | --- |

4.

Listen over de API-dataelementer, der indsamles af CBSA til de i punkt 2 nævnte formål, er fastsat i paragraph 3, litra a) til f), i Passenger Information (Customs) Regulations, der er vedtaget i medfør af Customs Act. (1) Listen over de PNR-dataelementer, der indsamles af CBSA til de i punkt 2 nævnte formål, er fastsat i tillæg A. Disse 25 dataelementer omfatter af sikkerhedshensyn ingen »følsomme oplysninger« i den i artikel 8, stk. 1, i direktiv 95/46/EF (herefter benævnt »direktivet«) anvendte betydning eller dataelementerne »åbne felter« (open text) og »generelle bemærkninger« (general remarks).

| 5. | CBSA kræver ikke, at luftfartsselskaber indsamler PNR-oplysninger, som de ikke registrerer til egne formål, eller at luftfartsselskaber indsamler yderligere oplysninger med henblik på at stille dem til rådighed for CBSA. CBSA forpligter sig således til udelukkende at indsamle de dataelementer, der er anført i tillæg A, i det omfang, at et luftfartsselskab har valgt at lade disse dataelementer indgå i sine automatiske reservationssystemer og afgangskontrolsystemer (DCS). |
| --- | --- |

5.

CBSA kræver ikke, at luftfartsselskaber indsamler PNR-oplysninger, som de ikke registrerer til egne formål, eller at luftfartsselskaber indsamler yderligere oplysninger med henblik på at stille dem til rådighed for CBSA. CBSA forpligter sig således til udelukkende at indsamle de dataelementer, der er anført i tillæg A, i det omfang, at et luftfartsselskab har valgt at lade disse dataelementer indgå i sine automatiske reservationssystemer og afgangskontrolsystemer (DCS).

| 6. | CBSA hører og træffer aftale med Europa-Kommissionen forud for en eventuel revision af de 25 obligatoriske PNR-dataelementer, der er fastsat i tillæg A,






  (a) | hvis CBSA bliver opmærksom på yderligere PNR-dataelementer, som kan være tilgængelige, og er af den opfattelse, at de pågældende elementer er nødvendige til at opfylde målsætningerne i punkt 2, eller |
| --- | --- | --- |

6.

CBSA hører og træffer aftale med Europa-Kommissionen forud for en eventuel revision af de 25 obligatoriske PNR-dataelementer, der er fastsat i tillæg A,

(a)

hvis CBSA bliver opmærksom på yderligere PNR-dataelementer, som kan være tilgængelige, og er af den opfattelse, at de pågældende elementer er nødvendige til at opfylde målsætningerne i punkt 2, eller

| (b) | hvis CBSA på noget tidspunkt bliver opmærksom på, at et bestemt PNR-dataelement ikke længere er nødvendigt til at opfylde målsætningerne i punkt 2. |
| --- | --- |

(b)

hvis CBSA på noget tidspunkt bliver opmærksom på, at et bestemt PNR-dataelement ikke længere er nødvendigt til at opfylde målsætningerne i punkt 2.

Metode til at få adgang til API- og PNR-oplysninger

| 7. | CBSA’s passengerinformationssystem (Passenger Information System, herefter benævnt PAXIS-systemet) er blevet konfigureret til at modtage API- og PNR-oplysninger, der eksporteres fra et luftfartsselskab. |
| --- | --- |

7.

CBSA’s passengerinformationssystem (Passenger Information System, herefter benævnt PAXIS-systemet) er blevet konfigureret til at modtage API- og PNR-oplysninger, der eksporteres fra et luftfartsselskab.

Lagring af og adgang til API- og PNR-oplysninger

| 8. | Når API- og PNR-oplysningerne vedrører en person, der ikke er genstand for efterforskning i Canada i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål, lagres oplysningerne i PAXIS-systemet i højst 3 år og seks måneder. Oplysningerne vil i denne periode blive opbevaret i en mere og mere anonymiseret form:






  a) | De indsamlede API- og PNR-oplysninger vil i de første 72 timer efter indsamlingen kun være tilgængelige for et begrænset antal CBSA-analytikere og efterretningsofficerer, der anvender oplysningerne til at identificere de personer, der i forbindelse med et af de i punkt 2 nævnte formål kræver nærmere afhøring eller undersøgelse ved deres ankomst til Canada. |
| --- | --- | --- |

8.

Når API- og PNR-oplysningerne vedrører en person, der ikke er genstand for efterforskning i Canada i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål, lagres oplysningerne i PAXIS-systemet i højst 3 år og seks måneder. Oplysningerne vil i denne periode blive opbevaret i en mere og mere anonymiseret form:

a)

De indsamlede API- og PNR-oplysninger vil i de første 72 timer efter indsamlingen kun være tilgængelige for et begrænset antal CBSA-analytikere og efterretningsofficerer, der anvender oplysningerne til at identificere de personer, der i forbindelse med et af de i punkt 2 nævnte formål kræver nærmere afhøring eller undersøgelse ved deres ankomst til Canada.

| b) | En persons PNR-oplysninger opbevares efter de første 72 timer og frem til to år efter modtagelsen i PAXIS-systemet, men de vil kun være tilgængelige for CBSA’s efterretningsofficerer med tjenestested i en international lufthavn i Canada eller i CBSA’s nationale hovedkvarter i Ottawa. Disse embedsmænd har ikke adgang til navnet på den person, som oplysningerne vedrører, medmindre det er nødvendigt for at foretage efterforskning i Canada i forbindelse med et af de i punkt 2 nævnte formål. PNR-registret vil først blive af-anonymiseret, når den pågældende embedsmand mener, at navnet på den registrerede med rimelighed må antages at være nødvendigt for at gennemføre en sådan efterforskning. CBSA’s analytikere anvender i denne periode de anonymiserede oplysninger til at udarbejde adfærdsanalyser og beregne risikoindikatorer i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål. |
| --- | --- |

b)

En persons PNR-oplysninger opbevares efter de første 72 timer og frem til to år efter modtagelsen i PAXIS-systemet, men de vil kun være tilgængelige for CBSA’s efterretningsofficerer med tjenestested i en international lufthavn i Canada eller i CBSA’s nationale hovedkvarter i Ottawa. Disse embedsmænd har ikke adgang til navnet på den person, som oplysningerne vedrører, medmindre det er nødvendigt for at foretage efterforskning i Canada i forbindelse med et af de i punkt 2 nævnte formål. PNR-registret vil først blive af-anonymiseret, når den pågældende embedsmand mener, at navnet på den registrerede med rimelighed må antages at være nødvendigt for at gennemføre en sådan efterforskning. CBSA’s analytikere anvender i denne periode de anonymiserede oplysninger til at udarbejde adfærdsanalyser og beregne risikoindikatorer i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål.

| c) | PNR-oplysninger vil efter den første periode på to år efter modtagelsen blive opbevaret i PAXIS-systemet i en yderligere periode på 1 år og seks måneder, men alle de dataelementer, der kan anvendes til at identificere den person, som oplysningerne vedrører, vil kun være tilgængelige efter særlig tilladelse fra chefen for CBSA til et af de i punkt 2 nævnte formål. CBSA’s analytikere anvender i denne periode de anonymiserede oplysninger til at udarbejde adfærdsanalyser og beregne risikoindikatorer i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål. |
| --- | --- |

c)

PNR-oplysninger vil efter den første periode på to år efter modtagelsen blive opbevaret i PAXIS-systemet i en yderligere periode på 1 år og seks måneder, men alle de dataelementer, der kan anvendes til at identificere den person, som oplysningerne vedrører, vil kun være tilgængelige efter særlig tilladelse fra chefen for CBSA til et af de i punkt 2 nævnte formål. CBSA’s analytikere anvender i denne periode de anonymiserede oplysninger til at udarbejde adfærdsanalyser og beregne risikoindikatorer i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål.

| d) | API-oplysninger vil blive opbevaret adskilt fra PNR-oplysninger i PAXIS-systemet. De vil blive lagret i PAXIS-systemet i højst 3 år og seks måneder, men API-oplysninger om en person vil i løbet af denne periode ikke blive anvendt til at få adgang til PNR-oplysninger om samme person, medmindre PNR-registret af-anonymiseres i de i litra b) nævnte situationer. |
| --- | --- |

d)

API-oplysninger vil blive opbevaret adskilt fra PNR-oplysninger i PAXIS-systemet. De vil blive lagret i PAXIS-systemet i højst 3 år og seks måneder, men API-oplysninger om en person vil i løbet af denne periode ikke blive anvendt til at få adgang til PNR-oplysninger om samme person, medmindre PNR-registret af-anonymiseres i de i litra b) nævnte situationer.

| 9. | Når API- og PNR-oplysningerne vedrører en person, der er genstand for efterforskning i Canada i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål, lagres oplysningerne i CBSA’s håndhævelsesdatabaser. Disse databaser indeholder kun oplysninger om personer, som har været genstand for en efterforskning eller en håndhævelsesforanstaltning i medfør af CBSA-retsforskrifter. Disse databaser er kun tilgængelige for de embedsmænd i CBSA, hvis arbejdsopgaver kræver en sådan adgang, der i øvrigt overvåges nøje. API- og PNR-oplysninger, der videregives til en sådan håndhævelsesdatabase, vil ikke blive lagret i systemet i længere tid end nødvendigt og under alle omstændigheder ikke længere end seks år, idet oplysningerne efter en sådan periode vil blive destrueret, medmindre det anses for nødvendigt at forlænge lagringen i en yderligere periode i medfør af Privacy Act eller Access to Information Act, jf. punkt 10, litra b). |
| --- | --- |

9.

Når API- og PNR-oplysningerne vedrører en person, der er genstand for efterforskning i Canada i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål, lagres oplysningerne i CBSA’s håndhævelsesdatabaser. Disse databaser indeholder kun oplysninger om personer, som har været genstand for en efterforskning eller en håndhævelsesforanstaltning i medfør af CBSA-retsforskrifter. Disse databaser er kun tilgængelige for de embedsmænd i CBSA, hvis arbejdsopgaver kræver en sådan adgang, der i øvrigt overvåges nøje. API- og PNR-oplysninger, der videregives til en sådan håndhævelsesdatabase, vil ikke blive lagret i systemet i længere tid end nødvendigt og under alle omstændigheder ikke længere end seks år, idet oplysningerne efter en sådan periode vil blive destrueret, medmindre det anses for nødvendigt at forlænge lagringen i en yderligere periode i medfør af Privacy Act eller Access to Information Act, jf. punkt 10, litra b).

| 10. | Når CBSA anvender personoplysninger som grundlag for en beslutning, der påvirker den pågældende registreredes interesser, skal CBSA lagre disse oplysninger i en periode på 2 år efter anvendelsesdatoen, således at den registrerede kan få indsigt i de oplysninger, på grundlag af hvilke en sådan beslutning er blevet truffet, medmindre den registrerede accepterer en kortere lagringsperiode, eller såfremt den registrerede efter at have indgivet en anmodning om aktindsigt accepterer, at lagringen afbrydes efter at den pågældende har haft mulighed for at udøve sine rettigheder i medfør af Privacy Act eller Access to Information Act.






  a) | Hvis der opbevares oplysninger i PAXIS-databasen, vil denne obligatoriske opbevaringsperiode på 2 år indgå i den maksimumperiode på tre år og seks måneder, i hvilken oplysningerne opbevares i denne database. |
| --- | --- | --- |

10.

Når CBSA anvender personoplysninger som grundlag for en beslutning, der påvirker den pågældende registreredes interesser, skal CBSA lagre disse oplysninger i en periode på 2 år efter anvendelsesdatoen, således at den registrerede kan få indsigt i de oplysninger, på grundlag af hvilke en sådan beslutning er blevet truffet, medmindre den registrerede accepterer en kortere lagringsperiode, eller såfremt den registrerede efter at have indgivet en anmodning om aktindsigt accepterer, at lagringen afbrydes efter at den pågældende har haft mulighed for at udøve sine rettigheder i medfør af Privacy Act eller Access to Information Act.

a)

Hvis der opbevares oplysninger i PAXIS-databasen, vil denne obligatoriske opbevaringsperiode på 2 år indgå i den maksimumperiode på tre år og seks måneder, i hvilken oplysningerne opbevares i denne database.

| b) | Når oplysninger opbevares i en håndhævelsesdatabase, kan API- og PNR-oplysninger om nødvendigt lagres i en periode på højst 6 år til brug for CBSA i forbindelse med de i punkt 9 nævnte efterforskningsformål, og herefter i en yderligere periode på højst 2 år, hvor de pågældende oplysninger vil være tilgængelige for de registrerede i overensstemmelse med Privacy Act eller Access to Information Act, men utilgængelige for CBSA til administrative formål. |
| --- | --- |

b)

Når oplysninger opbevares i en håndhævelsesdatabase, kan API- og PNR-oplysninger om nødvendigt lagres i en periode på højst 6 år til brug for CBSA i forbindelse med de i punkt 9 nævnte efterforskningsformål, og herefter i en yderligere periode på højst 2 år, hvor de pågældende oplysninger vil være tilgængelige for de registrerede i overensstemmelse med Privacy Act eller Access to Information Act, men utilgængelige for CBSA til administrative formål.

| 11. | API- og PNR-oplysninger vil ved udløbet af lagringsperioderne som beskrevet i punkt 8 til 10 blive destrueret i overensstemmelse med National Archives Act
   (2). |
| --- | --- |

11.

API- og PNR-oplysninger vil ved udløbet af lagringsperioderne som beskrevet i punkt 8 til 10 blive destrueret i overensstemmelse med National Archives Act
   (2).

Videregivelse af API- og PNR-oplysninger til andre canadiske myndigheder

| 12. | Alle videregivelser af API- og PNR-oplysninger fra CBSA er underlagt Privacy Act, Access to Information Act og CBSA’s egne retsforskrifter. Selv om der i henhold til Privacy Act og Access to Information Act er adgang til registre, medmindre der foreligger en undtagelse eller en begrænsning, kræver disse love ingen obligatorisk videregivelse af API- og PNR-oplysninger. CBSA vil på sit websted offentliggøre og give fri adgang til sine administrative forskrifter om videregivelse, adgang til og anvendelse af API- og PNR-oplysninger, Memorandum D-1-16-3 med titlen Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data, (herefter benævnt CBSA's PNR-videregivelsespolitik). Ifølge denne politik, der beskrives nærmere i punkt 37 i denne forpligtelseserklæring, kan API- og PNR-oplysninger kun udveksles med andre canadiske myndigheder i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål, medmindre videregivelsen finder sted inden for rammerne af en vidnestævning, en dommerkendelse eller en afgørelse fra en domstol, en person eller et organ med beføjelse til i Canada at give pålæg om udlevering af bestemte oplysninger eller inden for rammerne af enhver retslig procedure. |
| --- | --- |

12.

Alle videregivelser af API- og PNR-oplysninger fra CBSA er underlagt Privacy Act, Access to Information Act og CBSA’s egne retsforskrifter. Selv om der i henhold til Privacy Act og Access to Information Act er adgang til registre, medmindre der foreligger en undtagelse eller en begrænsning, kræver disse love ingen obligatorisk videregivelse af API- og PNR-oplysninger. CBSA vil på sit websted offentliggøre og give fri adgang til sine administrative forskrifter om videregivelse, adgang til og anvendelse af API- og PNR-oplysninger, Memorandum D-1-16-3 med titlen Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data, (herefter benævnt CBSA's PNR-videregivelsespolitik). Ifølge denne politik, der beskrives nærmere i punkt 37 i denne forpligtelseserklæring, kan API- og PNR-oplysninger kun udveksles med andre canadiske myndigheder i forbindelse med de i punkt 2 nævnte formål, medmindre videregivelsen finder sted inden for rammerne af en vidnestævning, en dommerkendelse eller en afgørelse fra en domstol, en person eller et organ med beføjelse til i Canada at give pålæg om udlevering af bestemte oplysninger eller inden for rammerne af enhver retslig procedure.

| 13. | API- og PNR-oplysninger videregives ikke en masse. CBSA udleverer kun udvalgte API- og PNR-oplysninger under hensyn til sagens konkrete omstændigheder og efter at have vurderet relevansen af de specifikke PNR-oplysninger, der skal videregives. Kun de særlige PNR/API-elementer, der tydeligt kan påvises at være nødvendige i den pågældende situation, kan leveres. Der vil under alle omstændigheder kun blive udleveret så få oplysninger som muligt. |
| --- | --- |

13.

API- og PNR-oplysninger videregives ikke en masse. CBSA udleverer kun udvalgte API- og PNR-oplysninger under hensyn til sagens konkrete omstændigheder og efter at have vurderet relevansen af de specifikke PNR-oplysninger, der skal videregives. Kun de særlige PNR/API-elementer, der tydeligt kan påvises at være nødvendige i den pågældende situation, kan leveres. Der vil under alle omstændigheder kun blive udleveret så få oplysninger som muligt.

| 14. | CBSA videregiver kun API- og PNR-oplysninger, når de pågældende modtagere forpligter sig til at give oplysningerne samme beskyttelse som CBSA. Canadiske myndigheder, der modtager PNR-oplysninger, er ligeledes underlagt kravene i Privacy Act, såfremt de er opført i listen i tillægget til denne lov. Privacy Act finder anvendelse på personoplysninger, der er oplysninger om en identificerbar person, som er registreret i en hvilken som helst form, og som kontrolleres af en canadisk forbundsmyndighed, der er omfattet af denne lov. Sådanne myndigheder kan ikke modtage personoplysninger, medmindre de »har direkte forbindelse til myndighedens arbejdsprogram eller aktiviteter«. |
| --- | --- |

14.

CBSA videregiver kun API- og PNR-oplysninger, når de pågældende modtagere forpligter sig til at give oplysningerne samme beskyttelse som CBSA. Canadiske myndigheder, der modtager PNR-oplysninger, er ligeledes underlagt kravene i Privacy Act, såfremt de er opført i listen i tillægget til denne lov. Privacy Act finder anvendelse på personoplysninger, der er oplysninger om en identificerbar person, som er registreret i en hvilken som helst form, og som kontrolleres af en canadisk forbundsmyndighed, der er omfattet af denne lov. Sådanne myndigheder kan ikke modtage personoplysninger, medmindre de »har direkte forbindelse til myndighedens arbejdsprogram eller aktiviteter«.

| 15. | CBSA kræver, både i henhold til fast praksis og som en forudsætning for enhver videregivelse, at canadiske retshåndhævende myndigheder på både forbunds- og provinsniveau forpligter sig til ikke at videregive de oplysninger, de modtager, uden en tilladelse fra CBSA, medmindre det sker i henhold til loven. |
| --- | --- |

15.

CBSA kræver, både i henhold til fast praksis og som en forudsætning for enhver videregivelse, at canadiske retshåndhævende myndigheder på både forbunds- og provinsniveau forpligter sig til ikke at videregive de oplysninger, de modtager, uden en tilladelse fra CBSA, medmindre det sker i henhold til loven.

Videregivelse af API- og PNR-oplysninger til andre lande

| 16. | CBSA kan udveksle API- og PNR-oplysninger med myndigheder i andre lande inden for rammerne af en ordning eller en aftale i henhold til subsection 8(2) i Privacy Act og subsection 107(8) i Customs Act. |
| --- | --- |

16.

CBSA kan udveksle API- og PNR-oplysninger med myndigheder i andre lande inden for rammerne af en ordning eller en aftale i henhold til subsection 8(2) i Privacy Act og subsection 107(8) i Customs Act.

| 17. | Sådanne ordninger eller aftaler kan omfatte et aftalememorandum, der udarbejdes specifikt i forhold til formålene med CBSA’s PNR-program, eller en traktat, i henhold til hvilken CBSA’s myndigheder skal yde bistand og levere oplysninger. Oplysningerne vil under alle omstændigheder kun blive udvekslet til et formål, der er i overensstemmelse med de i punkt 2 nævnte formål, og kun, hvis de lande, der modtager oplysningerne, forpligter sig til at give oplysningerne samme beskyttelse, som denne forpligtelseserklæring. Der vil under alle omstændigheder kun blive udleveret så få oplysninger som muligt til andre lande. |
| --- | --- |

17.

Sådanne ordninger eller aftaler kan omfatte et aftalememorandum, der udarbejdes specifikt i forhold til formålene med CBSA’s PNR-program, eller en traktat, i henhold til hvilken CBSA’s myndigheder skal yde bistand og levere oplysninger. Oplysningerne vil under alle omstændigheder kun blive udvekslet til et formål, der er i overensstemmelse med de i punkt 2 nævnte formål, og kun, hvis de lande, der modtager oplysningerne, forpligter sig til at give oplysningerne samme beskyttelse, som denne forpligtelseserklæring. Der vil under alle omstændigheder kun blive udleveret så få oplysninger som muligt til andre lande.

| 18. | API- og PNR-oplysninger, der lagres i PAXIS-systemet, videregives kun til lande, hvis beskyttelsesniveau i henhold til direktivet anses for tilstrækkeligt, eller lande, der er omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

18.

API- og PNR-oplysninger, der lagres i PAXIS-systemet, videregives kun til lande, hvis beskyttelsesniveau i henhold til direktivet anses for tilstrækkeligt, eller lande, der er omfattet af direktivet.

| 19. | API- og PNR-oplysninger, der lagres i den i punkt 9 nævnte håndhævelsesdatabase, kan udveksles i henhold til traktatbestemmelserne i henhold til en aftale om gensidig bistand på toldområdet (Customs Mutual Assistance Agreement) eller en aftale om gensidig retshjælp (Mutual Legal Assistance Agreement). I dette tilfælde udveksles API- og PNR-dataelementer kun efter en vurdering af sagens konkrete omstændigheder, og såfremt CBSA har dokumentation for, at den pågældende anmodning om videregivelse er fremsat i forbindelse med efterforskning eller forebyggelse af den i punkt 2 nævnte kriminalitet, og kun i det omfang, at de dataelementer, der videregives, er strengt nødvendige for at gennemføre den pågældende undersøgelse. |
| --- | --- |

19.

API- og PNR-oplysninger, der lagres i den i punkt 9 nævnte håndhævelsesdatabase, kan udveksles i henhold til traktatbestemmelserne i henhold til en aftale om gensidig bistand på toldområdet (Customs Mutual Assistance Agreement) eller en aftale om gensidig retshjælp (Mutual Legal Assistance Agreement). I dette tilfælde udveksles API- og PNR-dataelementer kun efter en vurdering af sagens konkrete omstændigheder, og såfremt CBSA har dokumentation for, at den pågældende anmodning om videregivelse er fremsat i forbindelse med efterforskning eller forebyggelse af den i punkt 2 nævnte kriminalitet, og kun i det omfang, at de dataelementer, der videregives, er strengt nødvendige for at gennemføre den pågældende undersøgelse.

Videregivelse af API- og PNR-oplysninger for at beskytte den registreredes vitale interesser

| 20. | Denne forpligtelseserklæring er ikke til hinder for, at CBSA videregiver API- og PNR-oplysninger til relevante canadiske eller udenlandske myndigheder, når dette anses for nødvendigt for at beskytte den registreredes eller andre personers vitale interesser, herunder især i helbredstruende situationer. |
| --- | --- |

20.

Denne forpligtelseserklæring er ikke til hinder for, at CBSA videregiver API- og PNR-oplysninger til relevante canadiske eller udenlandske myndigheder, når dette anses for nødvendigt for at beskytte den registreredes eller andre personers vitale interesser, herunder især i helbredstruende situationer.

Informering af registrerede

| 21. | CBSA oplyser de rejsende om API- og PNR-kravene og de forskellige aspekter af anvendelsen af disse oplysninger, herunder generelle oplysninger om den myndighed, der er ansvarlig for indsamligen af oplysninger, formålet med indsamlingen, beskyttelsen af de pågældende oplysninger, hvorledes og i hvilket omfang oplysningerne udveksles, den ansvarlige CBSA-embedsmands identitet, klageprocedurer og kontaktoplysninger, der kan benyttes, hvis man har spørgsmål eller særlige problemer osv. |
| --- | --- |

21.

CBSA oplyser de rejsende om API- og PNR-kravene og de forskellige aspekter af anvendelsen af disse oplysninger, herunder generelle oplysninger om den myndighed, der er ansvarlig for indsamligen af oplysninger, formålet med indsamlingen, beskyttelsen af de pågældende oplysninger, hvorledes og i hvilket omfang oplysningerne udveksles, den ansvarlige CBSA-embedsmands identitet, klageprocedurer og kontaktoplysninger, der kan benyttes, hvis man har spørgsmål eller særlige problemer osv.

Retlige procedurer til efterprøvelse af CBSA’s PNR-program

| 22. | Den canadiske databeskyttelsesmyndighed (Office of the Privacy Commissioner, herefter benævnt »Privacy Commissioner«) og den canadiske rigsrevision (Office of the Auditor General of Canada, herefter benævnt »Auditor General«) kan foretage evalueringer og undersøgelser af, hvorvidt PNR-programmet opfylder kravene. |
| --- | --- |

22.

Den canadiske databeskyttelsesmyndighed (Office of the Privacy Commissioner, herefter benævnt »Privacy Commissioner«) og den canadiske rigsrevision (Office of the Auditor General of Canada, herefter benævnt »Auditor General«) kan foretage evalueringer og undersøgelser af, hvorvidt PNR-programmet opfylder kravene.

| 23. | Privacy Commissioner, der er Canadas uafhængige databeskyttelsesmyndighed, kan undersøge, hvorvidt myndighederne overholder Privacy Act, samt overvåge, hvorvidt CBSA overholder denne forpligtelseserklæring. Afdelingen for beskyttelse af privatlivets fred (Privacy Practices and Review Branch) under Privacy Commissioner kan i overensstemmelse med forud fastlagte standardmål og -kriterier foretage evalueringer af, hvorvidt de gældende regler overholdes, og foretage undersøgelser. Privacy Commissioner kan videregive oplysninger, som efter dennes vurdering er nødvendige for at foretage undersøgelser i henhold til loven, eller som danner grundlag for eventuelle konstateringer eller anbefalinger i enhver rapport, der udarbejdes i henhold til loven. |
| --- | --- |

23.

Privacy Commissioner, der er Canadas uafhængige databeskyttelsesmyndighed, kan undersøge, hvorvidt myndighederne overholder Privacy Act, samt overvåge, hvorvidt CBSA overholder denne forpligtelseserklæring. Afdelingen for beskyttelse af privatlivets fred (Privacy Practices and Review Branch) under Privacy Commissioner kan i overensstemmelse med forud fastlagte standardmål og -kriterier foretage evalueringer af, hvorvidt de gældende regler overholdes, og foretage undersøgelser. Privacy Commissioner kan videregive oplysninger, som efter dennes vurdering er nødvendige for at foretage undersøgelser i henhold til loven, eller som danner grundlag for eventuelle konstateringer eller anbefalinger i enhver rapport, der udarbejdes i henhold til loven.

| 24. | Auditor General udfører uvildig kontrol af de canadiske forbundsmyndigheders aktiviteter. Denne kontrol gør det muligt at give medlemmerne af det canadiske parlament og offentligheden objektive oplysninger, således at de kan følge regeringens aktiviteter og holde den ansvarlig for disse. |
| --- | --- |

24.

Auditor General udfører uvildig kontrol af de canadiske forbundsmyndigheders aktiviteter. Denne kontrol gør det muligt at give medlemmerne af det canadiske parlament og offentligheden objektive oplysninger, således at de kan følge regeringens aktiviteter og holde den ansvarlig for disse.

| 25. | De endelige rapporter fra Privacy Commissioner og Auditor General offentliggøres i de årlige beretninger til parlamentet og er efter disse myndigheders skøn frit tilgængelige på Internet. CBSA giver Kommissionen adgang til kopier af sådanne rapporter, der på den ene eller anden måde vedrører PNR-programmet. |
| --- | --- |

25.

De endelige rapporter fra Privacy Commissioner og Auditor General offentliggøres i de årlige beretninger til parlamentet og er efter disse myndigheders skøn frit tilgængelige på Internet. CBSA giver Kommissionen adgang til kopier af sådanne rapporter, der på den ene eller anden måde vedrører PNR-programmet.

Fælles evaluering af CBSA’s PNR-program

| 26. | Ud over ovennævnte evalueringsprocedure, der finder sted i henhold til canadisk lov, deltager CBSA årligt eller efter behov og efter aftale med Kommissionen i en fælles evaluering af PNR-programmet vedrørende videregivelse af API- og PNR-oplysninger til CBSA. |
| --- | --- |

26.

Ud over ovennævnte evalueringsprocedure, der finder sted i henhold til canadisk lov, deltager CBSA årligt eller efter behov og efter aftale med Kommissionen i en fælles evaluering af PNR-programmet vedrørende videregivelse af API- og PNR-oplysninger til CBSA.

Klageadgang

Retsgrundlag

| 27. | Det canadiske Charter of Rights and Freedoms, der er en del af den canadiske forfatning, finder anvendelse på alle regeringens aktiviteter, herunder lovgivningsarbejdet. Section 8 i charteret giver ret til beskyttelse mod urimelig ransagning og beslaglæggelse og til beskyttelse af privatlivets fred. Section 24 i charteret giver en person, hvis rettigheder er blevet krænket, mulighed for over for en domstol at nedlægge påstand om iværksættelse af de retsmidler, som den pågældende domstol efter omstændighederne finder hensigtsmæssige og begrundede. |
| --- | --- |

27.

Det canadiske Charter of Rights and Freedoms, der er en del af den canadiske forfatning, finder anvendelse på alle regeringens aktiviteter, herunder lovgivningsarbejdet. Section 8 i charteret giver ret til beskyttelse mod urimelig ransagning og beslaglæggelse og til beskyttelse af privatlivets fred. Section 24 i charteret giver en person, hvis rettigheder er blevet krænket, mulighed for over for en domstol at nedlægge påstand om iværksættelse af de retsmidler, som den pågældende domstol efter omstændighederne finder hensigtsmæssige og begrundede.

| 28. | Enhver udenlandsk statsborger, der befinder sig i Canada, har i medfør af Extension Order Number 1 of the Access to Information Act (ATIA) ret til aktindsigt under en canadisk forbundsmyndigheds kontrol. En udenlandsk statsborger, der befinder sig i Canada, eller en person, der befinder sig i Canada og har fuldmagt fra en udenlandsk statsborger, der ikke befinder sig i Canada, kan med forbehold for de i loven fastsatte specifikke undtagelser og begrænsninger, fremsætte en ATIA-anmodning vedrørende registre om den pågældende udenlandske statsborger og opnå indsigt i sådanne registre. |
| --- | --- |

28.

Enhver udenlandsk statsborger, der befinder sig i Canada, har i medfør af Extension Order Number 1 of the Access to Information Act (ATIA) ret til aktindsigt under en canadisk forbundsmyndigheds kontrol. En udenlandsk statsborger, der befinder sig i Canada, eller en person, der befinder sig i Canada og har fuldmagt fra en udenlandsk statsborger, der ikke befinder sig i Canada, kan med forbehold for de i loven fastsatte specifikke undtagelser og begrænsninger, fremsætte en ATIA-anmodning vedrørende registre om den pågældende udenlandske statsborger og opnå indsigt i sådanne registre.

| 29. | I henhold til Privacy Act udvides retten til aktindsigt i personoplysninger og retten til at anmode om berigtigelse og påtegning i medfør af Extension Order Number 2 til enhver person, der befinder sig i Canada. En udenlandsk statsborger kan således med forbehold for de i loven fastsatte undtagelser gøre disse rettigheder gældende, hvis han tidligere har opholdt sig i Canada.. |
| --- | --- |

29.

I henhold til Privacy Act udvides retten til aktindsigt i personoplysninger og retten til at anmode om berigtigelse og påtegning i medfør af Extension Order Number 2 til enhver person, der befinder sig i Canada. En udenlandsk statsborger kan således med forbehold for de i loven fastsatte undtagelser gøre disse rettigheder gældende, hvis han tidligere har opholdt sig i Canada..

Administrative bestemmelser

| 30. | Desuden kan en myndighed, der er i besiddelse af personoplysninger om en person, rent administrativt give udenlandske statsborgere, der ikke befinder sig i Canada, ret til aktindsigt, berigtigelse og påtegning. CBSA udvider disse rettigheder med hensyn til API- og PNR-oplysninger, som det er i besiddelse af, til EU-borgere eller andre personer, der ikke befinder sig i Canada, såfremt loven i øvrigt tillader en sådan videregivelse. |
| --- | --- |

30.

Desuden kan en myndighed, der er i besiddelse af personoplysninger om en person, rent administrativt give udenlandske statsborgere, der ikke befinder sig i Canada, ret til aktindsigt, berigtigelse og påtegning. CBSA udvider disse rettigheder med hensyn til API- og PNR-oplysninger, som det er i besiddelse af, til EU-borgere eller andre personer, der ikke befinder sig i Canada, såfremt loven i øvrigt tillader en sådan videregivelse.

| 31. | Privacy Commissioner kan indlede en klageprocedure, hvis han mener, at der er tilstrækkeligt grundlag til i henhold til Privacy Act at undersøge en bestemt sag, og han har i forbindelse med enhver klage omfattende undersøgelsesbeføjelser. Privacy Commissioner kan desuden behandle klager, som henvises af en EU-medlemsstats databeskyttelsesmyndigheder på vegne af en person, der er bosiddende i EU, såfremt sidstnævnte har givet disse databeskyttelsesmyndigheder tilladelse til at handle på sine vegne og er af den opfattelse, at CBSA (jf. punkt 30 ovenfor) ikke har behandlet hans eller hendes databeskyttelsesklage vedrørende API- og PNR-oplysninger på tilfredsstillende vis. Privacy Commissioner udarbejder en rapport med sine konklusioner og anbefalinger med hensyn til eventuelle foranstaltninger, som den eller de pågældende databeskyttelsesmyndighed(er) bør træffe. |
| --- | --- |

31.

Privacy Commissioner kan indlede en klageprocedure, hvis han mener, at der er tilstrækkeligt grundlag til i henhold til Privacy Act at undersøge en bestemt sag, og han har i forbindelse med enhver klage omfattende undersøgelsesbeføjelser. Privacy Commissioner kan desuden behandle klager, som henvises af en EU-medlemsstats databeskyttelsesmyndigheder på vegne af en person, der er bosiddende i EU, såfremt sidstnævnte har givet disse databeskyttelsesmyndigheder tilladelse til at handle på sine vegne og er af den opfattelse, at CBSA (jf. punkt 30 ovenfor) ikke har behandlet hans eller hendes databeskyttelsesklage vedrørende API- og PNR-oplysninger på tilfredsstillende vis. Privacy Commissioner udarbejder en rapport med sine konklusioner og anbefalinger med hensyn til eventuelle foranstaltninger, som den eller de pågældende databeskyttelsesmyndighed(er) bør træffe.

| 32. | Privacy Commissioner har desuden særlige beføjelser til at undersøge, i hvilket omfang de canadiske myndigheder overholder bestemmelserne i Privacy Act med hensyn til indsamling, opbevaring, anvendelse, videregivelse og sletning af personoplysninger. |
| --- | --- |

32.

Privacy Commissioner har desuden særlige beføjelser til at undersøge, i hvilket omfang de canadiske myndigheder overholder bestemmelserne i Privacy Act med hensyn til indsamling, opbevaring, anvendelse, videregivelse og sletning af personoplysninger.

Sikkerhed

| 33. | PAXIS-systemet er kun tilgængeligt for et begrænset antal CBSA-analytikere og efterretningsofficerer med tjenestested i passageranalyseenhederne i de canadiske regionalafdelinger eller CBSA’s hovedkvarter i Ottawa, Canada. Disse embedsmænd har adgang til PAXIS-systemet på sikkerhedskontrollerede tjenestesteder, hvor der ikke er adgang for uvedkommende. |
| --- | --- |

33.

PAXIS-systemet er kun tilgængeligt for et begrænset antal CBSA-analytikere og efterretningsofficerer med tjenestested i passageranalyseenhederne i de canadiske regionalafdelinger eller CBSA’s hovedkvarter i Ottawa, Canada. Disse embedsmænd har adgang til PAXIS-systemet på sikkerhedskontrollerede tjenestesteder, hvor der ikke er adgang for uvedkommende.

| 34. | Disse embedsmænd skal for at få adgang til PAXIS-systemet anvende to forskellige adgangskoder (login) i form af et systemgenereret brugernavn og password. Den første adgangskode giver adgang til CBSA’s lokalnet (LAN), mens den anden giver adgang til en Integrated Custom System-platform, igennem hvilken der er adgang til PAXIS-systemet. Adgangen til CBSA-netværket og alle oplysninger i PAXIS-systemet kontrolleres nøje og begrænses til en udvalgt brugergruppe, og der føres kontrol med enhver efterspørgsel eller søgning på passageroplysninger i systemet. Det kontrolregister, der genereres i denne forbindelse, indeholder brugernavnet, brugerens tjenestested, dato og klokkeslæt for søgningen og lokaliseringskoden for den PNR-fil, der var genstand for søgningen. CBSA begrænser ligeledes adgangen til kun at gælde de mest nødvendige API- og PNR-dataelementer (brugertype/-profil). Denne adgangskontrol sikrer, at adgangen til API- og PNR-oplysninger begrænses til de i punkt 33 nævnte personer og til de i punkt 2 nævnte formål. |
| --- | --- |

34.

Disse embedsmænd skal for at få adgang til PAXIS-systemet anvende to forskellige adgangskoder (login) i form af et systemgenereret brugernavn og password. Den første adgangskode giver adgang til CBSA’s lokalnet (LAN), mens den anden giver adgang til en Integrated Custom System-platform, igennem hvilken der er adgang til PAXIS-systemet. Adgangen til CBSA-netværket og alle oplysninger i PAXIS-systemet kontrolleres nøje og begrænses til en udvalgt brugergruppe, og der føres kontrol med enhver efterspørgsel eller søgning på passageroplysninger i systemet. Det kontrolregister, der genereres i denne forbindelse, indeholder brugernavnet, brugerens tjenestested, dato og klokkeslæt for søgningen og lokaliseringskoden for den PNR-fil, der var genstand for søgningen. CBSA begrænser ligeledes adgangen til kun at gælde de mest nødvendige API- og PNR-dataelementer (brugertype/-profil). Denne adgangskontrol sikrer, at adgangen til API- og PNR-oplysninger begrænses til de i punkt 33 nævnte personer og til de i punkt 2 nævnte formål.

| 35. | Adgang, anvendelse og videregivelse af API- og PNR-oplysninger er underlagt Privacy Act, Access to Information Act og section 107 i Customs Act samt den administrative politik som beskrevet i punkt 37 i denne hensigtserklæring, der fastlægger den beskyttelse og de sikkerhedsforanstaltninger, der er beskrevet i dette dokument. Section 160 i Customs Act og de interne adfærdskodekser fastsætter strafferetlige og andre sanktioner for overtrædelse af denne politik, og som beskrevet ovenfor har Privacy Commissioner i medfør af Privacy Act beføjelse til at iværksætte en undersøgelse af en videregivelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

35.

Adgang, anvendelse og videregivelse af API- og PNR-oplysninger er underlagt Privacy Act, Access to Information Act og section 107 i Customs Act samt den administrative politik som beskrevet i punkt 37 i denne hensigtserklæring, der fastlægger den beskyttelse og de sikkerhedsforanstaltninger, der er beskrevet i dette dokument. Section 160 i Customs Act og de interne adfærdskodekser fastsætter strafferetlige og andre sanktioner for overtrædelse af denne politik, og som beskrevet ovenfor har Privacy Commissioner i medfør af Privacy Act beføjelse til at iværksætte en undersøgelse af en videregivelse af personoplysninger.

| 36. | Der er i CBSA’s PNR-videregivelsespolitik fastsat en række procedurer, der skal følges af alle CBSA-ansatte, der har adgang til API- og PNR-oplysninger. Det er CBSA’s politik at beskytte oplysningernes fortrolighed og at forvalte disse i overensstemmelse med canadisk ret samt CBSA’s politik og den canadiske regerings politik vedrørende forvaltning og beskyttelse af personoplysninger, som beskrevet i punkt 38. |
| --- | --- |

36.

Der er i CBSA’s PNR-videregivelsespolitik fastsat en række procedurer, der skal følges af alle CBSA-ansatte, der har adgang til API- og PNR-oplysninger. Det er CBSA’s politik at beskytte oplysningernes fortrolighed og at forvalte disse i overensstemmelse med canadisk ret samt CBSA’s politik og den canadiske regerings politik vedrørende forvaltning og beskyttelse af personoplysninger, som beskrevet i punkt 38.

| 37. | I henhold til CBSA’s politik for videregivelse af PNR-oplysninger:






  a) | kan en embedsmand kun videregive, give adgang til eller anvende API- og PNR-oplysninger, hvis det sker i overensstemmelse med loven og CBSA’s politik |
| --- | --- | --- |

37.

I henhold til CBSA’s politik for videregivelse af PNR-oplysninger:

a)

kan en embedsmand kun videregive, give adgang til eller anvende API- og PNR-oplysninger, hvis det sker i overensstemmelse med loven og CBSA’s politik

| b) | skal embedsmænd træffe alle passende foranstaltninger til at sikre, at kun de relevante oplysninger videregives til tredjemand |
| --- | --- |

b)

skal embedsmænd træffe alle passende foranstaltninger til at sikre, at kun de relevante oplysninger videregives til tredjemand

| c) | vil oplysningerne kun blive videregivet til specifikke og tilladte formål samt begrænses til det, der anses for at være relevant i forhold til det pågældende formål |
| --- | --- |

c)

vil oplysningerne kun blive videregivet til specifikke og tilladte formål samt begrænses til det, der anses for at være relevant i forhold til det pågældende formål

| d) | vil der kun blive videregivet oplysninger eller givet adgang til oplysninger til personer, hvis arbejdsopgaver berettiger dette, og |
| --- | --- |

d)

vil der kun blive videregivet oplysninger eller givet adgang til oplysninger til personer, hvis arbejdsopgaver berettiger dette, og

| e) | vil enhver oplysning, der videregives, i medfør af Privacy Act, Access to Information Act og National Archives Act blive destrueret eller returneret efter brug i overensstemmelse med CBSA’s og Canadas Treasury Boards informationsforvaltningspolitik. |
| --- | --- |

e)

vil enhver oplysning, der videregives, i medfør af Privacy Act, Access to Information Act og National Archives Act blive destrueret eller returneret efter brug i overensstemmelse med CBSA’s og Canadas Treasury Boards informationsforvaltningspolitik.

| 38. | CBSA’s PNR-videregivelsespolitik er omfattet af en række mere generelle CBSA-politikker for beskyttelse og forvaltning af oplysninger, der indsamles i henhold til de lovbestemmelser, som CBSA administrerer. Alle CBSA-ansatte er desuden underlagt den canadiske regerings sikkerhedspolitik med hensyn til beskyttelse af elektroniske systemer og databeskyttelse (3). |
| --- | --- |

38.

CBSA’s PNR-videregivelsespolitik er omfattet af en række mere generelle CBSA-politikker for beskyttelse og forvaltning af oplysninger, der indsamles i henhold til de lovbestemmelser, som CBSA administrerer. Alle CBSA-ansatte er desuden underlagt den canadiske regerings sikkerhedspolitik med hensyn til beskyttelse af elektroniske systemer og databeskyttelse (3).

| 39. | Alle CBSA-ansatte er blevet behørigt informeret om disse politikker og om konsekvenserne af en eventuel overtrædelse, ligesom det er en forudsætning for deres ansættelse, at de overholder disse politikker. |
| --- | --- |

39.

Alle CBSA-ansatte er blevet behørigt informeret om disse politikker og om konsekvenserne af en eventuel overtrædelse, ligesom det er en forudsætning for deres ansættelse, at de overholder disse politikker.

Gensidighed

| 40. | Canadiske luftfartsselskaber, der beflyver ruter fra enhver destination, eller luftfartsselskaber, der beflyver ruter fra Canada, kan i medfør af Aeronautics Act give et fremmed land oplysninger om personer om bord på sådanne flyvninger og med destination til dette land, når loven i dette land kræver udlevering af sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

40.

Canadiske luftfartsselskaber, der beflyver ruter fra enhver destination, eller luftfartsselskaber, der beflyver ruter fra Canada, kan i medfør af Aeronautics Act give et fremmed land oplysninger om personer om bord på sådanne flyvninger og med destination til dette land, når loven i dette land kræver udlevering af sådanne oplysninger.

| 41. | Hvis Det Europæiske Fællesskab, Den Europæiske Union eller en EU-medlemsstat beslutter at indføre et system til identifikation af flypassagerer og vedtager lovgivning, som pålægger alle luftfartsselskaber at give de europæiske myndigheder adgang til API- og PNR-oplysninger om personer, hvis rejserute omfatter en flyvning til Den Europæiske Union, giver section 4.83 i Aeronautics Act luftfartsselskaberne mulighed for at opfylde dette krav. |
| --- | --- |

41.

Hvis Det Europæiske Fællesskab, Den Europæiske Union eller en EU-medlemsstat beslutter at indføre et system til identifikation af flypassagerer og vedtager lovgivning, som pålægger alle luftfartsselskaber at give de europæiske myndigheder adgang til API- og PNR-oplysninger om personer, hvis rejserute omfatter en flyvning til Den Europæiske Union, giver section 4.83 i Aeronautics Act luftfartsselskaberne mulighed for at opfylde dette krav.

Forpligtelseserklæringens evaluering og udløb

| 42. | Denne forpligtelseserklæring finder anvendelse i en periode på tre år og seks måneder (3,5 år) at regne fra den dato, hvor en aftale mellem Canada og Det Europæiske Fællesskab, der tillader luftfartsselskabernes behandling af API- og PNR-oplysninger med henblik på videregivelse af sådanne oplysninger til CBSA i overensstemmelse med direktivet, træder i kraft. Når denne forpligtelseserklæring har været i kraft i to år og seks måneder (2,5 år), indleder CBSA drøftelser med Kommissionen med henblik på at forlænge forpligtelseserklæringens anvendelsesperiode og eventuelle ledsageforanstaltninger på gensidigt acceptable vilkår. Hvis det ikke er muligt at indgå en gensidig acceptabel aftale, inden denne forpligtelseserklæring udløber, ophører den med at finde anvendelse på oplysninger, der indsamles fra det tidspunkt. Oplysninger, der er blevet indsamlet, mens denne forpligtelseserklæring stadig var gældende, vil fortsat være beskyttet af denne forpligtelseserklæring, indtil de slettes. |
| --- | --- |

42.

Denne forpligtelseserklæring finder anvendelse i en periode på tre år og seks måneder (3,5 år) at regne fra den dato, hvor en aftale mellem Canada og Det Europæiske Fællesskab, der tillader luftfartsselskabernes behandling af API- og PNR-oplysninger med henblik på videregivelse af sådanne oplysninger til CBSA i overensstemmelse med direktivet, træder i kraft. Når denne forpligtelseserklæring har været i kraft i to år og seks måneder (2,5 år), indleder CBSA drøftelser med Kommissionen med henblik på at forlænge forpligtelseserklæringens anvendelsesperiode og eventuelle ledsageforanstaltninger på gensidigt acceptable vilkår. Hvis det ikke er muligt at indgå en gensidig acceptabel aftale, inden denne forpligtelseserklæring udløber, ophører den med at finde anvendelse på oplysninger, der indsamles fra det tidspunkt. Oplysninger, der er blevet indsamlet, mens denne forpligtelseserklæring stadig var gældende, vil fortsat være beskyttet af denne forpligtelseserklæring, indtil de slettes.

| 43. | CBSA opfylder denne forpligtelseserklæring ved at gennemføre gældende canadisk lovgivning eller, når intet er fastsat i denne lovgivning, i kraft af forskrifter, der er specifikt udformet til dette formål. |
| --- | --- |

43.

CBSA opfylder denne forpligtelseserklæring ved at gennemføre gældende canadisk lovgivning eller, når intet er fastsat i denne lovgivning, i kraft af forskrifter, der er specifikt udformet til dette formål.

---

(1)  Paragraph 3, litra a) til f), indeholder følgende API-dataelementer: a) personens efternavn, fornavn og eventuelle mellemnavne, b) fødselsdato, c) køn, d) statsborgerskab eller nationalitet, e) typen af rejsedokument, der identificerer den pågældende person, rejsedokumentets udstedelsesland og nummer, f) eventuelt reservationslokaliseringskode (reservation record locator number), i tilfælde af en person med ansvar for det kommercielle transportmiddel eller ethvert andet besætningsmedlem uden reservationslokaliseringskode, skal der gives oplysninger om den pågældendes status som besætningsmedlem.

(2)  Denne lov fastsætter de foranstaltninger, der skal træffes, inden oplysninger i offentlig regi destrueres.

(3)  Disse politikker omfatter Government Security Policy, offentliggjort af Treasury Board of Canada Secretariat den 1. februar 2002, og Operational Security Standard: Management of Information Technology Security (MITS), offentliggjort af Treasury Board of Canada Secretariat den 31. maj 2004.

TILLÆG »A«

PNR-DATAELEMENTER, SOM LUFTFARTSSELSKABERNE SKAL OPLYSE TIL CBSA

| 1. | Navn |
| --- | --- |

1.

Navn

| 2. | API-oplysning |
| --- | --- |

2.

API-oplysning

| 3. | PNR-registrets lokaliseringskode (PNR record locator code) |
| --- | --- |

3.

PNR-registrets lokaliseringskode (PNR record locator code)

| 4. | Planlagt rejsedato |
| --- | --- |

4.

Planlagt rejsedato

| 5. | Reservationsdato |
| --- | --- |

5.

Reservationsdato

| 6. | Billettens udstedelsesdato |
| --- | --- |

6.

Billettens udstedelsesdato

| 7. | Rejsebureau |
| --- | --- |

7.

Rejsebureau

| 8. | Rejseagent |
| --- | --- |

8.

Rejseagent

| 9. | Telefonnumre |
| --- | --- |

9.

Telefonnumre

| 10. | Faktureringsadresse |
| --- | --- |

10.

Faktureringsadresse

| 11. | Alle former for betalingsoplysninger |
| --- | --- |

11.

Alle former for betalingsoplysninger

| 12. | Frequent Flyer-oplysninger |
| --- | --- |

12.

Frequent Flyer-oplysninger

| 13. | Billetoplysninger |
| --- | --- |

13.

Billetoplysninger

| 14. | Billetnummer |
| --- | --- |

14.

Billetnummer

| 15. | Delte PNR-dataelementer |
| --- | --- |

15.

Delte PNR-dataelementer

| 16. | Passager, der ved tidligere lejligheder har tjekket ind i sidste øjeblik uden reservation (go show) |
| --- | --- |

16.

Passager, der ved tidligere lejligheder har tjekket ind i sidste øjeblik uden reservation (go show)

| 17. | Passager, der ved tidligere lejligheder ikke har tjekket ind (no show) |
| --- | --- |

17.

Passager, der ved tidligere lejligheder ikke har tjekket ind (no show)

| 18. | Alle rejseruteoplysninger |
| --- | --- |

18.

Alle rejseruteoplysninger

| 19. | Standby-oplysninger |
| --- | --- |

19.

Standby-oplysninger

| 20. | Andre navne i PNR-registret |
| --- | --- |

20.

Andre navne i PNR-registret

| 21. | Check-in-rækkefølge |
| --- | --- |

21.

Check-in-rækkefølge

| 22. | Bagageseddelnummer |
| --- | --- |

22.

Bagageseddelnummer

| 23. | Pladsoplysninger |
| --- | --- |

23.

Pladsoplysninger

| 24. | Pladsnummer |
| --- | --- |

24.

Pladsnummer

| 25. | Enkeltbilletter |
| --- | --- |

25.

Enkeltbilletter

---

| 29.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/61

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 28. marts 2006

om midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Tyskland

(meddelt under nummer K(2006) 1321)

(EØS-relevant tekst)

(2006/254/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der har været udbrud af klassisk svinepest i Tyskland. |
| --- | --- |

(1)

Der har været udbrud af klassisk svinepest i Tyskland.

| (2) | På grund af handelen med levende svin og visse svinekødsprodukter kan disse udbrud udgøre en fare for andre medlemsstaters bestande. |
| --- | --- |

(2)

På grund af handelen med levende svin og visse svinekødsprodukter kan disse udbrud udgøre en fare for andre medlemsstaters bestande.

| (3) | Tyskland har truffet foranstaltninger inden for rammerne af Rådets direktiv 2001/89/EF om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (2). |
| --- | --- |

(3)

Tyskland har truffet foranstaltninger inden for rammerne af Rådets direktiv 2001/89/EF om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (2).

| (4) | Ved Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (3) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med levende svin. |
| --- | --- |

(4)

Ved Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (3) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med levende svin.

| (5) | De dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med ornesæd er indeholdt i Rådets direktiv 90/429/EØF af 26. juni 1990 om fastsættelse af de dyresundhedsmæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med ornesæd og indførsel heraf (4). |
| --- | --- |

(5)

De dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved handel med ornesæd er indeholdt i Rådets direktiv 90/429/EØF af 26. juni 1990 om fastsættelse af de dyresundhedsmæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med ornesæd og indførsel heraf (4).

| (6) | For så vidt angår handel med æg og embryoner fra svin er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved Kommissionens beslutning 95/483/EF af 9. november 1995 om sundhedscertifikatet for handel inden for EF med æg og embryoner fra svin (5). |
| --- | --- |

(6)

For så vidt angår handel med æg og embryoner fra svin er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af certifikat ved Kommissionens beslutning 95/483/EF af 9. november 1995 om sundhedscertifikatet for handel inden for EF med æg og embryoner fra svin (5).

| (7) | Indtil Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed har afholdt møde, bør der i samarbejde med den berørte medlemsstat træffes midlertidige beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Indtil Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed har afholdt møde, bør der i samarbejde med den berørte medlemsstat træffes midlertidige beskyttelsesforanstaltninger.

| (8) | Denne beslutning tages op til fornyet behandling af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Denne beslutning tages op til fornyet behandling af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Uden at det berører bestemmelserne i direktiv 2001/89/EF, særlig artikel 9, 10 og 11, sikrer Tyskland, at

| a) | der ikke transporteres svin fra eller til svinebedrifter, der ligger i de i bilaget angivne områder |
| --- | --- |

a)

der ikke transporteres svin fra eller til svinebedrifter, der ligger i de i bilaget angivne områder

| b) | transport af svin til slagtning fra bedrifter beliggende uden for de i bilaget angivne områder til slagterier i de pågældende områder samt transport af svin i transit gennem de pågældende områder kun tillades, når transporten foregår ad hovedveje eller jernbanelinjer og i overensstemmelse med de kompetente myndigheders detaljerede instrukser, således at de pågældende svin under transporten ikke direkte eller indirekte kommer i kontakt med andre svin. |
| --- | --- |

b)

transport af svin til slagtning fra bedrifter beliggende uden for de i bilaget angivne områder til slagterier i de pågældende områder samt transport af svin i transit gennem de pågældende områder kun tillades, når transporten foregår ad hovedveje eller jernbanelinjer og i overensstemmelse med de kompetente myndigheders detaljerede instrukser, således at de pågældende svin under transporten ikke direkte eller indirekte kommer i kontakt med andre svin.

2.   Uanset stk. 1, litra a), kan de kompetente myndigheder tillade transport af svin direkte til et slagteri, som ligger i det område, der er anført i bilaget, eller i ekstraordinære tilfælde til udpegede slagterier uden for det pågældende område i Tyskland, til omgående slagtning.

Artikel 2

1.   Tyskland sikrer, at der ikke sendes svin — bortset fra svin, der sendes direkte til slagteriet til omgående slagtning — til andre medlemsstater eller til tredjelande, medmindre svinene:

| a) | kommer fra en bedrift, der ligger uden for de i bilaget angivne områder |
| --- | --- |

a)

kommer fra en bedrift, der ligger uden for de i bilaget angivne områder

| b) | har været holdt på oprindelsesbedriften i mindst 30 dage før pålæsningen eller siden fødslen, hvis de er under 30 dage gamle |
| --- | --- |

b)

har været holdt på oprindelsesbedriften i mindst 30 dage før pålæsningen eller siden fødslen, hvis de er under 30 dage gamle

| c) | kommer fra en bedrift, hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 30 dage før afsendelsen af de pågældende svin. |
| --- | --- |

c)

kommer fra en bedrift, hvor der ikke er blevet indsat levende svin i de sidste 30 dage før afsendelsen af de pågældende svin.

2.   Tysklands kompetente veterinærmyndigheder sikrer, at afsendelse af svin til andre medlemsstater meddeles de centrale og lokale veterinærmyndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten og i en eventuel transitmedlemsstat mindst tre dage før afsendelsen.

Artikel 3

1.   Tyskland sikrer, at ingen ornesæd afsendes til andre medlemsstater eller til tredjelande, medmindre sæden stammer fra orner, der holdes på en ornestation som nævnt i artikel 3, litra a), i Rådets direktiv 90/429/EØF, der ligger uden for de i bilaget angivne områder.

2.   Tyskland sikrer, at ingen sendinger af æg eller embryoner fra svin afsendes til andre medlemsstater eller til tredjelande, medmindre æggene og embryonerne stammer fra svin, der holdes på en bedrift, som ligger uden for de i bilaget angivne områder.

Artikel 4

Tyskland sikrer, at

| a) | det sundhedscertifikat, der er fastsat i Rådets direktiv 64/432/EØF, og som ledsager svin, der sendes fra Tyskland, forsynes med følgende påtegning:
  »Dyr, der opfylder kravene i Kommissionens beslutning 2006/254/EF af 28. marts 2006 om beskyttelsesforanstaltninger mod klassisk svinepest i Tyskland« |
| --- | --- |

a)

det sundhedscertifikat, der er fastsat i Rådets direktiv 64/432/EØF, og som ledsager svin, der sendes fra Tyskland, forsynes med følgende påtegning:

»Dyr, der opfylder kravene i Kommissionens beslutning 2006/254/EF af 28. marts 2006 om beskyttelsesforanstaltninger mod klassisk svinepest i Tyskland«

| b) | det sundhedscertifikat, der er fastsat i Rådets direktiv 90/429/EØF, og som ledsager ornesæd, der sendes fra Tyskland, forsynes med følgende påtegning:
  »Sæd, der opfylder kravene i Kommissionens beslutning 2006/254/EF af 28. marts 2006 om beskyttelsesforanstaltninger mod klassisk svinepest i Tyskland« |
| --- | --- |

b)

det sundhedscertifikat, der er fastsat i Rådets direktiv 90/429/EØF, og som ledsager ornesæd, der sendes fra Tyskland, forsynes med følgende påtegning:

»Sæd, der opfylder kravene i Kommissionens beslutning 2006/254/EF af 28. marts 2006 om beskyttelsesforanstaltninger mod klassisk svinepest i Tyskland«

| c) | det sundhedscertifikat, der er fastsat i Kommissionens beslutning 95/483/EF, og som ledsager æg og embryoner fra svin, der sendes fra Tyskland, forsynes med følgende påtegning:
  »Æg/embryoner (det ikke relevante overstreges), der opfylder kravene i Kommissionens beslutning 2006/254/EF af 28. marts 2006 om beskyttelsesforanstaltninger mod klassisk svinepest i Tyskland«. |
| --- | --- |

c)

det sundhedscertifikat, der er fastsat i Kommissionens beslutning 95/483/EF, og som ledsager æg og embryoner fra svin, der sendes fra Tyskland, forsynes med følgende påtegning:

»Æg/embryoner (det ikke relevante overstreges), der opfylder kravene i Kommissionens beslutning 2006/254/EF af 28. marts 2006 om beskyttelsesforanstaltninger mod klassisk svinepest i Tyskland«.

Artikel 5

Tyskland sikrer, at køretøjer, der har været anvendt til transport af svin eller har været på en bedrift, hvor der holdes svin, rengøres og desinficeres, hver gang de har været i brug, og transportvirksomheden skal over for den kompetente veterinærmyndighed fremlægge bevis for, at de er desinficeret.

Artikel 6

Medlemsstaterne ændrer deres handelsforanstaltninger for at bringe dem i overensstemmelse med denne beslutning, og de sørger for, at der øjeblikkeligt informeres om de vedtagne foranstaltninger på passende vis. De underretter straks Kommissionen herom.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2006.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF (EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EFT L 316 af 1.12.2001, s. 5. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

2

(3)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

3

(4)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 62. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

4

(5)  EFT L 275 af 18.11.1995, s. 30.

5

---

BILAG

Hele den tyske delstat Nordrhein-Westfalen.

---