# Eiropas Savienības L 23/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 23 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 27. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 23

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 27. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 130/2006 (2006. gada 23. janvāris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 131/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 132/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka procentuālo īpatsvaru attiecībā uz to līgumu atzīšanu, ko noslēdza par galda vīna fakultatīvo destilāciju | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 133/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā | 11 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 134/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 135/2006 (2006. gada 26. janvāris) par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu atbilstoši pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 iesniegti 2006. gada janvāra mēneša pirmajās desmit darba dienās | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 137/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 39 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 138/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas | 43 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 51 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 140/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 53 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas 2006. gada janvārī un attiecas uz nobarošanai paredzētiem vīriešu kārtas jaunlopiem, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 992/2005 | 54 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 142/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko 62. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 | 55 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 143/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem | 57 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 144/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes | 60 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 145/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs | 62 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 146/2006 (2006. gada 26. janvāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2094/2005 paredzētajā konkursā | 63 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 147/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2093/2005 minētajā uzaicinājumā uz konkursu | 64 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 148/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 65 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 149/2006 (2006. gada 26. janvāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā | 67 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 150/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā | 68 |
| | * | Komisijas Direktīva 2006/4/EK (2006. gada 26. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK pielikumus attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem karbofurāna atlieku daudzumiem (
  1
  ) | 69 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 130/2006 (2006. gada 23. janvāris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 131/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 132/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka procentuālo īpatsvaru attiecībā uz to līgumu atzīšanu, ko noslēdza par galda vīna fakultatīvo destilāciju

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 133/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā

11

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 134/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 135/2006 (2006. gada 26. janvāris) par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu atbilstoši pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 iesniegti 2006. gada janvāra mēneša pirmajās desmit darba dienās

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 137/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

39

Komisijas Regula (EK) Nr. 138/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

43

Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

51

Komisijas Regula (EK) Nr. 140/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

53

Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas 2006. gada janvārī un attiecas uz nobarošanai paredzētiem vīriešu kārtas jaunlopiem, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 992/2005

54

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 142/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko 62. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

Al-Qaida

Taliban

55

Komisijas Regula (EK) Nr. 143/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

57

Komisijas Regula (EK) Nr. 144/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

60

Komisijas Regula (EK) Nr. 145/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

62

Komisijas Regula (EK) Nr. 146/2006 (2006. gada 26. janvāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2094/2005 paredzētajā konkursā

63

Komisijas Regula (EK) Nr. 147/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2093/2005 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

64

Komisijas Regula (EK) Nr. 148/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

65

Komisijas Regula (EK) Nr. 149/2006 (2006. gada 26. janvāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

67

Komisijas Regula (EK) Nr. 150/2006 (2006. gada 26. janvāris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

68

*

Komisijas Direktīva 2006/4/EK (2006. gada 26. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK pielikumus attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem karbofurāna atlieku daudzumiem (
  1
  )

1

69

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 23. janvāris) par tās ārkārtas valsts palīdzības apstiprināšanu, ko Kipras lauksaimniekiem sniedz Kipras Republika, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies daudz agrāk pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai | 78 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 23. janvāris) par tās ārkārtas valsts palīdzības apstiprināšanu, ko Kipras lauksaimniekiem sniedz Kipras Republika, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies daudz agrāk pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 130/2006

(2006. gada 23. janvāris),

ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1259/2005 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes (ĶTR) vīnskābes ar KN kodu 2918 12 00 importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1259/2005 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes (ĶTR) vīnskābes ar KN kodu 2918 12 00 importu.

| (2) | Tiek atgādināts, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. jūnijam (“pārskata periods”). Laikposms, par kuru izdarīti konstatējumi attiecībā uz cenu un mērķa cenu pārlieku lielu samazinājumu un kaitējuma novēršanu, ir minētais IP. |
| --- | --- |

(2)

Tiek atgādināts, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. jūnijam (“pārskata periods”). Laikposms, par kuru izdarīti konstatējumi attiecībā uz cenu un mērķa cenu pārlieku lielu samazinājumu un kaitējuma novēršanu, ir minētais IP.

B.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (3) | Pēc antidempinga pagaidu maksājumu noteikšanas par ĶTR izcelsmes vīnskābes importu dažas ieinteresētās personas rakstiski pauda savus komentārus. |
| --- | --- |

(3)

Pēc antidempinga pagaidu maksājumu noteikšanas par ĶTR izcelsmes vīnskābes importu dažas ieinteresētās personas rakstiski pauda savus komentārus.

| (4) | Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas Komisija veica turpmākas pārbaudes, galvenokārt, lai pārbaudītu normālās vērtības noteikšanu, šādu uzņēmumu telpās:

  ĶTR ražotāji eksportētāji:







  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, ĶTR; |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisija turpināja ievākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas Komisija veica turpmākas pārbaudes, galvenokārt, lai pārbaudītu normālās vērtības noteikšanu, šādu uzņēmumu telpās:

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, ĶTR;

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ĶTR;

| — | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, ĶTR. |
| --- | --- |

—

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, ĶTR.

| (5) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt ieviest galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt summas, kas bija nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem. Tāpat tām arī tika dots laiks, kurā tās pēc šīs izziņošanas varēja iesniegt savus komentārus. |
| --- | --- |

(5)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt ieviest galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt summas, kas bija nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem. Tāpat tām arī tika dots laiks, kurā tās pēc šīs izziņošanas varēja iesniegt savus komentārus.

| (6) | Tika izskatīti personu mutiskie un rakstiskie komentāri, un, ja vajadzīgs, konstatējumi tika attiecīgi laboti. |
| --- | --- |

(6)

Tika izskatīti personu mutiskie un rakstiskie komentāri, un, ja vajadzīgs, konstatējumi tika attiecīgi laboti.

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (7) | Attiecīgais ražojums ir vīnskābe, kas šobrīd KN klasifikācijā ietilpst ar kodu 2918 12 00. Attiecīgo ražojumu izmanto vīnā, dzērienu un pārtikas piedevās, kā nedegošu vielu ģipsī un daudzos citos izstrādājumos. To var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, kā to dara visi Kopienas ražotāji, vai ķīmiskas sintēzes ceļā no petroķīmiskiem savienojumiem, kā to dara visi ĶTR ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgais ražojums ir vīnskābe, kas šobrīd KN klasifikācijā ietilpst ar kodu 2918 12 00. Attiecīgo ražojumu izmanto vīnā, dzērienu un pārtikas piedevās, kā nedegošu vielu ģipsī un daudzos citos izstrādājumos. To var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, kā to dara visi Kopienas ražotāji, vai ķīmiskas sintēzes ceļā no petroķīmiskiem savienojumiem, kā to dara visi ĶTR ražotāji eksportētāji.

| (8) | Divi importētāji apgalvoja, ka būtu jānošķir pārtikas un farmaceitiskā vīnskābe, tas ir, dabīgā vīnskābe, ko ražo Kopienas ražošanas nozarē, no sintētiskās tehniskās (nepārtikas) vīnskābes. Tie arī apgalvoja, ka šai pēdējai vīnskābei procedūra nav piemērojama, jo, pretēji Kopienas ražošanas nozarē ražotajai vīnskābei, tehnisko vīnskābi nevar izmantot pārtikā. |
| --- | --- |

(8)

Divi importētāji apgalvoja, ka būtu jānošķir pārtikas un farmaceitiskā vīnskābe, tas ir, dabīgā vīnskābe, ko ražo Kopienas ražošanas nozarē, no sintētiskās tehniskās (nepārtikas) vīnskābes. Tie arī apgalvoja, ka šai pēdējai vīnskābei procedūra nav piemērojama, jo, pretēji Kopienas ražošanas nozarē ražotajai vīnskābei, tehnisko vīnskābi nevar izmantot pārtikā.

| (9) | Viens importētājs arī atzīmēja, ka Kopienas ražošanas nozarē ražotā vīnskābe un no ĶTR ievestā vīnskābe ir radusies pilnīgi atšķirīgos ražošanas procesos un ka vīna ražošanai var izmantot tikai dabīgo vīnskābi. Šis importētājs arī apgalvoja, ka konkrētais tā ievestais vīnskābes veids ir pielāgots viena konkrēta lietotāja vajadzībām un citi to nevar izmantot. Tamdēļ šis importētājs uzskatīja, ka šis vīnskābes veids un Kopienas ražošanas nozarē ražotā vīnskābe nav līdzīgi ražojumi. |
| --- | --- |

(9)

Viens importētājs arī atzīmēja, ka Kopienas ražošanas nozarē ražotā vīnskābe un no ĶTR ievestā vīnskābe ir radusies pilnīgi atšķirīgos ražošanas procesos un ka vīna ražošanai var izmantot tikai dabīgo vīnskābi. Šis importētājs arī apgalvoja, ka konkrētais tā ievestais vīnskābes veids ir pielāgots viena konkrēta lietotāja vajadzībām un citi to nevar izmantot. Tamdēļ šis importētājs uzskatīja, ka šis vīnskābes veids un Kopienas ražošanas nozarē ražotā vīnskābe nav līdzīgi ražojumi.

| (10) | Lai gan atzīstams, ka pastāv dažādi vīnskābes veidi, kas nav vienlīdz piemēroti dažādai lietošanai, izmeklēšana apliecināja, ka visiem šiem vīnskābes veidiem ir kopīgas vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības. Attiecībā uz piemērojumu – vīna ražošanā, kas ir apmēram 25 % tirgus, var izmantot tikai dabīgo vīnskābi. Tomēr atlikušajiem 75 % tirgus, kur ietilpst daži pārtikai paredzēti ražojumi, var izmantot gan dabīgo, gan sintētisko vīnskābi, un tādējādi tās konkurē. Būtu arī jāatzīmē, ka līdzīga ražojuma definēšanai paši ražošanas procesi nav svarīgi. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan atzīstams, ka pastāv dažādi vīnskābes veidi, kas nav vienlīdz piemēroti dažādai lietošanai, izmeklēšana apliecināja, ka visiem šiem vīnskābes veidiem ir kopīgas vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības. Attiecībā uz piemērojumu – vīna ražošanā, kas ir apmēram 25 % tirgus, var izmantot tikai dabīgo vīnskābi. Tomēr atlikušajiem 75 % tirgus, kur ietilpst daži pārtikai paredzēti ražojumi, var izmantot gan dabīgo, gan sintētisko vīnskābi, un tādējādi tās konkurē. Būtu arī jāatzīmē, ka līdzīga ražojuma definēšanai paši ražošanas procesi nav svarīgi.

| (11) | Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 11. līdz 13. apsvērums. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 11. līdz 13. apsvērums.

D.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (12) | Tā kā no ieinteresētajām personām nav saņemti nekādi komentāri par tirgus ekonomikas režīma piemērošanu, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 14.–17. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā no ieinteresētajām personām nav saņemti nekādi komentāri par tirgus ekonomikas režīma piemērošanu, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 14.–17. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

2.   Normālā vērtība

| (13) | Pēc pagaidu izziņošanas netika saņemti nekādi komentāri par normālās vērtības noteikšanas metodi. Tādējādi tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 18.–34. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pagaidu izziņošanas netika saņemti nekādi komentāri par normālās vērtības noteikšanas metodi. Tādējādi tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 18.–34. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

3.   Eksporta cena

| (14) | Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par eksporta cenām, tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 35. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par eksporta cenām, tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 35. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

4.   Salīdzinājums

| (15) | Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu, tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 36.–37. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu, tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 36.–37. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

5.   Dempinga starpība

a)   Ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojas un kuriem piemēro TER

| (16) | Divi ražotāji eksportētāji iesniedza prasības saistībā ar detalizētiem aprēķiniem, lai noteiktu konstatēto pagaidu dempinga starpības līmeni. Šie komentāri tika izskatīti, ņemot vērā pārskatītos datus, kas iegūti pārbaudes apmeklējumos, kā norādīts šīs regulas 4. apsvērumā. Tika labotas arī dažas kļūdas aprēķinos. |
| --- | --- |

(16)

Divi ražotāji eksportētāji iesniedza prasības saistībā ar detalizētiem aprēķiniem, lai noteiktu konstatēto pagaidu dempinga starpības līmeni. Šie komentāri tika izskatīti, ņemot vērā pārskatītos datus, kas iegūti pārbaudes apmeklējumos, kā norādīts šīs regulas 4. apsvērumā. Tika labotas arī dažas kļūdas aprēķinos.

| (17) | Tādējādi galīgās vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | 0,3 % |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |

(17)

Tādējādi galīgās vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou

0,3 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (18) | Pēc pagaidu izziņošanas netika saņemti nekādi komentāri par metodi, kā aprēķina dempinga starpību visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ tiek galīgi apstiprināts pagaidu valsts mēroga dempinga līmenis 34,9 % no CIF cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

(18)

Pēc pagaidu izziņošanas netika saņemti nekādi komentāri par metodi, kā aprēķina dempinga starpību visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ tiek galīgi apstiprināts pagaidu valsts mēroga dempinga līmenis 34,9 % no CIF cenas uz Kopienas robežas.

E.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas produkcija

| (19) | Tā kā netika saņemti nekādi komentāri par Kopienas produkciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.–44. apsvērums. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā netika saņemti nekādi komentāri par Kopienas produkciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.–44. apsvērums.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (20) | Viens importētājs apgalvoja, ka daži Kopienas ražotāji, kas bija sākotnējie prasītāji, ir pārtraukuši ražošanu, un lūdza Komisiju pārliecināties, vai izmeklēšanai joprojām ir pietiekams atbalsts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(20)

Viens importētājs apgalvoja, ka daži Kopienas ražotāji, kas bija sākotnējie prasītāji, ir pārtraukuši ražošanu, un lūdza Komisiju pārliecināties, vai izmeklēšanai joprojām ir pietiekams atbalsts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu.

| (21) | Šajā jautājumā izmeklēšana apliecināja, ka prasītāju atbalstošie ražotāji pārstāv vairāk nekā 95 % no aprēķinātā Kopienas produkcijas apjoma IP laikā. Tādēļ pamatregulas 5. panta 4. punkta prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

(21)

Šajā jautājumā izmeklēšana apliecināja, ka prasītāju atbalstošie ražotāji pārstāv vairāk nekā 95 % no aprēķinātā Kopienas produkcijas apjoma IP laikā. Tādēļ pamatregulas 5. panta 4. punkta prasības ir izpildītas.

| (22) | Tā kā nav saņemti nekādi citi komentāri par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 45. apsvērums. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā nav saņemti nekādi citi komentāri par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 45. apsvērums.

3.   Kopienas patēriņš

| (23) | Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par Kopienas patēriņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par Kopienas patēriņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums.

4.   Imports Kopienā no attiecīgās valsts

| (24) | Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par importu no attiecīgās valsts, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47.–52. apsvērums. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par importu no attiecīgās valsts, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47.–52. apsvērums.

5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (25) | Viens importētājs/lietotājs un viens eksportētājs iebilda pret analīzi pagaidu regulā, pamatojoties uz to, ka daži EK ražotāji ir pārtraukuši ražošanu un tādēļ tos nebūtu jāņem vērā, novērtējot Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(25)

Viens importētājs/lietotājs un viens eksportētājs iebilda pret analīzi pagaidu regulā, pamatojoties uz to, ka daži EK ražotāji ir pārtraukuši ražošanu un tādēļ tos nebūtu jāņem vērā, novērtējot Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (26) | Būtu jāatzīmē, ka Komisijas veiktajā analīzē par pamatregulas 3. panta 5. punktā minētajiem faktoriem netika iekļauti nekādi dati no uzņēmumiem, kuri pārtraukuši ražošanu. Šie uzņēmumi pagaidu regulā minēti tikai tiktāl, cik tas nepieciešams, lai varētu interpretēt dažus kopējus rādītājus, piemēram, tirgus daļas vai kopējo ražošanas jaudu. Tas katrreiz skaidri paskaidrots tekstā par katru attiecīgo rādītāju, lai sniegtu pilnīgu un pareizu Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtējumu. Tādēļ uzskatāms, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīze ir pilnīgā saskaņā ar pamatregulu. |
| --- | --- |

(26)

Būtu jāatzīmē, ka Komisijas veiktajā analīzē par pamatregulas 3. panta 5. punktā minētajiem faktoriem netika iekļauti nekādi dati no uzņēmumiem, kuri pārtraukuši ražošanu. Šie uzņēmumi pagaidu regulā minēti tikai tiktāl, cik tas nepieciešams, lai varētu interpretēt dažus kopējus rādītājus, piemēram, tirgus daļas vai kopējo ražošanas jaudu. Tas katrreiz skaidri paskaidrots tekstā par katru attiecīgo rādītāju, lai sniegtu pilnīgu un pareizu Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtējumu. Tādēļ uzskatāms, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīze ir pilnīgā saskaņā ar pamatregulu.

| (27) | Tā kā nav saņemti nekādi citi komentāri par Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 53.–82. apsvērums. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā nav saņemti nekādi citi komentāri par Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 53.–82. apsvērums.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (28) | Viens eksportētājs apgalvoja, ka Kopienas ražotājiem tirgū bijis dominējošs stāvoklis un ka imports no Ķīnas, kas bija tikai 11,5 % tirgus, nevar būt galvenais kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(28)

Viens eksportētājs apgalvoja, ka Kopienas ražotājiem tirgū bijis dominējošs stāvoklis un ka imports no Ķīnas, kas bija tikai 11,5 % tirgus, nevar būt galvenais kaitējuma cēlonis.

| (29) | Atkarībā no tā, vai izmanto EK Statistikas biroja vai Ķīnas statistikas datus, ĶTR eksporta tirgus daļa tiek lēsta no 11,5 % līdz 15,8 %. Pat vispiesardzīgāk novērtēto 11,5 % tirgus daļu nevar uzskatīt par neievērojamu, jo, kā minēts pagaidu regulā, kaitējumu acīmredzami nodarījis aizvien lielākais spiediens, ko radījis pieaugošais imports par cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Ja tiek atklāts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi kaitējumu no importa par dempinga cenām, nevis kādu citu būtisku iemeslu dēļ, tad nav svarīgi, vai Kopienas ražošanas nozare ir bijusi dominējošā stāvoklī. Te būtu jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare pārskata periodā nav spējusi izvairīties no ievērojamiem zaudējumiem, neskatoties uz tās lielo tirgus daļu. Tas ir pretrunā ar apgalvojumu, ka tā ir guvusi labumu no dominējošā stāvokļa. Turklāt arī imports no trešām valstīm ir ļāvis tirgū nodrošināt pietiekamu konkurenci. |
| --- | --- |

(29)

Atkarībā no tā, vai izmanto EK Statistikas biroja vai Ķīnas statistikas datus, ĶTR eksporta tirgus daļa tiek lēsta no 11,5 % līdz 15,8 %. Pat vispiesardzīgāk novērtēto 11,5 % tirgus daļu nevar uzskatīt par neievērojamu, jo, kā minēts pagaidu regulā, kaitējumu acīmredzami nodarījis aizvien lielākais spiediens, ko radījis pieaugošais imports par cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Ja tiek atklāts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi kaitējumu no importa par dempinga cenām, nevis kādu citu būtisku iemeslu dēļ, tad nav svarīgi, vai Kopienas ražošanas nozare ir bijusi dominējošā stāvoklī. Te būtu jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare pārskata periodā nav spējusi izvairīties no ievērojamiem zaudējumiem, neskatoties uz tās lielo tirgus daļu. Tas ir pretrunā ar apgalvojumu, ka tā ir guvusi labumu no dominējošā stāvokļa. Turklāt arī imports no trešām valstīm ir ļāvis tirgū nodrošināt pietiekamu konkurenci.

| (30) | Vēl kāds eksportētājs norādīja, ka jaunais ražošanas apjoms, ko tirgū ienesa divi nesen izveidoti EK ražotāji, bija nozīmīgāks nekā Ķīnas eksporta pieaugums, un tādēļ kaitējums radies pats no sevis. Tomēr jauno EK ražotāju cenas bija atbilstīgas parastajām cenām tirgū, un to saražotais apjoms bija mazāks nekā to uzņēmumu saražotais, kuri pārtrauca darbību. Šo iemeslu dēļ tikai to ienākšana tirgū, neņemot vērā Ķīnas eksportu, nevar izskaidrot cenu kritumu, kas notika paralēli lielākam Kopienas patēriņam. |
| --- | --- |

(30)

Vēl kāds eksportētājs norādīja, ka jaunais ražošanas apjoms, ko tirgū ienesa divi nesen izveidoti EK ražotāji, bija nozīmīgāks nekā Ķīnas eksporta pieaugums, un tādēļ kaitējums radies pats no sevis. Tomēr jauno EK ražotāju cenas bija atbilstīgas parastajām cenām tirgū, un to saražotais apjoms bija mazāks nekā to uzņēmumu saražotais, kuri pārtrauca darbību. Šo iemeslu dēļ tikai to ienākšana tirgū, neņemot vērā Ķīnas eksportu, nevar izskaidrot cenu kritumu, kas notika paralēli lielākam Kopienas patēriņam.

| (31) | Vēl kāds eksportētājs apgalvoja, ka kopējās lauksaimniecības politikas reglamentējošie noteikumi izkropļo normālus tirgus apstākļus EK ražotājiem un ka cēloņsakarības analīzē tas nav ņemts vērā. Lai gan šis apgalvojums tika izdarīts ļoti plašā līmenī, būtu jāatzīmē, ka kopējā lauksaimniecības politika neregulē pašu vīnskābes cenu, tikai nosaka minimālās cenas dažām vīnskābes ražošanas sastāvdaļām un alkohola pārdošanas cenu. Kā norādīts pagaidu regulas 89. apsvērumā, šie regulējošie parametri visā attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgi un tamdēļ tie nevar būt par pamatu Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktinājumam. Tie neapstrīd to, ka imports no Ķīnas notiek par dempinga cenām un rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(31)

Vēl kāds eksportētājs apgalvoja, ka kopējās lauksaimniecības politikas reglamentējošie noteikumi izkropļo normālus tirgus apstākļus EK ražotājiem un ka cēloņsakarības analīzē tas nav ņemts vērā. Lai gan šis apgalvojums tika izdarīts ļoti plašā līmenī, būtu jāatzīmē, ka kopējā lauksaimniecības politika neregulē pašu vīnskābes cenu, tikai nosaka minimālās cenas dažām vīnskābes ražošanas sastāvdaļām un alkohola pārdošanas cenu. Kā norādīts pagaidu regulas 89. apsvērumā, šie regulējošie parametri visā attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgi un tamdēļ tie nevar būt par pamatu Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktinājumam. Tie neapstrīd to, ka imports no Ķīnas notiek par dempinga cenām un rada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (32) | Tā kā nav saņemti citi komentāri par cēloņsakarību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83.–95. apsvērums. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā nav saņemti citi komentāri par cēloņsakarību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83.–95. apsvērums.

G.   KOPIENAS INTERESES

| (33) | Kāds lietotājs ģipša ražošanas nozarē apgalvoja, ka pagaidu regulā minētā vīnskābes proporcija ģipša ražošanas nozares izmaksās (mazāk nekā 2 %) ir pārāk zema. Tomēr šis skaitlis balstās uz šā paša uzņēmuma iesniegtajiem datiem. Saskaņā ar tiem pašiem datiem šī proporcija būtu mazliet augstāka, ja tā būtu rēķināta tikai tiem ražojumiem, kas satur vīnskābi. No otras puses, divas citas ģipša ražotāju grupas bija norādījušas daudz zemāku procentuālo daļu. Tas apliecina, ka pagaidu regulā izmantotos datus var uzskatīt par pamatotu aplēsi. |
| --- | --- |

(33)

Kāds lietotājs ģipša ražošanas nozarē apgalvoja, ka pagaidu regulā minētā vīnskābes proporcija ģipša ražošanas nozares izmaksās (mazāk nekā 2 %) ir pārāk zema. Tomēr šis skaitlis balstās uz šā paša uzņēmuma iesniegtajiem datiem. Saskaņā ar tiem pašiem datiem šī proporcija būtu mazliet augstāka, ja tā būtu rēķināta tikai tiem ražojumiem, kas satur vīnskābi. No otras puses, divas citas ģipša ražotāju grupas bija norādījušas daudz zemāku procentuālo daļu. Tas apliecina, ka pagaidu regulā izmantotos datus var uzskatīt par pamatotu aplēsi.

| (34) | Turklāt tiek atgādināts, ka saskaņā ar EK Statistikas biroja datiem ģipša ražojumi, kuros vīnskābe tiek izmantota kā nedegoša viela, netiek pakļauti pārāk lielai konkurencei no ārpuskopienas piegādātājiem. Tādēļ tiek saglabāts pagaidu regulas secinājums, ka samērīgs antidempinga maksājums par šo izmaksu daļu nevarētu ievērojami ietekmēt šo lietotāju nozaru izmaksas un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt tiek atgādināts, ka saskaņā ar EK Statistikas biroja datiem ģipša ražojumi, kuros vīnskābe tiek izmantota kā nedegoša viela, netiek pakļauti pārāk lielai konkurencei no ārpuskopienas piegādātājiem. Tādēļ tiek saglabāts pagaidu regulas secinājums, ka samērīgs antidempinga maksājums par šo izmaksu daļu nevarētu ievērojami ietekmēt šo lietotāju nozaru izmaksas un konkurētspēju.

| (35) | Tas pats lietotājs arī apgalvoja, ka pasākumi varētu novest pie vīnskābes trūkuma – tā esot noticis jau iepriekš. Tomēr nav uzskatāms, ka antidempinga maksājumi ierosinātajā individuālajā līmenī, kas noteikti uzņēmumiem, kuri pārstāv apmēram divas trešdaļas visa ĶTR eksporta, noslēgtu EK tirgu piegādātājiem no ĶTR. |
| --- | --- |

(35)

Tas pats lietotājs arī apgalvoja, ka pasākumi varētu novest pie vīnskābes trūkuma – tā esot noticis jau iepriekš. Tomēr nav uzskatāms, ka antidempinga maksājumi ierosinātajā individuālajā līmenī, kas noteikti uzņēmumiem, kuri pārstāv apmēram divas trešdaļas visa ĶTR eksporta, noslēgtu EK tirgu piegādātājiem no ĶTR.

| (36) | Kāds lietotājs no emulgatoru ražošanas nozares apgalvoja, ka tad, ja tiktu ieviesti pasākumi pret ĶTR izcelsmes vīnskābes importu, tiktu apdraudēta tā konkurētspēja. Šis lietotājs apgalvoja, ka tehnisku pārmaiņu dēļ emulgatori tiek aizvien vairāk pakļauti konkurencei no ārpuskopienas ražotājiem un ka izmaksu pieaugums pēc pasākumu ieviešanas ietekmētu tā konkurētspēju tirgū. Komisija centās pārbaudīt pasākumu iespējamo ietekmi uz šo lietotāju grupu, izmantojot skaitliskus datus. Tomēr tas nebija iespējams, jo netika saņemtas vērā ņemamas atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem un nebija nekādas sadarbības no šīs lietotāju grupas puses. |
| --- | --- |

(36)

Kāds lietotājs no emulgatoru ražošanas nozares apgalvoja, ka tad, ja tiktu ieviesti pasākumi pret ĶTR izcelsmes vīnskābes importu, tiktu apdraudēta tā konkurētspēja. Šis lietotājs apgalvoja, ka tehnisku pārmaiņu dēļ emulgatori tiek aizvien vairāk pakļauti konkurencei no ārpuskopienas ražotājiem un ka izmaksu pieaugums pēc pasākumu ieviešanas ietekmētu tā konkurētspēju tirgū. Komisija centās pārbaudīt pasākumu iespējamo ietekmi uz šo lietotāju grupu, izmantojot skaitliskus datus. Tomēr tas nebija iespējams, jo netika saņemtas vērā ņemamas atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem un nebija nekādas sadarbības no šīs lietotāju grupas puses.

| (37) | Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par Kopienas interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98.–114. apsvērums. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par Kopienas interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98.–114. apsvērums.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (38) | Pēc pagaidu konstatējumu izziņošanas Kopienas ražošanas nozares pārstāvji apgalvoja, ka aprēķinātā cena, kas nerada zaudējumus, ir pārāk zema šādu divu iemeslu dēļ:






  — | IP laikā izejmateriālu cena bija pazemināta, tas ir, ražošanas nozare zināmu daļu spiediena uz cenām bija novirzījusi arī uz piegādes sektoriem. Tas ir atzīts pagaidu regulas 69. apsvērumā, bet piegādātāju intereses ir analizētas tās 101.–106. apsvērumā. Tomēr, kā norādīts 89. apsvērumā, kopējā lauksaimniecības politika nosaka izejmateriālu iepirkšanas minimālo cenu. Turklāt ražošanas nozares pārstāvji savu apgalvojumu nepamatoja un neiesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka izejmateriālu cenu līmenis nav bijis noturīgs un ka tam būtu bijis jābūt augstākam nekā šī minimālā cena. Tādēļ tika secināts, ka šis apgalvojums nav pamatots, |
| --- | --- | --- |

(38)

Pēc pagaidu konstatējumu izziņošanas Kopienas ražošanas nozares pārstāvji apgalvoja, ka aprēķinātā cena, kas nerada zaudējumus, ir pārāk zema šādu divu iemeslu dēļ:

—

IP laikā izejmateriālu cena bija pazemināta, tas ir, ražošanas nozare zināmu daļu spiediena uz cenām bija novirzījusi arī uz piegādes sektoriem. Tas ir atzīts pagaidu regulas 69. apsvērumā, bet piegādātāju intereses ir analizētas tās 101.–106. apsvērumā. Tomēr, kā norādīts 89. apsvērumā, kopējā lauksaimniecības politika nosaka izejmateriālu iepirkšanas minimālo cenu. Turklāt ražošanas nozares pārstāvji savu apgalvojumu nepamatoja un neiesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka izejmateriālu cenu līmenis nav bijis noturīgs un ka tam būtu bijis jābūt augstākam nekā šī minimālā cena. Tādēļ tika secināts, ka šis apgalvojums nav pamatots,

| — | tika apgalvots, ka kaitējuma aprēķināšanai izmantotā parastā peļņas norma – 8 % – ir pārāk zema šim ražošanas nozares veidam. Tomēr, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarē vērojamo peļņas līmeni iepriekšējos gados pirms IP un pirms tam, kad tirgū ienāca imports par dempinga cenām, šis procentuālais daudzums ir adekvāts lielums, kas atspoguļo parasto peļņas līmeni, kuru būtu iespējams sasniegt, ja nebūtu minētā importa. |
| --- | --- |

—

tika apgalvots, ka kaitējuma aprēķināšanai izmantotā parastā peļņas norma – 8 % – ir pārāk zema šim ražošanas nozares veidam. Tomēr, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarē vērojamo peļņas līmeni iepriekšējos gados pirms IP un pirms tam, kad tirgū ienāca imports par dempinga cenām, šis procentuālais daudzums ir adekvāts lielums, kas atspoguļo parasto peļņas līmeni, kuru būtu iespējams sasniegt, ja nebūtu minētā importa.

| (39) | Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 115.–118. apsvērums. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 115.–118. apsvērums.

2.   Maksājumu veids un apjoms

| (40) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī, jo visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem konstatētais kaitējuma apmērs bija augstāks par dempinga starpību. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī, jo visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem konstatētais kaitējuma apmērs bija augstāks par dempinga starpību.

| (41) | Attiecībā uz pasākumu veidu Kopienas ražošanas nozares pārstāvji pieprasīja noteikt minimālo cenu, kas pamatota ar kaitējuma novēršanas līmeni. Tomēr sakarā ar to, ka galīgais antidempinga maksājums balstās uz konstatēto dempinga starpību, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, tiek saglabāts galīgais antidempinga maksājums procentuālā nodokļa veidā. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz pasākumu veidu Kopienas ražošanas nozares pārstāvji pieprasīja noteikt minimālo cenu, kas pamatota ar kaitējuma novēršanas līmeni. Tomēr sakarā ar to, ka galīgais antidempinga maksājums balstās uz konstatēto dempinga starpību, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, tiek saglabāts galīgais antidempinga maksājums procentuālā nodokļa veidā.

| (42) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā maksājuma likmes ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | De minimis |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,9 % |

(42)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā maksājuma likmes ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou

De minimis

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

34,9 %

| (43) | Individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem šajā regulā noteiktas, ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kāds konstatēts izmeklēšanas laikā attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi konkrētie minētie tiesību subjekti. Importētiem ražojumiem, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kā nosaukums un adrese nav konkrēti minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, un arī uzņēmumi, kuri saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(43)

Individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem šajā regulā noteiktas, ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kāds konstatēts izmeklēšanas laikā attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi konkrētie minētie tiesību subjekti. Importētiem ražojumiem, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kā nosaukums un adrese nav konkrēti minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, un arī uzņēmumi, kuri saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (44) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, sevišķi informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumu apjomiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Attiecīgā gadījumā tiks izdarīts attiecīgs grozījums regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(44)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, sevišķi informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumu apjomiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Attiecīgā gadījumā tiks izdarīts attiecīgs grozījums regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm.

| (45) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma ieviešanu, atlikušo maksājuma likmi piemēro ne tikai tiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri neeksportēja IP laikā. Tomēr šie uzņēmumi ir aicināti, izpildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai to stāvoklis tiktu izskatīts atsevišķi. |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma ieviešanu, atlikušo maksājuma likmi piemēro ne tikai tiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri neeksportēja IP laikā. Tomēr šie uzņēmumi ir aicināti, izpildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai to stāvoklis tiktu izskatīts atsevišķi.

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (46) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu atbilstīgi galīgā maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kuri ieviesti ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 1259/2005. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, tiek atlīdzinātas nodrošinātās pagaidu summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apjomu. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu atbilstīgi galīgā maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kuri ieviesti ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 1259/2005. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, tiek atlīdzinātas nodrošinātās pagaidu summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apjomu.

| (47) | Lai samazinātu noteikumu apiešanas risku maksājumu summu lielo atšķirību dēļ, tika izlemts, ka šajā gadījumā nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. |
| --- | --- |

(47)

Lai samazinātu noteikumu apiešanas risku maksājumu summu lielo atšķirību dēļ, tika izlemts, ka šajā gadījumā nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi.

| (48) | Dalībvalstu muitas iestādes uzrāda spēkā esošu faktūru, kas atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Importam, kam nav pievienota šāda faktūra, uzliek atlikušo antidempinga maksājumu, kuru piemēro visiem pārējiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(48)

Dalībvalstu muitas iestādes uzrāda spēkā esošu faktūru, kas atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Importam, kam nav pievienota šāda faktūra, uzliek atlikušo antidempinga maksājumu, kuru piemēro visiem pārējiem eksportētājiem.

| (49) | Turklāt Komisija uzraudzīs vīnskābes sāļu un esteru eksporta plūsmas un attiecīgo KN kodu. Ja ievērojami palielināsies kāda uzņēmuma, kas gūst labumu no zemākas individuālā maksājuma likmes, eksporta apjoms vai ja ievērojami palielināsies imports, kuru deklarē ar attiecīgo sāļu un esteru KN kodu, individuālie pasākumi varētu tikt uzskatīti par nepietiekamiem, lai novērstu konstatēto kaitējumu radošo dempingu. Tādā gadījumā, ja izpildīti visi vajadzīgie nosacījumi, Komisija var uzsākt starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Šajā pārskatā var, inter alia, izskatīt arī nepieciešamību atcelt individuālo maksājumu likmes un piemērot valsts mēroga maksājuma likmi, |
| --- | --- |

(49)

Turklāt Komisija uzraudzīs vīnskābes sāļu un esteru eksporta plūsmas un attiecīgo KN kodu. Ja ievērojami palielināsies kāda uzņēmuma, kas gūst labumu no zemākas individuālā maksājuma likmes, eksporta apjoms vai ja ievērojami palielināsies imports, kuru deklarē ar attiecīgo sāļu un esteru KN kodu, individuālie pasākumi varētu tikt uzskatīti par nepietiekamiem, lai novērstu konstatēto kaitējumu radošo dempingu. Tādā gadījumā, ja izpildīti visi vajadzīgie nosacījumi, Komisija var uzsākt starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Šajā pārskatā var, inter alia, izskatīt arī nepieciešamību atcelt individuālo maksājumu likmes un piemērot valsts mēroga maksājuma likmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu par vīnskābes importu, kuras KN kods ir 2918 12 00 un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Ķīnas Tautas Republika | 0,0 % | A687 |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Ķīnas Tautas Republika | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika | 4,7 % | A689 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 34,9 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Ķīnas Tautas Republika

0,0 %

A687

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Ķīnas Tautas Republika

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika

4,7 %

A689

Visi pārējie uzņēmumi

34,9 %

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu faktūru, kas atbilst pielikumā noteiktajām prasībām. Ja šādu faktūru neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1259/2005 par vīnskābes, kuras KN kods ir 2918 12 00 un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, importu, galīgi iekasē saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu, atlīdzina.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 23. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 200, 30.7.2005., 73. lpp.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B, office J-79 5/16 |
| 1049 Brussels/Belgium. |

European Commission

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate-General for Trade

Direction B, office J-79 5/16

Direction B, office J-79 5/16

1049 Brussels/Belgium.

1049 Brussels/Belgium.

---

PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajai derīgajai faktūrai jāpievieno uzņēmuma pārstāvja parakstīta deklarācija šādā formā:

| 1) | faktūru izsniegušā uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats; |
| --- | --- |

1)

faktūru izsniegušā uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats;

| 2) | šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrā norādītās vīnskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Kopienu ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgā valsts). Ar šo apliecinu, ka informācija, kas sniegta šajā faktūrā, ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

2)

šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrā norādītās vīnskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Kopienu ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgā valsts). Ar šo apliecinu, ka informācija, kas sniegta šajā faktūrā, ir pilnīga un pareiza.”

Datums un paraksts

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 131/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 26. janvāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 109,1 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 97,4 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 98,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,3 |
| 204 | 101,5 |
| 999 | 119,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 80,1 |
| 624 | 101,2 |
| 999 | 90,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 147,8 |
| 204 | 139,4 |
| 999 | 143,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,4 |
| 204 | 55,6 |
| 212 | 48,0 |
| 220 | 51,3 |
| 624 | 58,2 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,6 |
| 204 | 98,5 |
| 400 | 86,7 |
| 464 | 148,0 |
| 624 | 75,3 |
| 662 | 32,0 |
| 999 | 83,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,6 |
| 220 | 60,5 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 400 | 132,0 |
| 404 | 106,8 |
| 720 | 67,9 |
| 999 | 102,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 109,6 |
| 400 | 82,3 |
| 720 | 37,7 |
| 999 | 76,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

109,1

204

46,7

212

97,4

624

140,9

999

98,5

0707 00 05

052

138,3

204

101,5

999

119,9

0709 10 00

220

80,1

624

101,2

999

90,7

0709 90 70

052

147,8

204

139,4

999

143,6

0805 10 20

052

43,4

204

55,6

212

48,0

220

51,3

624

58,2

999

51,3

0805 20 10

204

78,4

999

78,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,6

204

98,5

400

86,7

464

148,0

624

75,3

662

32,0

999

83,9

0805 50 10

052

58,6

220

60,5

999

59,6

0808 10 80

400

132,0

404

106,8

720

67,9

999

102,2

0808 20 50

388

109,6

400

82,3

720

37,7

999

76,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 132/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka procentuālo īpatsvaru attiecībā uz to līgumu atzīšanu, ko noslēdza par galda vīna fakultatīvo destilāciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2000. gada 25. jūlija Regulu (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju ieviešanai, attiecībā uz tirgus mehānismiem (1), un jo īpaši tās 63.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a pants nosaka piemērošanas nosacījumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (2) 29. pantā minēto galda vīna destilācijas režīmu. Runa ir par subsidētu un brīvprātīgu destilāciju, lai atbalstītu vīna tirgu un veicinātu nepārtrauktas piegādes dzeramā alkohola nozarei. Šajā nolūkā tika noslēgti līgumi starp vīna un spirta ražotājiem. Dalībvalstis līdz 2006. gada 15. janvārim nosūtīja šos līgumus Komisijai. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a pants nosaka piemērošanas nosacījumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (2) 29. pantā minēto galda vīna destilācijas režīmu. Runa ir par subsidētu un brīvprātīgu destilāciju, lai atbalstītu vīna tirgu un veicinātu nepārtrauktas piegādes dzeramā alkohola nozarei. Šajā nolūkā tika noslēgti līgumi starp vīna un spirta ražotājiem. Dalībvalstis līdz 2006. gada 15. janvārim nosūtīja šos līgumus Komisijai.

| (2) | 2005./2006. vīna ražas gadam destilācijas periods ir atvērts no 1. oktobra līdz 23. decembrim. Ņemot vērā vīna daudzumu, par kura destilācijas līgumiem dalībvalstis paziņoja Komisijai, ir jākonstatē, ka ir pārsniegta budžetā pieejamo resursu un dzeramā alkohola nozares absorbācijas spējas noteiktā robeža. Tādēļ ir jānosaka vienotais procentuālais īpatsvars attiecībā uz tā vīna daudzuma atzīšanu, par kura destilāciju tika paziņots oficiāli. |
| --- | --- |

(2)

2005./2006. vīna ražas gadam destilācijas periods ir atvērts no 1. oktobra līdz 23. decembrim. Ņemot vērā vīna daudzumu, par kura destilācijas līgumiem dalībvalstis paziņoja Komisijai, ir jākonstatē, ka ir pārsniegta budžetā pieejamo resursu un dzeramā alkohola nozares absorbācijas spējas noteiktā robeža. Tādēļ ir jānosaka vienotais procentuālais īpatsvars attiecībā uz tā vīna daudzuma atzīšanu, par kura destilāciju tika paziņots oficiāli.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a panta 6. punkta pirmo daļu dalībvalstīm jāapstiprina destilācijas līgumi, sākot no 30. janvāra. Tādēļ jāparedz šīs regulas tūlītēja stāšanās spēkā, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a panta 6. punkta pirmo daļu dalībvalstīm jāapstiprina destilācijas līgumi, sākot no 30. janvāra. Tādēļ jāparedz šīs regulas tūlītēja stāšanās spēkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Vīna daudzums, par kuru noslēdza līgumus un līdz 2006. gada 15. janvārim paziņoja Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 63.a panta 4. punktu, tiek atzīts 84,58 % apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1820/2005 (OV L 293, 9.11.2005., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

2

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 133/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 10. decembra Regulu (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3149/92 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3149/92 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā.

| (2) | Lai nodrošinātu pienācīgu ikgadējā sadales plāna izpildi 2006. gadam, kā noteikts Komisijas 2005. gada 8. novembra Regulā (EK) Nr. 1819/2005, ar ko pieņem plānu, kā dalībvalstīm sadalīt 2006. budžeta gadā iekļautos līdzekļus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā (3), ir jāpielāgo termiņi, kas noteikti piena produktu izņemšanai no intervences krājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu pienācīgu ikgadējā sadales plāna izpildi 2006. gadam, kā noteikts Komisijas 2005. gada 8. novembra Regulā (EK) Nr. 1819/2005, ar ko pieņem plānu, kā dalībvalstīm sadalīt 2006. budžeta gadā iekļautos līdzekļus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā (3), ir jāpielāgo termiņi, kas noteikti piena produktu izņemšanai no intervences krājumiem.

| (3) | Produktus, kuri jāizņem no intervences krājumiem saskaņā ar gada plānu, var piegādāt neapstrādātā veidā vai pārstrādātus pārtikas ražošanai vai arī izņemt kā samaksu par tādas pārtikas piegādi vai ražošanu, kuru mobilizē Kopienas tirgū. Pēdējā gadījumā ir jāprecizē intervences krājumos esošie produkti, kurus var izņemt kā samaksu par graudaugu produktu ražošanu. Šajā gadījumā attiecīgi jāprecizē Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. pantā paredzētie nosacījumi uzaicinājumiem uz konkursu piegāžu organizēšanai dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Produktus, kuri jāizņem no intervences krājumiem saskaņā ar gada plānu, var piegādāt neapstrādātā veidā vai pārstrādātus pārtikas ražošanai vai arī izņemt kā samaksu par tādas pārtikas piegādi vai ražošanu, kuru mobilizē Kopienas tirgū. Pēdējā gadījumā ir jāprecizē intervences krājumos esošie produkti, kurus var izņemt kā samaksu par graudaugu produktu ražošanu. Šajā gadījumā attiecīgi jāprecizē Regulas (EEK) Nr. 3149/92 4. pantā paredzētie nosacījumi uzaicinājumiem uz konkursu piegāžu organizēšanai dalībvalstīs.

| (4) | Ievērojot to, ka transporta izmaksas Kopienā sedz Kopiena, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, kas noteiktas uzaicinājumos uz konkursu, turpmāk atlīdzinājuma saņemšanai nav jāiesniedz dokumenti, kas apliecina veikto attālumu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot to, ka transporta izmaksas Kopienā sedz Kopiena, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, kas noteiktas uzaicinājumos uz konkursu, turpmāk atlīdzinājuma saņemšanai nav jāiesniedz dokumenti, kas apliecina veikto attālumu.

| (5) | 3. panta 1. punktā Regulā (EEK) Nr. 3149/92, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1903/2004 (4), noteikts, ka gada plāna izpildes termiņš beidzas 31. decembrī. Tāpēc attiecīgi jāpielāgo gada plānu iesniegšanas termiņš, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 3149/92 10. pantā. |
| --- | --- |

(5)

3. panta 1. punktā Regulā (EEK) Nr. 3149/92, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1903/2004 (4), noteikts, ka gada plāna izpildes termiņš beidzas 31. decembrī. Tāpēc attiecīgi jāpielāgo gada plānu iesniegšanas termiņš, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 3149/92 10. pantā.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3149/92. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3149/92.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumiem, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3149/92 groza šādi:

| 1) | Regulas 3. panta 2. punkta trešo daļu papildina ar šādu teikumu:
  “Attiecībā uz sviesta daudzumu, kas piešķirts dalībvalstīm saskaņā ar 2006. gada plānu, ja piešķirtais apjoms pārsniedz 500 tonnas, 70 % sviesta jāizņem no intervences krājumiem līdz 2006. gada 1. martam.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 3. panta 2. punkta trešo daļu papildina ar šādu teikumu:

“Attiecībā uz sviesta daudzumu, kas piešķirts dalībvalstīm saskaņā ar 2006. gada plānu, ja piešķirtais apjoms pārsniedz 500 tonnas, 70 % sviesta jāizņem no intervences krājumiem līdz 2006. gada 1. martam.”

| 2) | Regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | minētā panta 1. punkta b) apakšpunktā pēc trešās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Tāpat, ja intervences krājumos nav pieejama labība, Komisija var atļaut no intervences krājumiem izņemt rīsu partijas, lai maksātu par tās labības vai graudaugu produktu piegādēm, ko mobilizē tirgū”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 4. pantu groza šādi:

a)

minētā panta 1. punkta b) apakšpunktā pēc trešās daļas iekļauj šādu daļu:

“Tāpat, ja intervences krājumos nav pieejama labība, Komisija var atļaut no intervences krājumiem izņemt rīsu partijas, lai maksātu par tās labības vai graudaugu produktu piegādēm, ko mobilizē tirgū”;

| b) | minētā panta 2. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu papildina ar šādu teikumu:
  “Tāpat, ja piegāde attiecas uz labību un graudaugu produktiem, bet to vietā piegādā rīsus, ko izņem no intervences krājumiem, uzaicinājumā uz konkursu ir jāprecizē, ka produkts, kas jāizņem no intervences aģentūras pārziņā esošajiem krājumiem, ir konkrētas rīsu partijas.” |
| --- | --- |

b)

minētā panta 2. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu papildina ar šādu teikumu:

“Tāpat, ja piegāde attiecas uz labību un graudaugu produktiem, bet to vietā piegādā rīsus, ko izņem no intervences krājumiem, uzaicinājumā uz konkursu ir jāprecizē, ka produkts, kas jāizņem no intervences aģentūras pārziņā esošajiem krājumiem, ir konkrētas rīsu partijas.”

| 3) | Regulas 7. panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šajā nolūkā atlīdzinājuma pieprasījumam jāpievieno visi vajadzīgie apliecinošie dokumenti, jo īpaši tie, kuri attiecas uz transportu.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 7. panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Šajā nolūkā atlīdzinājuma pieprasījumam jāpievieno visi vajadzīgie apliecinošie dokumenti, jo īpaši tie, kuri attiecas uz transportu.”

| 4) | Regulas 10. panta pirmās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 30. jūnijā nosūta Komisijai ziņojumu par plāna izpildi to teritorijā iepriekšējā gadā.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 10. panta pirmās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 30. jūnijā nosūta Komisijai ziņojumu par plāna izpildi to teritorijā iepriekšējā gadā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2535/95 (O V L 260, 31.10.1995., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 313, 30.10.1992., 50. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1608/2005 (OV L 256, 1.10.2005., 13. lpp.).

2

(3)  OV L 293, 9.11.2005., 3. lpp.

3

(4)  OV L 328, 30.10.2004., 77. lpp.

4

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 134/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 5. pantu ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) 2005. gada 28. aprīlī paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes piespiešanas mehānismu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 5. pantu ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) 2005. gada 28. aprīlī paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes piespiešanas mehānismu importu Kopienā.

| (2) | Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad trīs Kopienas ražotāji, proti, Interkov spol s.r.o, MI.ME.CA s.r.l. un Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki (“sūdzības iesniedzējs”), kas pārstāv ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no kopējās piespiešanas mehānismu produkcijas Kopienā, 2005. gada 11. martā iesniedza sūdzību. Turklāt sūdzību atbalstīja I.M.L., vēl viens Kopienas ražotājs. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā ražojuma dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad trīs Kopienas ražotāji, proti, Interkov spol s.r.o, MI.ME.CA s.r.l. un Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki (“sūdzības iesniedzējs”), kas pārstāv ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no kopējās piespiešanas mehānismu produkcijas Kopienā, 2005. gada 11. martā iesniedza sūdzību. Turklāt sūdzību atbalstīja I.M.L., vēl viens Kopienas ražotājs. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā ražojuma dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

2.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem un lietotājiem, kā arī zināmajām attiecīgajām lietotāju asociācijām un ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem un lietotājiem, kā arī zināmajām attiecīgajām lietotāju asociācijām un ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, citi Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāji, lietotāji un lietotāju asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un kuras norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, citi Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāji, lietotāji un lietotāju asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un kuras norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

| (5) | Lai ĶTR ražotājiem eksportētājiem dotu iespēju iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķā režīma (AR) piešķiršanai, ja tie vēlētos to saņemt, Komisija attiecīgajiem zināmajiem ĶTR uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu četri uzņēmumi pieprasīja TER vai AR gadījumā ja izmeklēšanā konstatētu, ka tie neatbilst TER nosacījumiem, viens uzņēmums pieprasīja tikai AR. |
| --- | --- |

(5)

Lai ĶTR ražotājiem eksportētājiem dotu iespēju iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķā režīma (AR) piešķiršanai, ja tie vēlētos to saņemt, Komisija attiecīgajiem zināmajiem ĶTR uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu četri uzņēmumi pieprasīja TER vai AR gadījumā ja izmeklēšanā konstatētu, ka tie neatbilst TER nosacījumiem, viens uzņēmums pieprasīja tikai AR.

| (6) | Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā importētājiem iespējama izlases veida pārbaude. Ņemot vērā to importētāju skaitu, kuri izrādīja vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka vajadzīga izlases veida pārbaude. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā importētājiem iespējama izlases veida pārbaude. Ņemot vērā to importētāju skaitu, kuri izrādīja vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka vajadzīga izlases veida pārbaude.

| (7) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes tika saņemtas no trim Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, diviem citiem Kopienas ražotājiem, pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, divpadsmit izejmateriālu piegādātājiem, diviem nesaistītiem importētājiem un astoņiem nesaistītiem Kopienas lietotājiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes tika saņemtas no trim Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, diviem citiem Kopienas ražotājiem, pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, divpadsmit izejmateriālu piegādātājiem, diviem nesaistītiem importētājiem un astoņiem nesaistītiem Kopienas lietotājiem.

| (8) | Komisija atrada un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses, kā arī veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās.






  a) | Kopienas ražotāji:







  — | Interkov spol s.r.o., |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija atrada un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses, kā arī veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās.

a)

Kopienas ražotāji:

—

Interkov spol s.r.o.,

| — | MI.ME.CA s.r.l., |
| --- | --- |

—

MI.ME.CA s.r.l.,

| — | Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki, |
| --- | --- |

—

Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki,

| — | I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., |
| --- | --- |

—

I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l.,

| — | EJA international; |
| --- | --- |

—

EJA international;

| b) | Kopienas lietotāji:







  — | Esselte Leitz GmbH & Co.; |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas lietotāji:

—

Esselte Leitz GmbH & Co.;

| c) | ĶTR ražotāji eksportētāji:







  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery; |
| --- | --- | --- |

c)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery;

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

Trīs citi ražotāji eksportētāji iesniedza TER pieprasījuma veidlapu un izteica vēlmi sadarboties procedūrā. Tomēr viņi atteicās no sadarbības pirms TER pieprasījumu veidlapu pārbaudes.

| (9) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR ražotāju eksportētāju vajadzībām, kam nevarēja piešķirt TER, pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem, notika šādu uzņēmumu telpās:

  Ražotājs Irānā:






  — | Metalise Co. |
| --- | --- | --- |

(9)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR ražotāju eksportētāju vajadzībām, kam nevarēja piešķirt TER, pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts datiem, notika šādu uzņēmumu telpās:

Ražotājs Irānā:

—

Metalise Co.

3.   Izmeklēšanas periods

| (10) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb IP). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb IP). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais periods”).

4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

4.1.   Vispārējā daļa

| (11) | Piespiešanas mehānisms (PM) ir metāla ražojums, kas var būt viena no lapu un citu dokumentu glabāšanai paredzētu iešuvēju sastāvdaļām. Ražojuma specifikācija lielā mērā ir atkarīga no izmantotā materiāla, mehānisma izmēra un tērauda apstrādes. |
| --- | --- |

(11)

Piespiešanas mehānisms (PM) ir metāla ražojums, kas var būt viena no lapu un citu dokumentu glabāšanai paredzētu iešuvēju sastāvdaļām. Ražojuma specifikācija lielā mērā ir atkarīga no izmantotā materiāla, mehānisma izmēra un tērauda apstrādes.

4.2.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Attiecīgie ražojumi ir piespiešanas mehānismi, kurus parasti izmanto lapu un citu dokumentu ievietošanai iešuvējos vai dokumentu mapēs. Tie parasti sastāv no (diviem) izliektiem un stipriem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos (“attiecīgais ražojums”), kurus parasti deklarē ar KN kodu ex 8305 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgie ražojumi ir piespiešanas mehānismi, kurus parasti izmanto lapu un citu dokumentu ievietošanai iešuvējos vai dokumentu mapēs. Tie parasti sastāv no (diviem) izliektiem un stipriem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos (“attiecīgais ražojums”), kurus parasti deklarē ar KN kodu ex 8305 10 00.

| (13) | Kaut arī daļa faktoru atšķiras, cita starpā, piemēram, tērauda kvalitāte un biezums, mehānismu izmērs un virsmas apstrāde, izmeklēšanā noskaidroja, ka visiem iepriekšējā apsvērumā definētajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un to lietojums ir vienāds. Tāpēc pašreizējās antidempinga procedūras nolūkos visi attiecīgā ražojuma veidi uzskatāmi par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(13)

Kaut arī daļa faktoru atšķiras, cita starpā, piemēram, tērauda kvalitāte un biezums, mehānismu izmērs un virsmas apstrāde, izmeklēšanā noskaidroja, ka visiem iepriekšējā apsvērumā definētajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un to lietojums ir vienāds. Tāpēc pašreizējās antidempinga procedūras nolūkos visi attiecīgā ražojuma veidi uzskatāmi par vienu ražojumu.

4.3.   Līdzīgais ražojums

| (14) | Attiecīgajam ražojumam un piespiešanas mehānismiem, ko ražo un pārdod ĶTR un Irānas vietējā tirgū, nekonstatēja nekādas atšķirības, Irānu izmantoja kā analogu valsti, lai noteiktu ražojuma normālo vērtību attiecībā uz importu no ĶTR. Minētajiem piespiešanas mehānismiem patiesi ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums kā tiem, ko no ĶTR eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgajam ražojumam un piespiešanas mehānismiem, ko ražo un pārdod ĶTR un Irānas vietējā tirgū, nekonstatēja nekādas atšķirības, Irānu izmantoja kā analogu valsti, lai noteiktu ražojuma normālo vērtību attiecībā uz importu no ĶTR. Minētajiem piespiešanas mehānismiem patiesi ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums kā tiem, ko no ĶTR eksportē uz Kopienu.

| (15) | Atšķirības netika konstatētas arī tiem piespiešanas mehānismiem, kurus ražo Kopienas ražošanas nozare un ko pārdod Kopienas tirgū, un tiem, kurus importē no ĶTR. Abiem ražojumiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības un lietojums. |
| --- | --- |

(15)

Atšķirības netika konstatētas arī tiem piespiešanas mehānismiem, kurus ražo Kopienas ražošanas nozare un ko pārdod Kopienas tirgū, un tiem, kurus importē no ĶTR. Abiem ražojumiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības un lietojums.

| (16) | Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

B.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (17) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Īss šo kritēriju kopsavilkums sniegts īsumā un tikai informatīvos nolūkos:






  — | lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(17)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Īss šo kritēriju kopsavilkums sniegts īsumā un tikai informatīvos nolūkos:

—

lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kas tiek izmantots visām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kas tiek izmantots visām vajadzībām,

| — | nav ievērojamu kropļojumu, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, |
| --- | --- |

—

nav ievērojamu kropļojumu, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas,

| — | tiesību akti par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, |
| --- | --- |

—

tiesību akti par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,

| — | valūtas pārrēķini tiek izdarīti pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas pārrēķini tiek izdarīti pēc tirgus kursa.

| (18) | Četri ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(18)

Četri ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu.

| (19) | Tomēr trīs no šiem ražotājiem eksportētājiem atsauca savu sadarbību pirms pārbaudes apmeklējuma. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr trīs no šiem ražotājiem eksportētājiem atsauca savu sadarbību pirms pārbaudes apmeklējuma. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

| (20) | Attiecībā uz pēdējo ražotāju eksportētāju Komisija pieprasīja un šajā uzņēmumā pārbaudīja visu TER iesniegumā ietverto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu pārbaudīt. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz pēdējo ražotāju eksportētāju Komisija pieprasīja un šajā uzņēmumā pārbaudīja visu TER iesniegumā ietverto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu pārbaudīt.

| (21) | Izmeklēšanā atklāja, ka TER prasība bija jānoraida. Uzņēmuma pārbaudē attiecībā uz ikvienu no pieciem kritērijiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu atklājās, ka uzņēmums neatbilst iepriekšminētā otrā un trešā kritērija prasībām. Turklāt nebija iespējams izdarīt secinājumus par pirmo kritēriju. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā atklāja, ka TER prasība bija jānoraida. Uzņēmuma pārbaudē attiecībā uz ikvienu no pieciem kritērijiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu atklājās, ka uzņēmums neatbilst iepriekšminētā otrā un trešā kritērija prasībām. Turklāt nebija iespējams izdarīt secinājumus par pirmo kritēriju.

| (22) | Attiecībā uz otro kritēriju nevarēja secināt, ka uzņēmumam ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kas tiek izmantots visām vajadzībām. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz otro kritēriju nevarēja secināt, ka uzņēmumam ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kas tiek izmantots visām vajadzībām.

| (23) | Attiecībā uz trešo kritēriju uzņēmums nevarēja iesniegt klātpievienotos dokumentus un visaptverošu skaidrojumu par uzņēmuma privatizāciju un aktīvu pārvērtēšanu. Ņemot to vērā, uzņēmums nepierādīja, ka no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, nav saglabājušies kropļojumi. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz trešo kritēriju uzņēmums nevarēja iesniegt klātpievienotos dokumentus un visaptverošu skaidrojumu par uzņēmuma privatizāciju un aktīvu pārvērtēšanu. Ņemot to vērā, uzņēmums nepierādīja, ka no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, nav saglabājušies kropļojumi.

| (24) | Nekas netika secināts par pirmo kritēriju, šaubu par iespējamo valsts iejaukšanos attiecībā uz darba līgumu apstiprināšanu, kā arī neiespējamības pierādīt, vai visas izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, dēļ. Tomēr, ņemot vērā secinājumus par otro un trešo kritēriju, šajā sakarā lēmuma pieņemšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(24)

Nekas netika secināts par pirmo kritēriju, šaubu par iespējamo valsts iejaukšanos attiecībā uz darba līgumu apstiprināšanu, kā arī neiespējamības pierādīt, vai visas izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, dēļ. Tomēr, ņemot vērā secinājumus par otro un trešo kritēriju, šajā sakarā lēmuma pieņemšana nav nepieciešama.

| (25) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt komentārus par iepriekš minētajiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt komentārus par iepriekš minētajiem konstatējumiem.

2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (26) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu spēj pierādīt, ka to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, ka valūtas kursa izmaiņas tiek veiktas, ievērojot tirgus kursu, un ka iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai notiktu pasākumu apiešana, ja eksportētājiem tiek noteiktas citas maksājumu likmes. |
| --- | --- |

(26)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu spēj pierādīt, ka to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, ka valūtas kursa izmaiņas tiek veiktas, ievērojot tirgus kursu, un ka iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai notiktu pasākumu apiešana, ja eksportētājiem tiek noteiktas citas maksājumu likmes.

| (27) | Ražotājs eksportētājs, kuram nevarēja piešķirt TER, pieprasīja AR arī tad, ja tam nepiešķīra TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka uzņēmums atbilst visām AR prasībām, kas noteiktas pamatregulas 9. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(27)

Ražotājs eksportētājs, kuram nevarēja piešķirt TER, pieprasīja AR arī tad, ja tam nepiešķīra TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka uzņēmums atbilst visām AR prasībām, kas noteiktas pamatregulas 9. panta 5. punktā.

| (28) | Vēl viens ražotājs eksportētājs, kas nepieprasīja TER, pieprasīja tikai AR. Šis uzņēmums izmeklēšanas periodā, izmantojot saistītus uzņēmumus, veica pārdevumus neatkarīgiem pircējiem Kopienā un sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka tas atbilst visām AR prasībām, kas noteiktas pamatregulas 9. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(28)

Vēl viens ražotājs eksportētājs, kas nepieprasīja TER, pieprasīja tikai AR. Šis uzņēmums izmeklēšanas periodā, izmantojot saistītus uzņēmumus, veica pārdevumus neatkarīgiem pircējiem Kopienā un sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka tas atbilst visām AR prasībām, kas noteiktas pamatregulas 9. panta 5. punktā.

| (29) | Tāpēc secināja, ka AR jāpiešķir šādiem diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem:






  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery, |
| --- | --- | --- |

(29)

Tāpēc secināja, ka AR jāpiešķir šādiem diviem ĶTR ražotājiem eksportētājiem:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery,

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

3.   Normālā vērtība

| (30) | Vienīgais uzņēmums eksportētājs, kas pieprasīja tikai AR, noteiktajā termiņā neiesniedza visaptverošu un pilnībā pamatotu, aizpildītu eksportētāju anketu. Ņemot vērā iepriekš minēto, dempinga starpības noteikšana nebija iespējama, tāpēc bija jāuzskata, ka uzņēmums izmeklēšanā nesadarbojas. |
| --- | --- |

(30)

Vienīgais uzņēmums eksportētājs, kas pieprasīja tikai AR, noteiktajā termiņā neiesniedza visaptverošu un pilnībā pamatotu, aizpildītu eksportētāju anketu. Ņemot vērā iepriekš minēto, dempinga starpības noteikšana nebija iespējama, tāpēc bija jāuzskata, ka uzņēmums izmeklēšanā nesadarbojas.

3.1.   Normālās vērtības noteikšana visiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER

a)   Analogā valsts

| (31) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz analogās valsts cenām vai salikto vērtību. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz analogās valsts cenām vai salikto vērtību.

| (32) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paredzēja izmantot Indiju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas izteikt komentārus par analogās valsts izvēli. |
| --- | --- |

(32)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paredzēja izmantot Indiju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas izteikt komentārus par analogās valsts izvēli.

| (33) | Viens lietotājs, viens eksportētājs, kurš sadarbojās, un viens ražotājs, kurš nesadarbojās, noraidīja šo priekšlikumu. Galvenie argumenti, ko tie minēja pret Indiju kā analogo valsti, bija šādi:






  — | ir neliels skaits Indijas ražotāju, kā arī Indijas vietējā tirgū nav konkurences, |
| --- | --- | --- |

(33)

Viens lietotājs, viens eksportētājs, kurš sadarbojās, un viens ražotājs, kurš nesadarbojās, noraidīja šo priekšlikumu. Galvenie argumenti, ko tie minēja pret Indiju kā analogo valsti, bija šādi:

—

ir neliels skaits Indijas ražotāju, kā arī Indijas vietējā tirgū nav konkurences,

| — | Indijā ražo tikai vietējam tirgum nevis eksportam, |
| --- | --- |

—

Indijā ražo tikai vietējam tirgum nevis eksportam,

| — | produkcijai Indijā ir atšķirīgas specifikācijas, līdz ar to arī ražošanas process atšķiras, |
| --- | --- |

—

produkcijai Indijā ir atšķirīgas specifikācijas, līdz ar to arī ražošanas process atšķiras,

| — | Indijas ražošanas apjoms ir neliels salīdzinājumā ar ĶTR ražošanas apjomu, |
| --- | --- |

—

Indijas ražošanas apjoms ir neliels salīdzinājumā ar ĶTR ražošanas apjomu,

| — | Indijā saražotā produkcija nav stabila daudzuma un kvalitātes ziņā. |
| --- | --- |

—

Indijā saražotā produkcija nav stabila daudzuma un kvalitātes ziņā.

| (34) | Tomēr ieinteresētās personas nevarēja ieteikt atbilstošāku alternatīvu, kā arī nevarēja sniegt sīkāku informāciju vai pamatot apgalvojumu, ka Indija nav piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(34)

Tomēr ieinteresētās personas nevarēja ieteikt atbilstošāku alternatīvu, kā arī nevarēja sniegt sīkāku informāciju vai pamatot apgalvojumu, ka Indija nav piemērota analogā valsts.

| (35) | Tāpēc Komisija meklēja sadarbību arī citās zināmās potenciālās analogajās valstīs, piemēram, Turcijā, Dienvidāfrikā, Irānā un Taizemē. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc Komisija meklēja sadarbību arī citās zināmās potenciālās analogajās valstīs, piemēram, Turcijā, Dienvidāfrikā, Irānā un Taizemē.

| (36) | Tomēr tā atklāja, ka no iepriekšējā apsvērumā minētajām valstīm piespiešanas mehānismus pašlaik ražo tikai ļoti nedaudzi Indijas un Irānas ražotāji. Turklāt nav iespējama pilnīga sadarbība ar Indiju, bet ražotājs Irānā pilnībā piekrita sadarboties ar Komisiju. |
| --- | --- |

(36)

Tomēr tā atklāja, ka no iepriekšējā apsvērumā minētajām valstīm piespiešanas mehānismus pašlaik ražo tikai ļoti nedaudzi Indijas un Irānas ražotāji. Turklāt nav iespējama pilnīga sadarbība ar Indiju, bet ražotājs Irānā pilnībā piekrita sadarboties ar Komisiju.

| (37) | Atbildes analīze atklāja, ka Irānā ir viens ražotājs un šis ražotājs realizē preci vietējā tirgū. Turklāt tika konstatēts, ka Irānas tirgū ir ievērojams ĶTR ražojumu imports. Tādējādi ir skaidrs, ka Irānas un Ķīnas produkti konkurē Irānas tirgū. |
| --- | --- |

(37)

Atbildes analīze atklāja, ka Irānā ir viens ražotājs un šis ražotājs realizē preci vietējā tirgū. Turklāt tika konstatēts, ka Irānas tirgū ir ievērojams ĶTR ražojumu imports. Tādējādi ir skaidrs, ka Irānas un Ķīnas produkti konkurē Irānas tirgū.

| (38) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka Irāna ir vispiemērotākā un vispamatotākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka Irāna ir vispiemērotākā un vispamatotākā analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

b)   Normālās vērtības noteikšana analogajā valstī

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz visām cenām, kas par ražojumu veidiem, kuri ir salīdzināmi ar ražotāja veiktajiem darījumiem Irānā, tika fiksēti kā tādi, kuri veikti parastās tirdzniecības operācijās, tika maksātas vai bija maksājamas Irānas vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz visām cenām, kas par ražojumu veidiem, kuri ir salīdzināmi ar ražotāja veiktajiem darījumiem Irānā, tika fiksēti kā tādi, kuri veikti parastās tirdzniecības operācijās, tika maksātas vai bija maksājamas Irānas vietējā tirgū.

| (40) | Rezultātā par normālo vērtību noteica svērto vidējo tirdzniecības cenu vietējā tirgū, ko Irānas ražotājs, kas piekrita sadarboties, noteica nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(40)

Rezultātā par normālo vērtību noteica svērto vidējo tirdzniecības cenu vietējā tirgū, ko Irānas ražotājs, kas piekrita sadarboties, noteica nesaistītiem pircējiem.

4.   Eksporta cenas

| (41) | Tam eksportētājam, kuram piešķirts AR, eksporta pārdošanas darījumi Kopienā, kas tika veikti ar saistītiem uzņēmumiem ārpus Kopienas, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Kopienā. |
| --- | --- |

(41)

Tam eksportētājam, kuram piešķirts AR, eksporta pārdošanas darījumi Kopienā, kas tika veikti ar saistītiem uzņēmumiem ārpus Kopienas, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Kopienā.

| (42) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(42)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

5.   Salīdzinājums

| (43) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu tajā pašā tirdzniecības posmā. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, kas saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(43)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu tajā pašā tirdzniecības posmā. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, kas saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.

| (44) | Tāpēc tika veiktas korekcijas atšķirībām transporta izmaksās, apdrošināšanas izmaksās, apstrādē, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas maksās un importa maksājumos, ka arī pēcpārdošanas izmaksās (garantijas izmaksās). Korekcijas tika veiktas arī tur, kur eksporta tirdzniecība tika veikta ar saistīta uzņēmuma palīdzību, kurš atrodas valstī, kas nav attiecīgā valsts vai Kopiena, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc tika veiktas korekcijas atšķirībām transporta izmaksās, apdrošināšanas izmaksās, apstrādē, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas maksās un importa maksājumos, ka arī pēcpārdošanas izmaksās (garantijas izmaksās). Korekcijas tika veiktas arī tur, kur eksporta tirdzniecība tika veikta ar saistīta uzņēmuma palīdzību, kurš atrodas valstī, kas nav attiecīgā valsts vai Kopiena, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.

6.   Dempinga starpība

6.1.   Ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu uzņēmumam, kam bija piešķirts atsevišķs režīms, ikviena uz Kopienu eksportētā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu uzņēmumam, kam bija piešķirts atsevišķs režīms, ikviena uz Kopienu eksportētā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (46) | Provizoriskā svērtā vidējā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas ir šāda:







  — | Dongguan Nanzha Leco Stationary | 33,4 %. |
| --- | --- | --- | --- |

(46)

Provizoriskā svērtā vidējā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas ir šāda:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationary

33,4 %.

6.2.   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (47) | Lai aprēķinātu valsts mēroga vienoto dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šai sakarā jāatgādina, ka trīs no četriem uzņēmumiem, kas sākotnēji pieteicās TER, atsauca savu sadarbību, izņemot vienu uzņēmumu, kas pieteicās tikai AR, bet tas tiek uzskatīts par uzņēmumu, kas nesadarbojās; neviens cits ĶTR ražotājs eksportētājs nesadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Lai aprēķinātu valsts mēroga vienoto dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šai sakarā jāatgādina, ka trīs no četriem uzņēmumiem, kas sākotnēji pieteicās TER, atsauca savu sadarbību, izņemot vienu uzņēmumu, kas pieteicās tikai AR, bet tas tiek uzskatīts par uzņēmumu, kas nesadarbojās; neviens cits ĶTR ražotājs eksportētājs nesadarbojās.

| (48) | Ņemot vērā, ka eksportētāji, kuriem nav piešķirts ne TER, ne AR, arī nesadarbojās, aprēķins balstījās uz pieejamajiem faktiem. Tātad valsts mēroga vienoto dempinga starpību aprēķināja, balstoties uz visreprezentatīvāko PKN, ko no ĶTR eksportēja tie eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER vai AR. Tad eksporta cena tika salīdzināta ar analogai valstij noteikto normālu vērtību. Lai tas patiesi būtu taisnīgs salīdzinājums, Komisija ieguva papildu tirgus informāciju, lai noteiktu citu ražotāju eksportētāju importa cenas. Šīs pārbaudes laikā netika iegūta informācija, kas apstiprinātu, ka aprēķini nebūtu bijuši taisnīgi un pamatoti. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā, ka eksportētāji, kuriem nav piešķirts ne TER, ne AR, arī nesadarbojās, aprēķins balstījās uz pieejamajiem faktiem. Tātad valsts mēroga vienoto dempinga starpību aprēķināja, balstoties uz visreprezentatīvāko PKN, ko no ĶTR eksportēja tie eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER vai AR. Tad eksporta cena tika salīdzināta ar analogai valstij noteikto normālu vērtību. Lai tas patiesi būtu taisnīgs salīdzinājums, Komisija ieguva papildu tirgus informāciju, lai noteiktu citu ražotāju eksportētāju importa cenas. Šīs pārbaudes laikā netika iegūta informācija, kas apstiprinātu, ka aprēķini nebūtu bijuši taisnīgi un pamatoti.

| (49) | Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 48,1 % apmērā no CIF cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

(49)

Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 48,1 % apmērā no CIF cenas uz Kopienas robežas.

| (50) | Šo robežu piemēro visiem ražotājiem, kuriem netika piešķirts AR. |
| --- | --- |

(50)

Šo robežu piemēro visiem ražotājiem, kuriem netika piešķirts AR.

C.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas ražošanas apjoms

| (51) | Izmeklēšanā atklājās, ka izmeklēšanas periodā Kopienā PM ražoja šādi ražotāji: trīs Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, divi citi ražotāji, kas atbalstīja sūdzību un kas izmeklēšanas gaitā pilnībā sadarbojās ar Komisiju, un Esselte, kas vienīgais ražoja PM lietošanai savām vajadzībām. |
| --- | --- |

(51)

Izmeklēšanā atklājās, ka izmeklēšanas periodā Kopienā PM ražoja šādi ražotāji: trīs Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, divi citi ražotāji, kas atbalstīja sūdzību un kas izmeklēšanas gaitā pilnībā sadarbojās ar Komisiju, un Esselte, kas vienīgais ražoja PM lietošanai savām vajadzībām.

| (52) | Cits uzņēmums izmeklēšanas periodā piespiešanas mehānismus ražoja un importēja tikai lietošanai savām vajadzībām. Tomēr izmeklēšanas periodā tas apturēja ražošanu. Uzņēmums iesniedza Kopienas ražotājiem paredzēto anketu, kā arī datus par savu produkciju. |
| --- | --- |

(52)

Cits uzņēmums izmeklēšanas periodā piespiešanas mehānismus ražoja un importēja tikai lietošanai savām vajadzībām. Tomēr izmeklēšanas periodā tas apturēja ražošanu. Uzņēmums iesniedza Kopienas ražotājiem paredzēto anketu, kā arī datus par savu produkciju.

| (53) | Vēl viens ražotājs, kas atbalstīja sūdzību ar vēstuli, aplūkojamajā periodā neražoja attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(53)

Vēl viens ražotājs, kas atbalstīja sūdzību ar vēstuli, aplūkojamajā periodā neražoja attiecīgo ražojumu.

| (54) | Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka daži citi uzņēmumi, kaut arī ierobežotos daudzumos, izmeklēšanas periodā tomēr ražoja attiecīgo ražojumu. Šie uzņēmumi par sevi neziņoja, kā arī nesniedza savus ražošanas rādītājus izmeklēšanas kontekstā. Šie daudzumi provizoriski netika iekļauti Kopienas produkcijā. |
| --- | --- |

(54)

Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka daži citi uzņēmumi, kaut arī ierobežotos daudzumos, izmeklēšanas periodā tomēr ražoja attiecīgo ražojumu. Šie uzņēmumi par sevi neziņoja, kā arī nesniedza savus ražošanas rādītājus izmeklēšanas kontekstā. Šie daudzumi provizoriski netika iekļauti Kopienas produkcijā.

| (55) | Tika konstatēts, ka viens no ražotājiem, kas sadarbojās un atbalstīja sūdzību, arī attiecīgo ražojumu importēja no ĶTR. Iekams šī ražotāja EK pārdošanas apjomu lielākā daļa aplūkojamajā periodā tika ražota Kopienā, atklājās, ka apmēram 25 % no Kopienas pārdošanas apjomiem tika iegādāti no ĶTR. Tas veidoja apmēram 39 % no tā kopējās produkcijas. |
| --- | --- |

(55)

Tika konstatēts, ka viens no ražotājiem, kas sadarbojās un atbalstīja sūdzību, arī attiecīgo ražojumu importēja no ĶTR. Iekams šī ražotāja EK pārdošanas apjomu lielākā daļa aplūkojamajā periodā tika ražota Kopienā, atklājās, ka apmēram 25 % no Kopienas pārdošanas apjomiem tika iegādāti no ĶTR. Tas veidoja apmēram 39 % no tā kopējās produkcijas.

| (56) | Kaut gan tā ir salīdzinoši nozīmīga uzņēmuma darbības daļa, tika konstatēts, ka šī importa daļa tika veidota kā pašaizsardzība pret importa dempingu par zemām cenām no ĶTR. Patiesi, jau aplūkojamā perioda sākumā, kad ražotājs saprata, ka tas nevar pilnā apmērā konkurēt ar lēto importu par dempinga cenām no ĶTR, tas nolēma nosūtīt savas vecās iekārtas uz Ķīnu un veidot kopuzņēmumu ar ražotāju Ķīnā. Šī Kopienas ražotāja iesniegto finanšu datu pārbaude par aplūkojamo periodu uzrādīja, ka tas pārdeva ĶTR PM, lai atgūtu kaut nedaudz no lielajiem zaudējumiem, kas radās no pašu ražoto ražojumu tirdzniecības Kopienas tirgū. Importētie ĶTR PM noteikti ir ļāvuši uzņēmumam izdzīvot līdz šim brīdim. |
| --- | --- |

(56)

Kaut gan tā ir salīdzinoši nozīmīga uzņēmuma darbības daļa, tika konstatēts, ka šī importa daļa tika veidota kā pašaizsardzība pret importa dempingu par zemām cenām no ĶTR. Patiesi, jau aplūkojamā perioda sākumā, kad ražotājs saprata, ka tas nevar pilnā apmērā konkurēt ar lēto importu par dempinga cenām no ĶTR, tas nolēma nosūtīt savas vecās iekārtas uz Ķīnu un veidot kopuzņēmumu ar ražotāju Ķīnā. Šī Kopienas ražotāja iesniegto finanšu datu pārbaude par aplūkojamo periodu uzrādīja, ka tas pārdeva ĶTR PM, lai atgūtu kaut nedaudz no lielajiem zaudējumiem, kas radās no pašu ražoto ražojumu tirdzniecības Kopienas tirgū. Importētie ĶTR PM noteikti ir ļāvuši uzņēmumam izdzīvot līdz šim brīdim.

| (57) | Tika arī konstatēts, ka šī uzņēmuma pamatdarbība notiek Kopienā, un tā darbība skaidri liecina par raksturu, kāds piemīt Kopienas ražotājam. Šī uzņēmuma sadarbība rāda, ka tam ir līdzīga izturēšanās un intereses kā citiem izmeklēšanā iesaistītajiem sūdzības iesniedzējiem. Tāpēc uzskata, ka šī ražotāja produkcija ir jāiekļauj Kopienas ražošanas definīcijā. |
| --- | --- |

(57)

Tika arī konstatēts, ka šī uzņēmuma pamatdarbība notiek Kopienā, un tā darbība skaidri liecina par raksturu, kāds piemīt Kopienas ražotājam. Šī uzņēmuma sadarbība rāda, ka tam ir līdzīga izturēšanās un intereses kā citiem izmeklēšanā iesaistītajiem sūdzības iesniedzējiem. Tāpēc uzskata, ka šī ražotāja produkcija ir jāiekļauj Kopienas ražošanas definīcijā.

| (58) | Tādējādi Kopienas ražošanas apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta mērķiem ir provizoriski aprēķināts, datiem par viena papildu ražotāja saražoto pievienojot piecu to Kopienas ražotāju produkciju, kas sadarbojās un atbalstīja sūdzību. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi Kopienas ražošanas apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta mērķiem ir provizoriski aprēķināts, datiem par viena papildu ražotāja saražoto pievienojot piecu to Kopienas ražotāju produkciju, kas sadarbojās un atbalstīja sūdzību.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (59) | Tika noteikts, ka to piecu Kopienas ražotāju, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā un atbalstīja sūdzību, produkcija izmeklēšanas periodā bija apmēram 220 miljoni vienību. Tas ir vairāk nekā 90 % no Kopienas ražošanas kopapjoma. Tādējādi šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu atbilst Kopienas ražošanas nozares definīcijai. |
| --- | --- |

(59)

Tika noteikts, ka to piecu Kopienas ražotāju, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā un atbalstīja sūdzību, produkcija izmeklēšanas periodā bija apmēram 220 miljoni vienību. Tas ir vairāk nekā 90 % no Kopienas ražošanas kopapjoma. Tādējādi šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu atbilst Kopienas ražošanas nozares definīcijai.

| (60) | Jānorāda, ka, pat tad, ja ražotājs, kas importē ĶTR PM, netika iekļauts Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozarē, pārējie ražotāji joprojām veido nozīmīgu Kopienas ražošanas kopapjoma daļu saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(60)

Jānorāda, ka, pat tad, ja ražotājs, kas importē ĶTR PM, netika iekļauts Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozarē, pārējie ražotāji joprojām veido nozīmīgu Kopienas ražošanas kopapjoma daļu saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu.

3.   Kopienas patēriņš

| (61) | Patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz zināmu ražotāju tirdzniecības apjomu nesaistītiem klientiem Kopienā un importu no trešām valstīm. Kopienas ražotāju tirdzniecības apjomi lielā mērā tika balstīti uz to iesniegto anketu atbildēm uz jautājumiem. Tomēr importa apjoms bija jābalsta uz sūdzību niecīgā sadarbības līmeņa no ĶTR ražotāju eksportētāju puses dēļ un tādēļ, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati nebija pietiekami specifiski. Patiesi, piespiešanas mehānismu KN kods ietver arī gredzenveida stiprinājumu mehānismus un tiek mērīts tikai tonnās, ne vienībās. |
| --- | --- |

(61)

Patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz zināmu ražotāju tirdzniecības apjomu nesaistītiem klientiem Kopienā un importu no trešām valstīm. Kopienas ražotāju tirdzniecības apjomi lielā mērā tika balstīti uz to iesniegto anketu atbildēm uz jautājumiem. Tomēr importa apjoms bija jābalsta uz sūdzību niecīgā sadarbības līmeņa no ĶTR ražotāju eksportētāju puses dēļ un tādēļ, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati nebija pietiekami specifiski. Patiesi, piespiešanas mehānismu KN kods ietver arī gredzenveida stiprinājumu mehānismus un tiek mērīts tikai tonnās, ne vienībās.

| (62) | Tabulā redzams, ka attiecīgā ražojuma pieprasījums Kopienā aplūkojamajā periodā ir ievērojami palielinājies.
  1. tabula









  Gabali (tūkst.) | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš | 301 440 | 301 990 | 337 300 | 399 670 |
| Rādītājs | 100 | 100 | 112 | 132 |

(62)

Tabulā redzams, ka attiecīgā ražojuma pieprasījums Kopienā aplūkojamajā periodā ir ievērojami palielinājies.

1. tabula

Gabali (tūkst.)

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Patēriņš

301 440

301 990

337 300

399 670

Rādītājs

100

100

112

132

| (63) | Nozīmīgākais kāpums notika laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, kad patēriņš pieauga par 18 % jeb par vairāk nekā 62 miljoniem vienību. Kopienas ražošanas nozare kāpināja savu tirdzniecības apjomu par 8 % jeb par 14 miljoniem vienību. Tajā pašā periodā imports no Ķīnas pieauga par 29 % jeb par 48 miljoniem vienību. |
| --- | --- |

(63)

Nozīmīgākais kāpums notika laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, kad patēriņš pieauga par 18 % jeb par vairāk nekā 62 miljoniem vienību. Kopienas ražošanas nozare kāpināja savu tirdzniecības apjomu par 8 % jeb par 14 miljoniem vienību. Tajā pašā periodā imports no Ķīnas pieauga par 29 % jeb par 48 miljoniem vienību.

4.   ĶTR imports Kopienā

4.1.   Attiecīgā importa apjoms, tirgus daļa un vidējā cena

a)   Importa apjoms un tirgus daļa

| (64) | Kā norādīts 61. apsvērumā iepriekš, ĶTR importa apjomu noteica, pamatojoties uz sūdzībā ietvertajiem datiem. Šos datus tomēr salīdzināja ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem un ar tāda eksporta datiem, kurus pārbaudīja tāda lielākā ĶTR eksportētāja telpās, kas veidoja vairāk nekā 65 % no ĶTR eksporta kopapjoma un kas sadarbojās izmeklēšanā. Abi avoti apstiprināja, ka apjoma dinamika bija salīdzināma ar sūdzībā ietverto dinamiku. |
| --- | --- |

(64)

Kā norādīts 61. apsvērumā iepriekš, ĶTR importa apjomu noteica, pamatojoties uz sūdzībā ietvertajiem datiem. Šos datus tomēr salīdzināja ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem un ar tāda eksporta datiem, kurus pārbaudīja tāda lielākā ĶTR eksportētāja telpās, kas veidoja vairāk nekā 65 % no ĶTR eksporta kopapjoma un kas sadarbojās izmeklēšanā. Abi avoti apstiprināja, ka apjoma dinamika bija salīdzināma ar sūdzībā ietverto dinamiku.

| (65) | Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir šāda.
  2. tabula









  Importa apjomi (tūkst. gab.) | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No ĶTR | 135 000 | 130 000 | 166 000 | 214 000 |
| Rādītājs | 100 | 96 | 123 | 159 |

(65)

Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir šāda.

2. tabula

Importa apjomi (tūkst. gab.)

2001.

2002.

2003.

IP

No ĶTR

135 000

130 000

166 000

214 000

Rādītājs

100

96

123

159

| Importa tirgus daļas | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No ĶTR | 44,8 % | 43,1 % | 49,2 % | 53,6 % |
| Rādītājs | 100 | 96 | 110 | 120 |

Importa tirgus daļas

2001.

2002.

2003.

IP

No ĶTR

44,8 %

43,1 %

49,2 %

53,6 %

Rādītājs

100

96

110

120

| (66) | Kā redzams 1. tabulā, piespiešanas mehānismu patēriņš Kopienā palielinājās par 32 % jeb par 98 miljoniem vienību aplūkojamajā periodā. Pa šo laiku imports no attiecīgās valsts ir palielinājies par apmēram 59 %, proti, kāpinājums par 79 miljoniem vienību. Tādējādi aplūkojamajā periodā tirgus daļa ir pieaugusi no 44,8 % līdz 53,6 %. Tas nozīmē, ka tirgus daļa palielinājās par 8,8 procentu punktiem. Jāatzīmē, ka nozīmīgākais ĶTR ražotāju eksportētāju importa un tirgus daļas kāpums notika laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad imports par dempinga cenām palielinājās par 48 miljoniem vienību un tirgus daļa – par 4,4 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(66)

Kā redzams 1. tabulā, piespiešanas mehānismu patēriņš Kopienā palielinājās par 32 % jeb par 98 miljoniem vienību aplūkojamajā periodā. Pa šo laiku imports no attiecīgās valsts ir palielinājies par apmēram 59 %, proti, kāpinājums par 79 miljoniem vienību. Tādējādi aplūkojamajā periodā tirgus daļa ir pieaugusi no 44,8 % līdz 53,6 %. Tas nozīmē, ka tirgus daļa palielinājās par 8,8 procentu punktiem. Jāatzīmē, ka nozīmīgākais ĶTR ražotāju eksportētāju importa un tirgus daļas kāpums notika laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad imports par dempinga cenām palielinājās par 48 miljoniem vienību un tirgus daļa – par 4,4 procentu punktiem.

b)   Importa cenas un cenu samazinājums

| (67) | Tabulā redzams, kā vidējās importa cenas no ĶTR attīstījās aplūkojamajā periodā. Importa cenas samazinājās no EUR 120 par vienu tūkstoti PM 2001. gadā līdz EUR 107 izmeklēšanas periodā. Pie 20 % kāpuma patēriņā importa cenu līmenis 2003. gadā bija tik zems, ka varēja palielināties par 11 % laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr cenu līmenis ir krietni zemāks par Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni. Kopumā importa par dempinga cenām cenu samazinājums aplūkojamajā periodā bija 11 %. |
| --- | --- |

(67)

Tabulā redzams, kā vidējās importa cenas no ĶTR attīstījās aplūkojamajā periodā. Importa cenas samazinājās no EUR 120 par vienu tūkstoti PM 2001. gadā līdz EUR 107 izmeklēšanas periodā. Pie 20 % kāpuma patēriņā importa cenu līmenis 2003. gadā bija tik zems, ka varēja palielināties par 11 % laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr cenu līmenis ir krietni zemāks par Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni. Kopumā importa par dempinga cenām cenu samazinājums aplūkojamajā periodā bija 11 %.

| (68) | Izmeklēšanas periodā Kopienas tirgū tika veikts Kopienas ražotāju un ĶTR eksportētāju pārdošanas cenu salīdzinājums. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un cenu atlaides un pielāgotas visas izmaksas pēc ievešanas. Kopienas ražošanas nozares cenas koriģēja atbilstoši ražotāja cenām un importa cenas bija CIF cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

(68)

Izmeklēšanas periodā Kopienas tirgū tika veikts Kopienas ražotāju un ĶTR eksportētāju pārdošanas cenu salīdzinājums. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un cenu atlaides un pielāgotas visas izmaksas pēc ievešanas. Kopienas ražošanas nozares cenas koriģēja atbilstoši ražotāja cenām un importa cenas bija CIF cenas uz Kopienas robežas.

| (69) | Salīdzinājums parādīja, ka aplūkojamajā periodā ĶTR PM tika importēts Kopienā par cenām, kas ievērojami pazemina Kopienas ražošanas nozares cenas. Izsakot procentos no Kopienas cenām, cenu samazinājuma robeža bija 24,3 %. No šā cenu dempinga līmeņa un Kopienas ražošanas nozares cenu izmaiņām, kā arī tās rentabilitātes, kas paskaidrota turpmāk tekstā, ir skaidrs, ka attiecīgajā periodā jau ir noticis ievērojams cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(69)

Salīdzinājums parādīja, ka aplūkojamajā periodā ĶTR PM tika importēts Kopienā par cenām, kas ievērojami pazemina Kopienas ražošanas nozares cenas. Izsakot procentos no Kopienas cenām, cenu samazinājuma robeža bija 24,3 %. No šā cenu dempinga līmeņa un Kopienas ražošanas nozares cenu izmaiņām, kā arī tās rentabilitātes, kas paskaidrota turpmāk tekstā, ir skaidrs, ka attiecīgajā periodā jau ir noticis ievērojams cenu samazinājums.

5.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija

| (70) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējumu, kuriem bija saistība ar situāciju nozarē attiecīgajam periodam, proti, no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējumu, kuriem bija saistība ar situāciju nozarē attiecīgajam periodam, proti, no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam.

| (71) | Turpmāk sniegtie Kopienas dati ir piecu sadarboties piekritušo Kopienas ražotāju sniegtās informācijas apkopojums. |
| --- | --- |

(71)

Turpmāk sniegtie Kopienas dati ir piecu sadarboties piekritušo Kopienas ražotāju sniegtās informācijas apkopojums.

5.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (72) | Ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika ir šāda.
  4. tabula









  2001. gada rādītāji = 100 | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tūkst. vienību) | 225 065 | 222 036 | 221 472 | 219 990 |
| Ražošanas rādītājs (2001 = 100) | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Ražošanas jauda (vienībās) | 454 423 | 439 504 | 488 387 | 490 172 |
| Ražošanas jaudas rādītājs | 100 | 97 | 107 | 108 |
| Ražošanas jaudas izmantojums % | 50 % | 51 % | 45 % | 45 % |
| Jaudas izmantojuma rādītājs % | 100 | 102 | 92 | 91 |

(72)

Ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika ir šāda.

4. tabula

2001. gada rādītāji = 100

2001.

2002.

2003.

IP

Ražošanas apjoms (tūkst. vienību)

225 065

222 036

221 472

219 990

Ražošanas rādītājs (2001 = 100)

100

99

98

98

Ražošanas jauda (vienībās)

454 423

439 504

488 387

490 172

Ražošanas jaudas rādītājs

100

97

107

108

Ražošanas jaudas izmantojums %

50 %

51 %

45 %

45 %

Jaudas izmantojuma rādītājs %

100

102

92

91

| (73) | Neskatoties uz aizvien pieaugošo pieprasījumu, Kopienas ražošanas nozares produkcija aplūkojamajā periodā nedaudz samazinājās, tikai par 2 %. Ņemot vērā labās tirgus izredzes un aizvien pieaugošo patēriņu, tika veikti ieguldījumi, lai palielinātu Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudu. Tomēr nenozīmīgā ražošanas samazinājuma dēļ par 9 % samazinājās jaudas izmantojums. |
| --- | --- |

(73)

Neskatoties uz aizvien pieaugošo pieprasījumu, Kopienas ražošanas nozares produkcija aplūkojamajā periodā nedaudz samazinājās, tikai par 2 %. Ņemot vērā labās tirgus izredzes un aizvien pieaugošo patēriņu, tika veikti ieguldījumi, lai palielinātu Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudu. Tomēr nenozīmīgā ražošanas samazinājuma dēļ par 9 % samazinājās jaudas izmantojums.

5.2.   Krājumi

| (74) | Turpmāk minētie skaitļi atspoguļo krājumu apjomu katra perioda beigās.
  5. tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tūkst. gab.) | 11 750 | 8 242 | 15 201 | 15 236 |
| 2001. gada rādītājs = 100 | 100 | 70 | 129 | 130 |

(74)

Turpmāk minētie skaitļi atspoguļo krājumu apjomu katra perioda beigās.

5. tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Krājumi (tūkst. gab.)

11 750

8 242

15 201

15 236

2001. gada rādītājs = 100

100

70

129

130

| (75) | Izmeklēšanā atklājās, ka krājumi, ko Kopienas ražošanas nozare uztur, nav būtisks rādītājs Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācijas novērtējumam. Patiesi, Kopienas ražošanas nozare galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un aplūkojamajā periodā krājumu apjoms veidoja ierobežotu produkcijas daļu un apmēram 3 līdz 4 nedēļu piegādes. |
| --- | --- |

(75)

Izmeklēšanā atklājās, ka krājumi, ko Kopienas ražošanas nozare uztur, nav būtisks rādītājs Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācijas novērtējumam. Patiesi, Kopienas ražošanas nozare galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un aplūkojamajā periodā krājumu apjoms veidoja ierobežotu produkcijas daļu un apmēram 3 līdz 4 nedēļu piegādes.

5.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļas, vienības vidējās cenas Kopienā un pieaugums

| (76) | Turpmāk uzskaitītie skaitļi raksturo Kopienas ražošanas nozares pārdevumu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū.
  6. tabula









  2001. gada rādītāji 100 | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tūkst. gab.) | 166 440 | 171 990 | 171 300 | 185 670 |
| Rādītājs | 100 | 103 | 103 | 112 |
| Tirgus daļa | 55,1 % | 56,6 % | 50,7 % | 46,4 % |
| Rādītājs | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Vidējās pārdošanas cenas
  (EUR/tūkst. gab.) | 152 | 142 | 137 | 132 |
| Rādītājs | 100 | 93 | 90 | 87 |

(76)

Turpmāk uzskaitītie skaitļi raksturo Kopienas ražošanas nozares pārdevumu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū.

6. tabula

2001. gada rādītāji 100

2001.

2002.

2003.

IP

Pārdošanas apjoms (tūkst. gab.)

166 440

171 990

171 300

185 670

Rādītājs

100

103

103

112

Tirgus daļa

55,1 %

56,6 %

50,7 %

46,4 %

Rādītājs

100

103

92

84

Vidējās pārdošanas cenas

(EUR/tūkst. gab.)

152

142

137

132

Rādītājs

100

93

90

87

| (77) | Izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare savā ziņā varēja gūt labumu no patēriņa pieauguma, pārdošanas apjomus aplūkojamajā periodā palielinot par 12 % jeb par apmēram 19 miljoniem vienību. |
| --- | --- |

(77)

Izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare savā ziņā varēja gūt labumu no patēriņa pieauguma, pārdošanas apjomus aplūkojamajā periodā palielinot par 12 % jeb par apmēram 19 miljoniem vienību.

| (78) | Tomēr Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 55,1 % 2001. gadā līdz 46,4 % izmeklēšanas perioda beigās. Tas nozīmē 8,7 procentu punktu zaudējumu no tirgus daļas. Nozīmīgākais tirgus daļas samazinājums tika novērots laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Kopienas ražošanas nozares zaudēja 4,4 procentu punktus. |
| --- | --- |

(78)

Tomēr Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 55,1 % 2001. gadā līdz 46,4 % izmeklēšanas perioda beigās. Tas nozīmē 8,7 procentu punktu zaudējumu no tirgus daļas. Nozīmīgākais tirgus daļas samazinājums tika novērots laika posmā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad Kopienas ražošanas nozares zaudēja 4,4 procentu punktus.

| (79) | Tāpēc ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozare pilnībā neguva labumu no tirgus pieauguma. |
| --- | --- |

(79)

Tāpēc ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozare pilnībā neguva labumu no tirgus pieauguma.

| (80) | Iepriekšējā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja ievērojamu vidējās pārdošanas cenas samazinājumu (par 13 %), jo Kopienas tirgū bija aizvien lielāks importa dempings par zemām cenām. |
| --- | --- |

(80)

Iepriekšējā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja ievērojamu vidējās pārdošanas cenas samazinājumu (par 13 %), jo Kopienas tirgū bija aizvien lielāks importa dempings par zemām cenām.

5.4.   Rentabilitāte

| (81) | Turpmāk attēlotās rentabilitātes robežas ir noteiktas, izsakot Kopienas ražošanas nozares iegūtos finanšu rezultātus kā Kopienas tirgū sasniegtā apgrozījumu procentus.
  7. tabula









  Kopienas tirdzniecības rentabilitāte (RoT) | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma | – 13 % | – 17 % | – 19 % | – 26 % |
| — izmaiņas | | – 4 % | – 6 % | – 13 % |

(81)

Turpmāk attēlotās rentabilitātes robežas ir noteiktas, izsakot Kopienas ražošanas nozares iegūtos finanšu rezultātus kā Kopienas tirgū sasniegtā apgrozījumu procentus.

7. tabula

Kopienas tirdzniecības rentabilitāte (RoT)

2001.

2002.

2003.

IP

Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma

– 13 %

– 17 %

– 19 %

– 26 %

— izmaiņas

– 4 %

– 6 %

– 13 %

| (82) | Rentabilitāte bija negatīva visā aplūkojamajā periodā. Tomēr zaudējumu apmērs aizvien pieauga galvenokārt cenu samazinājuma dēļ. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare optimizēja savu ražošanu, lai konkurētu ar ĶTR importu un pielāgoja visus attiecīgā ražojuma iespējamos tehniskos parametrus, aplūkojamajā periodā zaudējumi aizvien pieauga. Izmeklēšanas periodā sasniegto rezultātu nevar uzturēt pat īsā laika periodā. |
| --- | --- |

(82)

Rentabilitāte bija negatīva visā aplūkojamajā periodā. Tomēr zaudējumu apmērs aizvien pieauga galvenokārt cenu samazinājuma dēļ. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare optimizēja savu ražošanu, lai konkurētu ar ĶTR importu un pielāgoja visus attiecīgā ražojuma iespējamos tehniskos parametrus, aplūkojamajā periodā zaudējumi aizvien pieauga. Izmeklēšanas periodā sasniegto rezultātu nevar uzturēt pat īsā laika periodā.

5.5.   Ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (83) | Ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmas un ieguldījumu izmaiņas ir norādītas nākamajā tabulā.
  8. tabula









  2001. gada rādītāji = 100 | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ienākums no ieguldījumiem
  (euro, uzņēmumā kopā) | – 18 % | – 22 % | – 17 % | – 55 % |
| Naudas plūsma
  (euro, uzņēmumā kopā) | 1 737 465 | 720 972 | – 259 997 | – 2 757 046 |
| Rādītājs | 100 | 176 | 45 | 73 |
| Ieguldījumi
  (euro, attiecīgais ražojums) | 1 839 277 | 2 453 440 | 2 353 561 | 2 601 880 |
| Rādītājs | 100 | 133 | 128 | 141 |

(83)

Ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmas un ieguldījumu izmaiņas ir norādītas nākamajā tabulā.

8. tabula

2001. gada rādītāji = 100

2001.

2002.

2003.

IP

Ienākums no ieguldījumiem

(euro, uzņēmumā kopā)

– 18 %

– 22 %

– 17 %

– 55 %

Naudas plūsma

(euro, uzņēmumā kopā)

1 737 465

720 972

– 259 997

– 2 757 046

Rādītājs

100

176

45

73

Ieguldījumi

(euro, attiecīgais ražojums)

1 839 277

2 453 440

2 353 561

2 601 880

Rādītājs

100

133

128

141

| (84) | Saskaņā ar 78. un 82. apsvērumu Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas samazinājums ievērojami ietekmēja tās rentabilitāti. Ņemot to vērā, tas arī nelabvēlīgi ietekmēja ar rentabilitāti saistītos kaitējuma rādītājus. Jānorāda, ka iepriekšējā tabulā sniegtie ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas dati lielā mērā atbilst rentabilitātes 6. tabulā sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar 78. un 82. apsvērumu Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas samazinājums ievērojami ietekmēja tās rentabilitāti. Ņemot to vērā, tas arī nelabvēlīgi ietekmēja ar rentabilitāti saistītos kaitējuma rādītājus. Jānorāda, ka iepriekšējā tabulā sniegtie ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas dati lielā mērā atbilst rentabilitātes 6. tabulā sniegtajiem datiem.

| (85) | Kā paskaidrots 73. apsvērumā iepriekš, Kopienas ražošanas nozare palielināja ieguldījumu apjomu attiecīgajam ražojumam, jo aplūkojamajā periodā bija ļoti labi tirgus nosacījumi. Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi galvenokārt bija esošo ražotņu un iekārtu nomaiņā nevis jaunu ražotņu izveidē. |
| --- | --- |

(85)

Kā paskaidrots 73. apsvērumā iepriekš, Kopienas ražošanas nozare palielināja ieguldījumu apjomu attiecīgajam ražojumam, jo aplūkojamajā periodā bija ļoti labi tirgus nosacījumi. Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi galvenokārt bija esošo ražotņu un iekārtu nomaiņā nevis jaunu ražotņu izveidē.

| (86) | Kopienas ražošanas nozare vērsa uzmanību uz to, ka tai bija aizvien grūtāk piesaistīt kapitālu. Patiesi, iepriekšminētie secinājumi un jo īpaši negatīvā rentabilitāte 26 % apmērā rosina domāt, ka Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu vai nu no neatkarīgiem finanšu pakalpojumu piegādātājiem, vai no mātesuzņēmumiem, ir ārkārtīgi problemātiska tās katastrofālās finanšu situācijas dēļ. |
| --- | --- |

(86)

Kopienas ražošanas nozare vērsa uzmanību uz to, ka tai bija aizvien grūtāk piesaistīt kapitālu. Patiesi, iepriekšminētie secinājumi un jo īpaši negatīvā rentabilitāte 26 % apmērā rosina domāt, ka Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu vai nu no neatkarīgiem finanšu pakalpojumu piegādātājiem, vai no mātesuzņēmumiem, ir ārkārtīgi problemātiska tās katastrofālās finanšu situācijas dēļ.

5.6.   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| (87) | Kopienas ražošanas nozarē no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās darbinieku skaits. Ražīgumu aplūkojamajā periodā varēja uzlabot, pateicoties lielākiem ieguldījumiem un darbinieku skaita samazinājumam. |
| --- | --- |

(87)

Kopienas ražošanas nozarē no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās darbinieku skaits. Ražīgumu aplūkojamajā periodā varēja uzlabot, pateicoties lielākiem ieguldījumiem un darbinieku skaita samazinājumam.

| (88) | Kopienas ražošanas nozares izmaksātais kopējais algu apjoms un saistītās izmaksas aplūkojamajā periodā bija stabilas. Kamēr attiecīgajā laika posmā darbinieku skaits samazinājās par 10 %, relatīvā izteiksmē tas vēl samazinājās inflācijas dēļ. |
| --- | --- |

(88)

Kopienas ražošanas nozares izmaksātais kopējais algu apjoms un saistītās izmaksas aplūkojamajā periodā bija stabilas. Kamēr attiecīgajā laika posmā darbinieku skaits samazinājās par 10 %, relatīvā izteiksmē tas vēl samazinājās inflācijas dēļ.

5.7.   Faktiskās antidempinga starpības lielums

| (89) | Dempinga starpības ir precizētas dempinga sadaļā iepriekš. Noteiktās dempinga starpības nepārprotami ir lielākas par minimālajām. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(89)

Dempinga starpības ir precizētas dempinga sadaļā iepriekš. Noteiktās dempinga starpības nepārprotami ir lielākas par minimālajām. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

5.8.   Iepriekšējā dempinga un subsidēšanas ietekme

| (90) | Nevar uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare atlabst no iepriekšējā dempinga ietekmes un no subsidēšanas, jo iepriekš šāda attiecīgā izmeklēšana nav veikta. |
| --- | --- |

(90)

Nevar uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare atlabst no iepriekšējā dempinga ietekmes un no subsidēšanas, jo iepriekš šāda attiecīgā izmeklēšana nav veikta.

5.9.   Secinājums par kaitējumu

| (91) | Vēl aplūkojamā perioda sākumā ĶTR bija puse no PM Kopienas tirgus. ĶTR ievērojami nostiprināja jau tā savu spēcīgo pozīciju. Jāatgādina, ka importa apjomi no ĶTR aplūkojamajā periodā ievērojami palielinājās gan apjoma (+ 79 miljoni vienību), gan tirgus daļas ziņā (+ 8,8 procentu punkti). Turklāt šī importa vidējā vienības cena samazinājās par 11 %, kas ir atspoguļota izmeklēšanā konstatētajā cenu samazinājumā. |
| --- | --- |

(91)

Vēl aplūkojamā perioda sākumā ĶTR bija puse no PM Kopienas tirgus. ĶTR ievērojami nostiprināja jau tā savu spēcīgo pozīciju. Jāatgādina, ka importa apjomi no ĶTR aplūkojamajā periodā ievērojami palielinājās gan apjoma (+ 79 miljoni vienību), gan tirgus daļas ziņā (+ 8,8 procentu punkti). Turklāt šī importa vidējā vienības cena samazinājās par 11 %, kas ir atspoguļota izmeklēšanā konstatētajā cenu samazinājumā.

| (92) | Lai gan Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās, izmeklēšanas periodā minētā nozare guva pavisam nenozīmīgu labumu no ievērojamā Kopienas tirgus pieauguma (+ 32 % jeb + 98 miljoni vienību). Tā zaudēja ievērojamu tirgus daļu, un tajā bija vērojams vidējās cenas samazinājums par 13 %. Tas izraisīja zaudējumu divkāršošanos, samazinātu naudas plūsmu un peļņu no ieguldīta kapitāla, ražošanas apjoma un ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanos, algu nemainīgumu un pienākumu samazināt nodarbināto skaitu aplūkojamajā periodā. Neskatoties uz pieliktajām pūlēm, lai Kopienas ražošanas nozare kļūtu konkurētspējīgāka, tās finansiālā situācija aplūkojamajā periodā ievērojami pasliktinājās. |
| --- | --- |

(92)

Lai gan Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās, izmeklēšanas periodā minētā nozare guva pavisam nenozīmīgu labumu no ievērojamā Kopienas tirgus pieauguma (+ 32 % jeb + 98 miljoni vienību). Tā zaudēja ievērojamu tirgus daļu, un tajā bija vērojams vidējās cenas samazinājums par 13 %. Tas izraisīja zaudējumu divkāršošanos, samazinātu naudas plūsmu un peļņu no ieguldīta kapitāla, ražošanas apjoma un ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanos, algu nemainīgumu un pienākumu samazināt nodarbināto skaitu aplūkojamajā periodā. Neskatoties uz pieliktajām pūlēm, lai Kopienas ražošanas nozare kļūtu konkurētspējīgāka, tās finansiālā situācija aplūkojamajā periodā ievērojami pasliktinājās.

| (93) | Tāpat jānorāda, ka pēdējos gados daži Kopienas ražotāji pārtrauca ražošanu vai beidza darbību šajā uzņēmējdarbības jomā. |
| --- | --- |

(93)

Tāpat jānorāda, ka pēdējos gados daži Kopienas ražotāji pārtrauca ražošanu vai beidza darbību šajā uzņēmējdarbības jomā.

| (94) | Ņemot vērā visus šos rādītājus, jāsecina, ka izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā visus šos rādītājus, jāsecina, ka izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē.

D.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Iepriekšēja piezīme

| (95) | Turklāt saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu arī pārbaudīja, vai nav cēloņsakarības starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu pārbaudīja arī citus zināmus faktorus, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka iespējamais šo citu faktoru radītais kaitējums netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu arī pārbaudīja, vai nav cēloņsakarības starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu pārbaudīja arī citus zināmus faktorus, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka iespējamais šo citu faktoru radītais kaitējums netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām.

2.   Ietekme, ko izraisīja imports no ĶTR

| (96) | Jāatgādina, ka importa apjomi no ĶTR pieauga apmēram par 43 %, un to tirgus daļa aplūkojamajā periodā palielinājās par 8,8 procentu punktiem. Turklāt, kā paskaidrots 67. apsvērumā, ĶTR importa cenas samazinājās par 11 %, kas Kopienas ražošanas nozares cenas samazināja par 24 %. Turklāt tika pazeminātas Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(96)

Jāatgādina, ka importa apjomi no ĶTR pieauga apmēram par 43 %, un to tirgus daļa aplūkojamajā periodā palielinājās par 8,8 procentu punktiem. Turklāt, kā paskaidrots 67. apsvērumā, ĶTR importa cenas samazinājās par 11 %, kas Kopienas ražošanas nozares cenas samazināja par 24 %. Turklāt tika pazeminātas Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (97) | Aplūkojamajā periodā laika posms starp turpmākā importa dempinga par zemām cenām parādīšanās sakrita ar laiku, kad ievērojami pasliktinājās jau tā sliktais Kopienas ražošanas nozares stāvoklis. Vislabāk tas redzams, salīdzinot ĶTR eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares ekonomiskos rezultātus no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. Minētajā periodā no ĶTR importētais PM apjoms palielinājās par 48 miljoniem vienību, lai gan tika konstatēts, ka pastāv ievērojams cenu samazinājums. Tādējādi ĶTR ražotāji eksportētāji spēja iegūt 4,4 procentu punktus no tirgus daļas. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai par 14 miljoniem vienību, tādējādi strauji augošajā tirgū tirgus daļas zaudējuma apjoms bija 4,3 procentu punkti. Vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei par apmēram 4 % bija jāsamazina vidējā pārdošanas cena. Šajā laikā tās finanšu situācija dramatiski pasliktinājās, par ko liecināja zaudējumu pieaugums par 7 procentu punktiem. Jānorāda, ka aplūkojamā perioda sākumā jau bija lieli importa apjomi no ĶTR un ka tāpēc no šī perioda sākuma Kopienas ražošanas nozare bija ārkārtīgi ievainojama. |
| --- | --- |

(97)

Aplūkojamajā periodā laika posms starp turpmākā importa dempinga par zemām cenām parādīšanās sakrita ar laiku, kad ievērojami pasliktinājās jau tā sliktais Kopienas ražošanas nozares stāvoklis. Vislabāk tas redzams, salīdzinot ĶTR eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares ekonomiskos rezultātus no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. Minētajā periodā no ĶTR importētais PM apjoms palielinājās par 48 miljoniem vienību, lai gan tika konstatēts, ka pastāv ievērojams cenu samazinājums. Tādējādi ĶTR ražotāji eksportētāji spēja iegūt 4,4 procentu punktus no tirgus daļas. Tajā pašā laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai par 14 miljoniem vienību, tādējādi strauji augošajā tirgū tirgus daļas zaudējuma apjoms bija 4,3 procentu punkti. Vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei par apmēram 4 % bija jāsamazina vidējā pārdošanas cena. Šajā laikā tās finanšu situācija dramatiski pasliktinājās, par ko liecināja zaudējumu pieaugums par 7 procentu punktiem. Jānorāda, ka aplūkojamā perioda sākumā jau bija lieli importa apjomi no ĶTR un ka tāpēc no šī perioda sākuma Kopienas ražošanas nozare bija ārkārtīgi ievainojama.

| (98) | Saskaņā ar 2. tabulā redzamo tirgus daļas pieaugumu ĶTR eksportētāji, kas izmanto dempinga metodi, kļuva par nozīmīgiem dalībniekiem Kopienas tirgū, aizņemot Kopienas ražošanas nozari aplūkojamajā periodā. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar 2. tabulā redzamo tirgus daļas pieaugumu ĶTR eksportētāji, kas izmanto dempinga metodi, kļuva par nozīmīgiem dalībniekiem Kopienas tirgū, aizņemot Kopienas ražošanas nozari aplūkojamajā periodā.

3.   Ietekme, ko izraisīja imports no trešām valstīm

| (99) | Kā paskaidrots 36. apsvērumā iepriekš, pasaulē nav daudz uzņēmumu, kas ražotu un eksportētu PM. Saistībā ar analogās valsts izvēli daži ražotāji tika noteikti Indijā un Irānā, bet pieejamā informācija rosina domāt, ka šajās valstīs zināmie ražotāji eksportēja tikai ierobežotu daudzumu PM, ja vien vispār to eksportēja. Šo ražotāju galvenais tirgus nepārprotami bija viņu vietējais tirgus. |
| --- | --- |

(99)

Kā paskaidrots 36. apsvērumā iepriekš, pasaulē nav daudz uzņēmumu, kas ražotu un eksportētu PM. Saistībā ar analogās valsts izvēli daži ražotāji tika noteikti Indijā un Irānā, bet pieejamā informācija rosina domāt, ka šajās valstīs zināmie ražotāji eksportēja tikai ierobežotu daudzumu PM, ja vien vispār to eksportēja. Šo ražotāju galvenais tirgus nepārprotami bija viņu vietējais tirgus.

| (100) | Tāpēc maz ticams, ka citu trešo valstu, piemēram, Indijas izcelsmes imports būtu varējis sekmēt Komisijas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Ir ļoti maz informācijas, tādējādi pat nav īsti iespējams noteikt ticamu šo ierobežoto importa daudzumu no citām trešām valstīm, ja tāds vispār ir. |
| --- | --- |

(100)

Tāpēc maz ticams, ka citu trešo valstu, piemēram, Indijas izcelsmes imports būtu varējis sekmēt Komisijas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Ir ļoti maz informācijas, tādējādi pat nav īsti iespējams noteikt ticamu šo ierobežoto importa daudzumu no citām trešām valstīm, ja tāds vispār ir.

| (101) | Tāpēc uzskata, ka citu trešo valstu izcelsmes PM imports nebūtu varējis ietekmēt ekonomisko stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(101)

Tāpēc uzskata, ka citu trešo valstu izcelsmes PM imports nebūtu varējis ietekmēt ekonomisko stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

4.   Ietekme, ko izraisīja Kopienas ražošanas nozares veiktais imports no ĶTR

| (102) | Kā paskaidrots 55. apsvērumā iepriekš, konstatēja, ka viens no ražotājiem, kurš sadarbojās un kurš bija iekļauts Kopienas ražošanas nozares definīcijā, aplūkojamajā periodā importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Minētā ražotāja EK pārdošanas apjomu lielāko daļu izmeklēšanas periodā ražoja Kopienā – apmēram 25 % no pārdošanas apjoma iegādājās no ĶTR. |
| --- | --- |

(102)

Kā paskaidrots 55. apsvērumā iepriekš, konstatēja, ka viens no ražotājiem, kurš sadarbojās un kurš bija iekļauts Kopienas ražošanas nozares definīcijā, aplūkojamajā periodā importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Minētā ražotāja EK pārdošanas apjomu lielāko daļu izmeklēšanas periodā ražoja Kopienā – apmēram 25 % no pārdošanas apjoma iegādājās no ĶTR.

| (103) | Izmeklēšanā atklājās, ka minētais ražotājs importēja PM no ĶTR, ko ražoja ĶTR eksportētājs, ar kuru viņam bija tirdzniecības līgums. Tāpat arī tika konstatēts, ka tālākpārdošanas cena, par kādu viņš pārdeva importēto PM, bija salīdzināma ar to cenu, par kuru tas pārdeva paša ražoto PM. |
| --- | --- |

(103)

Izmeklēšanā atklājās, ka minētais ražotājs importēja PM no ĶTR, ko ražoja ĶTR eksportētājs, ar kuru viņam bija tirdzniecības līgums. Tāpat arī tika konstatēts, ka tālākpārdošanas cena, par kādu viņš pārdeva importēto PM, bija salīdzināma ar to cenu, par kuru tas pārdeva paša ražoto PM.

| (104) | Ņemot vērā iepriekš minēto, netiek uzskatīts, ka šāda veida imports sekmētu Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. Bet, kamēr nav noliedzams, ka šāda veida imports nepārprotami veido vairāk nekā nenozīmīgu apjomu (proti, izmeklēšanas periodā apmēram 6 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma), jāpatur prātā turpmāk minētais. Pirmkārt, tālākpārdošanas cenas atbilda paša ražojumu pārdošanas cenām. Turklāt šī tirdzniecības ražojuma pārdošana pilnveidoja paša ražojumu klāstu. Otrkārt, kā paskaidrots 55. un 56. apsvērumā iepriekš, šis imports daļēji ļāva minētajam ražotājam kaut nedaudz samazināt jau tā lielos zaudējumus, kas radās no paša ražoto ražojumu tirdzniecības Kopienas tirgū. Importētie Ķīnas PM noteikti ir ļāvuši uzņēmumam izdzīvot līdz šim brīdim. Tādējādi tā ražojumu klāsta pilnīgošana, importējot ĶTR preces, bija sava veida pašaizsardzība, lai cīnītos ar ĶTR importu par dempinga cenām. Šis ražotājs arī nepārprotami atbalsta pašreizējo procedūru. |
| --- | --- |

(104)

Ņemot vērā iepriekš minēto, netiek uzskatīts, ka šāda veida imports sekmētu Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. Bet, kamēr nav noliedzams, ka šāda veida imports nepārprotami veido vairāk nekā nenozīmīgu apjomu (proti, izmeklēšanas periodā apmēram 6 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma), jāpatur prātā turpmāk minētais. Pirmkārt, tālākpārdošanas cenas atbilda paša ražojumu pārdošanas cenām. Turklāt šī tirdzniecības ražojuma pārdošana pilnveidoja paša ražojumu klāstu. Otrkārt, kā paskaidrots 55. un 56. apsvērumā iepriekš, šis imports daļēji ļāva minētajam ražotājam kaut nedaudz samazināt jau tā lielos zaudējumus, kas radās no paša ražoto ražojumu tirdzniecības Kopienas tirgū. Importētie Ķīnas PM noteikti ir ļāvuši uzņēmumam izdzīvot līdz šim brīdim. Tādējādi tā ražojumu klāsta pilnīgošana, importējot ĶTR preces, bija sava veida pašaizsardzība, lai cīnītos ar ĶTR importu par dempinga cenām. Šis ražotājs arī nepārprotami atbalsta pašreizējo procedūru.

| (105) | Tāpēc maz ticams, ka minētā ražotāja veiktais imports veicināja konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc maz ticams, ka minētā ražotāja veiktais imports veicināja konstatēto kaitējumu.

5.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti

| (106) | Tika arī pārbaudīts, vai Kopienas ražošanas nozares veiktais PM eksports varēja vai nevarēja būt par iemeslu kaitējumam, kas tai radās aplūkojamajā periodā. |
| --- | --- |

(106)

Tika arī pārbaudīts, vai Kopienas ražošanas nozares veiktais PM eksports varēja vai nevarēja būt par iemeslu kaitējumam, kas tai radās aplūkojamajā periodā.

| (107) | Kā redzams turpmāk sniegtajā tabulā, Kopienas ražošanas nozares galvenais tirgus vienmēr ir bijis Kopienas tirgus. Eksports ārpus ES veidoja no 7,4 % līdz 16,2 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma aplūkojamajā periodā.
  10. tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjomi
  (tūkst. vienību) | 32 419 | 23 114 | 18 303 | 14 551 |
| 2001. gada rādītājs = 100 | 100 | 71 | 56 | 45 |

(107)

Kā redzams turpmāk sniegtajā tabulā, Kopienas ražošanas nozares galvenais tirgus vienmēr ir bijis Kopienas tirgus. Eksports ārpus ES veidoja no 7,4 % līdz 16,2 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma aplūkojamajā periodā.

10. tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Eksporta apjomi

(tūkst. vienību)

32 419

23 114

18 303

14 551

2001. gada rādītājs = 100

100

71

56

45

| (108) | Kopienas ražošanas nozares eksporta apjomi samazinājās par apmēram 18 miljoniem vienību aplūkojamajā periodā. Šāda veida samazinājums tika novērots, ņemot vērā tajā laikā notikušo ievērojamo Kopienas tirgus izaugsmi. Jāņem vērā, ka arī ĶTR eksports šī perioda laikā ieguva tirgus daļu citos pasaules tirgos, ko pierāda apkopotās informācijas analīze saistībā ar analogās valsts izvēli. |
| --- | --- |

(108)

Kopienas ražošanas nozares eksporta apjomi samazinājās par apmēram 18 miljoniem vienību aplūkojamajā periodā. Šāda veida samazinājums tika novērots, ņemot vērā tajā laikā notikušo ievērojamo Kopienas tirgus izaugsmi. Jāņem vērā, ka arī ĶTR eksports šī perioda laikā ieguva tirgus daļu citos pasaules tirgos, ko pierāda apkopotās informācijas analīze saistībā ar analogās valsts izvēli.

| (109) | Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija bija diezgan stabila un aplūkojamajā periodā samazinājās tikai par 2 %. Kopienas ražošanas nozare spēja kontrolēt savas izmaksas un pat samazināt tās. |
| --- | --- |

(109)

Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija bija diezgan stabila un aplūkojamajā periodā samazinājās tikai par 2 %. Kopienas ražošanas nozare spēja kontrolēt savas izmaksas un pat samazināt tās.

| (110) | Tāpēc, balstoties uz patlaban pieejamo informāciju, uzskata, ka, pat ja eksporta pārdošanas apjoma samazinājums varēja sekmēt Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ar to nevar pamatot ievērojamo cenu samazinājumu Kopienas tirgū un Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā radītos finanšu zaudējumus. |
| --- | --- |

(110)

Tāpēc, balstoties uz patlaban pieejamo informāciju, uzskata, ka, pat ja eksporta pārdošanas apjoma samazinājums varēja sekmēt Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, ar to nevar pamatot ievērojamo cenu samazinājumu Kopienas tirgū un Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā radītos finanšu zaudējumus.

6.   Secinājums par cēloņsakarību

| (111) | Jāuzsver, ka šajā gadījumā ar zaudējumiem saprot lielākoties cenu samazināšanos, kas izraisa turpmāku zaudējumu pieaugumu. Tas sasaucās ar strauji pieaugošo ĶTR importu par dempinga cenām, kura cenas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Nav nekādas norādes uz to, ka citi iepriekš minētie faktori būtu nopietns iemesls Kopienas ražošanas nozarei radītajam kaitējumam. Izmeklēšanā netika atklāti citi papildu faktori, kas būtu varējuši izraisīt Kopienas ražotājiem nodarīto būtisko kaitējumu.
  Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi par visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, provizoriski var secināt, ka nepārprotami sakrīt laiks un pastāv cēloņsakarība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(111)

Jāuzsver, ka šajā gadījumā ar zaudējumiem saprot lielākoties cenu samazināšanos, kas izraisa turpmāku zaudējumu pieaugumu. Tas sasaucās ar strauji pieaugošo ĶTR importu par dempinga cenām, kura cenas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Nav nekādas norādes uz to, ka citi iepriekš minētie faktori būtu nopietns iemesls Kopienas ražošanas nozarei radītajam kaitējumam. Izmeklēšanā netika atklāti citi papildu faktori, kas būtu varējuši izraisīt Kopienas ražotājiem nodarīto būtisko kaitējumu.

Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi par visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, provizoriski var secināt, ka nepārprotami sakrīt laiks un pastāv cēloņsakarība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu.

E.   KOPIENAS INTERESES

1.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pastāv neapgāžami pierādījumi, kas ļautu secināt, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecīgās valsts importam nav Kopienas interesēs. Komisijas dienesti nosūtīja anketas importētājiem, tirgotājiem un rūpnieciskajiem lietotājiem. Daļējas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem lietotājiem. Citi lietotāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, bet darīja zināmu savu viedokli rakstiskā veidā. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pastāv neapgāžami pierādījumi, kas ļautu secināt, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecīgās valsts importam nav Kopienas interesēs. Komisijas dienesti nosūtīja anketas importētājiem, tirgotājiem un rūpnieciskajiem lietotājiem. Daļējas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem lietotājiem. Citi lietotāji nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, bet darīja zināmu savu viedokli rakstiskā veidā.

| (113) | Pamatojoties uz sadarbībā iesaistīto personu sniegto informāciju, tika iegūti šādi secinājumi. |
| --- | --- |

(113)

Pamatojoties uz sadarbībā iesaistīto personu sniegto informāciju, tika iegūti šādi secinājumi.

1.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (114) | Jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozarē ir pieci ražotāji, kas attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā nodarbina vairāk nekā 700 darbiniekus. Tāpat arī jānorāda, ka aplūkojamajā periodā šo Kopienas ražotāju ekonomiskie rādītāji liecināja par finanšu rādītāju pasliktināšanos, pēdējos gados dažiem Kopienas ražotājiem liekot atteikties no ražošanas Kopienā. Tomēr Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un nav gatava atstāt šo pārdošanas segmentu, jo veiktās darbības, lai apkarotu importa par dempinga cenām uzplūdumu, ir uzrādītas. Piemēram, izmeklēšanā atklājās, ka aplūkojamajā periodā Kopienas ražošanas nozare mēģināja uzlabot savu ražošanas procesu un saīsināt piegādes laiku. |
| --- | --- |

(114)

Jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozarē ir pieci ražotāji, kas attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā nodarbina vairāk nekā 700 darbiniekus. Tāpat arī jānorāda, ka aplūkojamajā periodā šo Kopienas ražotāju ekonomiskie rādītāji liecināja par finanšu rādītāju pasliktināšanos, pēdējos gados dažiem Kopienas ražotājiem liekot atteikties no ražošanas Kopienā. Tomēr Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un nav gatava atstāt šo pārdošanas segmentu, jo veiktās darbības, lai apkarotu importa par dempinga cenām uzplūdumu, ir uzrādītas. Piemēram, izmeklēšanā atklājās, ka aplūkojamajā periodā Kopienas ražošanas nozare mēģināja uzlabot savu ražošanas procesu un saīsināt piegādes laiku.

| (115) | Ja pasākumus neieviestu, iespējams, ka importa par dempinga cenām cenu spiediens pieaugtu, Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis joprojām pasliktinātos un aizvien vairāk Kopienas ražotāju būtu spiesti pārtraukt ražošanu, kas plašāk nozarē radītu nelabvēlīgas sekas, kas jau tā cieš no importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(115)

Ja pasākumus neieviestu, iespējams, ka importa par dempinga cenām cenu spiediens pieaugtu, Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis joprojām pasliktinātos un aizvien vairāk Kopienas ražotāju būtu spiesti pārtraukt ražošanu, kas plašāk nozarē radītu nelabvēlīgas sekas, kas jau tā cieš no importa par dempinga cenām.

| (116) | Ja pasākumus ieviestu, varētu būt gaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija un pārdošanas apjomi pieaugs ļoti īsā laika posmā, tādējādi ļaujot Kopienas ražošanas nozarei kāpināt nemainīgās izmaksas, lai iegūtu vairāk produkcijas. Šai sakarā jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums ir ļoti zems un ka Kopienas ražošanas nozare patiesi varētu ievērojami kāpināt savu izlaides apjomu. Tas Kopienas ražošanas nozarei arī ļautu atgūt to tirgus daļu, kas tika zaudēta aplūkojamajā periodā un gūt apjomradītus ietaupījumus. Iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis sasniegs ilgtspējīgāku līmeni, kad imports par dempinga cenām vairs nekropļos cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(116)

Ja pasākumus ieviestu, varētu būt gaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija un pārdošanas apjomi pieaugs ļoti īsā laika posmā, tādējādi ļaujot Kopienas ražošanas nozarei kāpināt nemainīgās izmaksas, lai iegūtu vairāk produkcijas. Šai sakarā jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums ir ļoti zems un ka Kopienas ražošanas nozare patiesi varētu ievērojami kāpināt savu izlaides apjomu. Tas Kopienas ražošanas nozarei arī ļautu atgūt to tirgus daļu, kas tika zaudēta aplūkojamajā periodā un gūt apjomradītus ietaupījumus. Iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finansiālais stāvoklis sasniegs ilgtspējīgāku līmeni, kad imports par dempinga cenām vairs nekropļos cenu noteikšanu.

| (117) | Tāpēc ir skaidrs, ka antidempinga pasākumi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(117)

Tāpēc ir skaidrs, ka antidempinga pasākumi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

1.3.   Piegādātāju intereses

| (118) | Divpadsmit piegādātāji, kas piegādā izejvielas Kopienas ražotājiem, atrakstīja Komisijai saistībā ar pašreizējo procedūru. Šīs personas atbalsta antidempinga pasākumu ieviešanu. Tiek uzskatīts, ka šajā procedūrā šie piegādātāji pārstāv tērauda piegādātāju nozari. |
| --- | --- |

(118)

Divpadsmit piegādātāji, kas piegādā izejvielas Kopienas ražotājiem, atrakstīja Komisijai saistībā ar pašreizējo procedūru. Šīs personas atbalsta antidempinga pasākumu ieviešanu. Tiek uzskatīts, ka šajā procedūrā šie piegādātāji pārstāv tērauda piegādātāju nozari.

| (119) | Nepārprotami pastāv draudi tam, ka piegādātāju nozarē īsā laikā posmā var pazust viens pārdošanas segments, ja netiks veikti nekādi pasākumi, lai novērstu importa dempingu par zemām cenām. Kopienas nozarei radušies lielie zaudējumi vairs nevar tikt atbalstīti. |
| --- | --- |

(119)

Nepārprotami pastāv draudi tam, ka piegādātāju nozarē īsā laikā posmā var pazust viens pārdošanas segments, ja netiks veikti nekādi pasākumi, lai novērstu importa dempingu par zemām cenām. Kopienas nozarei radušies lielie zaudējumi vairs nevar tikt atbalstīti.

| (120) | Piegādātāji arī atbalsta pasākumu ieviešanu, kas radītu lielāku drošību tirgū, sākot ar izejvielu piegādi līdz PM piegādei lietotāja nozarei. Tie no Kopienas lietotāju viedokļa uzsvēra Kopienas PM ražošanas nozares ekonomisko nozīmīgumu. Tomēr jāatzīmē, ka turpmāk minētie argumenti ir izteikti lietotāju vārdā. |
| --- | --- |

(120)

Piegādātāji arī atbalsta pasākumu ieviešanu, kas radītu lielāku drošību tirgū, sākot ar izejvielu piegādi līdz PM piegādei lietotāja nozarei. Tie no Kopienas lietotāju viedokļa uzsvēra Kopienas PM ražošanas nozares ekonomisko nozīmīgumu. Tomēr jāatzīmē, ka turpmāk minētie argumenti ir izteikti lietotāju vārdā.

| (121) | Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana nekaitētu Kopienas piegādātāju interesēm. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana nekaitētu Kopienas piegādātāju interesēm.

1.4.   Lietotāju un importētāju intereses

| (122) | Atbildes tika saņemtas no astoņiem lietotājiem un diviem importētājiem, kuri atrodas Kopienas tirgū. Lietotāji parasti ir arī importētāji tādā ziņā, ka tie importē PM un ražo pakārtotu ražojumu – dokumentu mapes (DM). Šo personu kopējais uzņēmējdarbības apmērs ir ievērojams, bet PM veido tikai 10 % no kopējās darbības. |
| --- | --- |

(122)

Atbildes tika saņemtas no astoņiem lietotājiem un diviem importētājiem, kuri atrodas Kopienas tirgū. Lietotāji parasti ir arī importētāji tādā ziņā, ka tie importē PM un ražo pakārtotu ražojumu – dokumentu mapes (DM). Šo personu kopējais uzņēmējdarbības apmērs ir ievērojams, bet PM veido tikai 10 % no kopējās darbības.

| (123) | Lietotāji un importētāji parasti iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu, jo attiecīgais ražojums veido lielu daļu no pakārtotā ražojuma izmaksām, proti, apmēram 20 % no pakārtotā ražojuma kopējām izmaksām. Šos lietotājus un importētājus var uzskatīt par reprezentatīviem nozarē, jo tie veido vairāk nekā 50 % no iepriekšminētā apjoma. Tie apgalvoja, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu ieviesti, tie būtu nelabvēlīgā stāvoklī pret saviem klientiem (galvenokārt veikalu tīkliem un lielajiem vairumtirgotājiem). Tie apgalvoja, ka DM nozarē ir novērojama pārprodukcija. Tāpēc viņi neuzskata, ka būtu tādā stāvoklī, lai veiktu pārrunas ar saviem klientiem, un baidās, ka, ieviešot pasākumus pret PM, DM tiks importēti no ĶTR. Tomēr viņu prasības netika pamatotas ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(123)

Lietotāji un importētāji parasti iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu, jo attiecīgais ražojums veido lielu daļu no pakārtotā ražojuma izmaksām, proti, apmēram 20 % no pakārtotā ražojuma kopējām izmaksām. Šos lietotājus un importētājus var uzskatīt par reprezentatīviem nozarē, jo tie veido vairāk nekā 50 % no iepriekšminētā apjoma. Tie apgalvoja, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu ieviesti, tie būtu nelabvēlīgā stāvoklī pret saviem klientiem (galvenokārt veikalu tīkliem un lielajiem vairumtirgotājiem). Tie apgalvoja, ka DM nozarē ir novērojama pārprodukcija. Tāpēc viņi neuzskata, ka būtu tādā stāvoklī, lai veiktu pārrunas ar saviem klientiem, un baidās, ka, ieviešot pasākumus pret PM, DM tiks importēti no ĶTR. Tomēr viņu prasības netika pamatotas ar pierādījumiem.

| (124) | Lietotāju uzņēmumiem parasti ir pirkuma līgumi ar ĶTR ražotājiem par PM importu Kopienas tirgū. Lietotāji apgalvo, ka pēc ilgstošas sadarbības ar saviem ĶTR partneriem Ķīnas ražojumiem ir ļoti laba kvalitāte, salīdzinot ar Kopienā ražotajiem. Tāpēc viņi apgalvo, ka ir uzlabojuši materiālu pieejamību un konkurenci tirgū. Tāpat arī viņi apgalvo, ka, ieviešot pasākumus, pastāvētu piegādes pārrāvuma risks. |
| --- | --- |

(124)

Lietotāju uzņēmumiem parasti ir pirkuma līgumi ar ĶTR ražotājiem par PM importu Kopienas tirgū. Lietotāji apgalvo, ka pēc ilgstošas sadarbības ar saviem ĶTR partneriem Ķīnas ražojumiem ir ļoti laba kvalitāte, salīdzinot ar Kopienā ražotajiem. Tāpēc viņi apgalvo, ka ir uzlabojuši materiālu pieejamību un konkurenci tirgū. Tāpat arī viņi apgalvo, ka, ieviešot pasākumus, pastāvētu piegādes pārrāvuma risks.

| (125) | Līdzīgas bažas pauda importētāji, kas sadarbojās. Tikai viens lietotājs atbalsta pasākumu ieviešanu, bet pieprasa, lai pasākumi tiktu ieviesti arī attiecībā uz DM. |
| --- | --- |

(125)

Līdzīgas bažas pauda importētāji, kas sadarbojās. Tikai viens lietotājs atbalsta pasākumu ieviešanu, bet pieprasa, lai pasākumi tiktu ieviesti arī attiecībā uz DM.

| (126) | Ņemot vērā Kopienā pieejamo lielo ražošanas jaudu (skatīt 4. tabulu iepriekš) un tā kā Kopienas ražotāji var papildus viegli ieguldīt ražošanas jaudā, lai ievērotu prasību par tirgus nekropļošanu, piedāvājot preces par dempinga cenām, prasība par iespējamu pārrāvumu nepietiekamas Kopienas ražošanas nozares jaudas dēļ nešķiet īpaši reāla un noteikti nav pamatota. Tiek uzskatīts, ka tas nemazinātu efektīvu konkurenci Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā Kopienā pieejamo lielo ražošanas jaudu (skatīt 4. tabulu iepriekš) un tā kā Kopienas ražotāji var papildus viegli ieguldīt ražošanas jaudā, lai ievērotu prasību par tirgus nekropļošanu, piedāvājot preces par dempinga cenām, prasība par iespējamu pārrāvumu nepietiekamas Kopienas ražošanas nozares jaudas dēļ nešķiet īpaši reāla un noteikti nav pamatota. Tiek uzskatīts, ka tas nemazinātu efektīvu konkurenci Kopienas tirgū.

| (127) | Tāpat arī tiek uzskatīts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs vispārēju lietotāju nozaru konkurētspēju. Izmeklēšanā atklājās, ka daži PM ražotāji ražo arī citus ražojumus un ka joprojām ir liela daļa lietotāju, kuri galvenokārt iepērk PM no avotiem, kuriem netiek piemērots dempings. Tādējādi visiem lietotājiem būtu iespēja atgriezties pie tādiem piegādes avotiem, kuriem netiek piemērots dempings. |
| --- | --- |

(127)

Tāpat arī tiek uzskatīts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs vispārēju lietotāju nozaru konkurētspēju. Izmeklēšanā atklājās, ka daži PM ražotāji ražo arī citus ražojumus un ka joprojām ir liela daļa lietotāju, kuri galvenokārt iepērk PM no avotiem, kuriem netiek piemērots dempings. Tādējādi visiem lietotājiem būtu iespēja atgriezties pie tādiem piegādes avotiem, kuriem netiek piemērots dempings.

| (128) | Nevar izslēgt, ka tūlīt pēc antidempinga pasākumu ieviešanas nebūs netiktu vērojams izmaksu pieaugums. Šāda veida izmaksu pieaugums konkrēti ietekmētu uzņēmumus, kuri galvenokārt iepērk ražojumus par zemām dempinga cenām no Ķīnas. Sliktākajā gadījumā, ievērojot Kopienas ražošanas nozares pašreizējo tirgus daļu, ierosinātie pasākumi varētu sekmēt vidēju izmaksu pieaugumu par 2,5 % no caurmēra pārējo ražojumu izmaksām. Tomēr jāatzīmē, ka attiecīgai ražojums ir tikai niecīga pakārtotās nozares darbību daļa un ka attiecīgā ražojuma rentabilitāte patiesībā ir ļoti laba. Tomēr Komisija neuzskata, ka tas varētu notikt, paredzot krietni reālāku notikumu gaitu, kas izskaidrota 116. un 120. apsvērumā, proti, ka antidempinga pasākumu ieviešanas rezultātā būtu efektīvāka konkurence Kopienas tirgū un ka Kopienas ražošanas nozare atgūtu tirgus daļu un uzlabotos tās ekonomiskais stāvoklis. Tam īstermiņā nevajadzētu izraisīt nepamatotu cenu kāpumu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(128)

Nevar izslēgt, ka tūlīt pēc antidempinga pasākumu ieviešanas nebūs netiktu vērojams izmaksu pieaugums. Šāda veida izmaksu pieaugums konkrēti ietekmētu uzņēmumus, kuri galvenokārt iepērk ražojumus par zemām dempinga cenām no Ķīnas. Sliktākajā gadījumā, ievērojot Kopienas ražošanas nozares pašreizējo tirgus daļu, ierosinātie pasākumi varētu sekmēt vidēju izmaksu pieaugumu par 2,5 % no caurmēra pārējo ražojumu izmaksām. Tomēr jāatzīmē, ka attiecīgai ražojums ir tikai niecīga pakārtotās nozares darbību daļa un ka attiecīgā ražojuma rentabilitāte patiesībā ir ļoti laba. Tomēr Komisija neuzskata, ka tas varētu notikt, paredzot krietni reālāku notikumu gaitu, kas izskaidrota 116. un 120. apsvērumā, proti, ka antidempinga pasākumu ieviešanas rezultātā būtu efektīvāka konkurence Kopienas tirgū un ka Kopienas ražošanas nozare atgūtu tirgus daļu un uzlabotos tās ekonomiskais stāvoklis. Tam īstermiņā nevajadzētu izraisīt nepamatotu cenu kāpumu Kopienas tirgū.

| (129) | Jebkurā gadījumā jebkāda veida iespējams izmaksu kāpums ir aplūkojams, ņemot vērā to lietotāju uzņēmumu intereses, kuri galvenokārt iepērk PM no Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(129)

Jebkurā gadījumā jebkāda veida iespējams izmaksu kāpums ir aplūkojams, ņemot vērā to lietotāju uzņēmumu intereses, kuri galvenokārt iepērk PM no Kopienas ražošanas nozares.

| (130) | Tāpēc provizoriski ir secināts, ka jebkāda veida negatīva ietekme uz noteiktu lietotāju izmaksām nav tāda, kas neļautu ieviest pasākumus. |
| --- | --- |

(130)

Tāpēc provizoriski ir secināts, ka jebkāda veida negatīva ietekme uz noteiktu lietotāju izmaksām nav tāda, kas neļautu ieviest pasākumus.

1.5.   Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm

| (131) | Pret ĶTR PM importu vērstu pasākumu ieviešana acīmredzami ir Kopienas ražotāju interesēs. Attiecībā uz importētājiem/tirgotājiem un PM produkciju izmantojošajiem uzņēmumiem nav gaidāms, ka pasākumu ietekme uz cenām nepamatoti ietekmēs to konkurētspēju un konkurenci Kopienas tirgū. Pārējo ražotņu slēgšanas risks noteikti būs lielāks nekā zaudējumi, ko cietīs Kopienas ražošanas nozare un piegādātāju nozares. |
| --- | --- |

(131)

Pret ĶTR PM importu vērstu pasākumu ieviešana acīmredzami ir Kopienas ražotāju interesēs. Attiecībā uz importētājiem/tirgotājiem un PM produkciju izmantojošajiem uzņēmumiem nav gaidāms, ka pasākumu ietekme uz cenām nepamatoti ietekmēs to konkurētspēju un konkurenci Kopienas tirgū. Pārējo ražotņu slēgšanas risks noteikti būs lielāks nekā zaudējumi, ko cietīs Kopienas ražošanas nozare un piegādātāju nozares.

| (132) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest antidempinga pasākumus PM importam no ĶTR. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest antidempinga pasākumus PM importam no ĶTR.

F.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (133) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, importam no ĶTR ir jāpiemēro pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējuma rašanos Kopienas ražošanas nozarei importa par dempinga cenām dēļ. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, importam no ĶTR ir jāpiemēro pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējuma rašanos Kopienas ražošanas nozarei importa par dempinga cenām dēļ.

| (134) | Pasākumi jāpiemēro tādā līmenī, kāds ir pietiekams, lai novērstu importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka jebkuriem pasākumiem vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos (t. i., ja tirgū nebūtu importa par dempinga cenām) un pārdodot līdzīgu produkciju Kopienas tirgū. Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja aprēķinos, ir 5 % no apgrozījuma. Šī starpība atbilst starpībai, kas sasniegta vispārējā kategorijā, ja nebūtu imports par dempinga cenām, tāpēc provizoriski tiek uzskatīta par pamatotu normu. Uz šī pamata tika aprēķināta līdzīga ražojuma cena, kas nerada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto 5 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(134)

Pasākumi jāpiemēro tādā līmenī, kāds ir pietiekams, lai novērstu importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka jebkuriem pasākumiem vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos (t. i., ja tirgū nebūtu importa par dempinga cenām) un pārdodot līdzīgu produkciju Kopienas tirgū. Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja aprēķinos, ir 5 % no apgrozījuma. Šī starpība atbilst starpībai, kas sasniegta vispārējā kategorijā, ja nebūtu imports par dempinga cenām, tāpēc provizoriski tiek uzskatīta par pamatotu normu. Uz šī pamata tika aprēķināta līdzīga ražojuma cena, kas nerada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto 5 % peļņas normu.

| (135) | Pēc tam tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu ar tāda līdzīga ražojuma kaitējumu neradošu vidējo svērto cenu, ko Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(135)

Pēc tam tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu ar tāda līdzīga ražojuma kaitējumu neradošu vidējo svērto cenu, ko Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū.

| (136) | Pēc tam šī salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās CIF importa vērtības. Visos gadījumos tika konstatēts, ka kaitējuma starpība bija lielāka par konstatētajām dempinga starpībām. |
| --- | --- |

(136)

Pēc tam šī salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās CIF importa vērtības. Visos gadījumos tika konstatēts, ka kaitējuma starpība bija lielāka par konstatētajām dempinga starpībām.

2.   Pagaidu pasākumi

| (137) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka antidempinga pagaidu maksājumi jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, bet saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tie nevar būt lielāki par iepriekš aprēķināto zaudējumu starpību. |
| --- | --- |

(137)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka antidempinga pagaidu maksājumi jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, bet saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tie nevar būt lielāki par iepriekš aprēķināto zaudējumu starpību.

| (138) | Šajā regulā norādītās atsevišķās antidempinga maksājumu likmes noteica, ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo situāciju, kāda attiecībā uz šiem uzņēmumiem tika konstatēta izmeklēšanas laikā. Līdz ar to šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražojuši uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās vienības. Šīs likmes nevar piemērot importētiem produktiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav tieši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrētajiem minētajiem uzņēmumiem saistītās vienības, un uz tiem attiecas nodokļu likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(138)

Šajā regulā norādītās atsevišķās antidempinga maksājumu likmes noteica, ņemot vērā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo situāciju, kāda attiecībā uz šiem uzņēmumiem tika konstatēta izmeklēšanas laikā. Līdz ar to šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražojuši uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās vienības. Šīs likmes nevar piemērot importētiem produktiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav tieši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrētajiem minētajiem uzņēmumiem saistītās vienības, un uz tiem attiecas nodokļu likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (139) | Visas prasības piemērot šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju attiecīgi grozīs regulu, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķā maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(139)

Visas prasības piemērot šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Komisija vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju attiecīgi grozīs regulu, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķā maksājuma likmēm.

| (140) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu maksājumu likmes ir šādas:






  Uzņēmumam Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 %, |
| --- | --- | --- |
| Visiem pārējiem uzņēmumiem | 48,1 %. |

(140)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu maksājumu likmes ir šādas:

Uzņēmumam Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %,

Visiem pārējiem uzņēmumiem

48,1 %.

G.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (141) | Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka laika posms, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka atzinumi par maksājumu piemērošanu šajā dokumentā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(141)

Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka laika posms, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka atzinumi par maksājumu piemērošanu šajā dokumentā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo ievieš pagaidu antidempinga maksājumu tādu piespiešanas mehānismu importam, kurus lieto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuri atbilst KN kodam ex 8305 10 00 (TARIC kods 8305100050). Šie piespiešanas mehānismi sastāv no izliektiem un (parasti diviem) stipriem metāla elementiem, kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, un tiem ir vismaz viena atvēršanas ierīce, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % | A729 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 48,1 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

A729

Visi pārējie uzņēmumi

48,1 %

A999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas var pieprasīt to būtisko faktu un apsvērumu izpaušanu, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt mutisku uzklausīšanu Komisijā viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās personas var sniegt atsauksmes par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006 gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 103, 28.4.2005., 18. lpp.

2

(3)  Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, B direkcija, B-1049 Brisele, Beļģija.

3

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 135/2006

(2006. gada 26. janvāris)

par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu atbilstoši pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 iesniegti 2006. gada janvāra mēneša pirmajās desmit darba dienās

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 327/98, ar ko atver tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu ievedumiem (2), kā arī paredz šo kvotu pārvaldību, un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

To daudzumu pārbaude, par kuriem iesniegti pieteikumi rīsu ievešanas atļauju saņemšanai attiecībā uz 2006. gada janvāra mēneša kvotu, liecina, ka ir jāpiešķir atļaujas par pieprasītajiem daudzumiem, nepieciešamības gadījumā piemērojot samazinājuma procentu, un ir jānosaka daudzumi, kas būs pieejami saskaņā ar nākamo kvotas daļu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   To ievešanas atļauju pieteikumiem par rīsu tarifa kvotām, kas atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 327/98, kuri iesniegti 2006. gada janvāra mēneša pirmajās desmit darba dienās un par kuriem ir paziņots Komisijai, piemēro samazinājuma procenta koeficientus atbilstoši šās regulas pielikumam.

2.   Saskaņā ar 2006. gada janvāra mēneša kvotas daļu pieejamie daudzumi, kuri jāierēķina šīs kvotas nākamajā daļā, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

1

(2)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr 2152/2005 (OV L 342, 24.12.2005., 30. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Samazinājuma procenta koeficienti, kas piemērojami pieprasītajiem daudzumiem saskaņā ar 2006. gada janvāra kvotas daļu, un daudzumi, kurus jāierēķina nākamajā kvotas daļā:

a)   kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu

| Izcelsme | Kvotas kārtas numurs | Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai | Paziņotais daudzums (tonnās) 2006. gada aprīļa kvotai |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4127 | 0 (1) | 1 729 |
| Taizeme | 09.4128 | 0 (1) | 4 262,005 |
| Austrālija | 09.4129 | — | — |
| Cita izcelsme | 09.4130 | — | — |

Izcelsme

Kvotas kārtas numurs

Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai

Paziņotais daudzums (tonnās) 2006. gada aprīļa kvotai

Amerikas Savienotās Valstis

09.4127

0 (1)

1 729

Taizeme

09.4128

0 (1)

4 262,005

Austrālija

09.4129

—

—

Cita izcelsme

09.4130

—

—

b)   kvota lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu

| Izcelsme | Kvotas kārtas numurs | Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai | Daudzums (tonnās), kas ierēķināts 2006. gada aprīļa kvotas daļā |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrālija | 09.4139 | 0 (1) | 2 608 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4140 | 0 (1) | 1 911 |
| Taizeme | 09.4144 | — | — |
| Cita izcelsme | 09.4145 | — | — |

Izcelsme

Kvotas kārtas numurs

Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai

Daudzums (tonnās), kas ierēķināts 2006. gada aprīļa kvotas daļā

Austrālija

09.4139

0 (1)

2 608

Amerikas Savienotās Valstis

09.4140

0 (1)

1 911

Taizeme

09.4144

—

—

Cita izcelsme

09.4145

—

—

c)   kvota šķeltiem rīsiem ar KN kodu 1006 40 00 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu

| Izcelsme | Kvotas kārtas numurs | Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai | Daudzums (tonnās), kas ierēķināts 2006. gada jūlija kvotas daļā |
| --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4149 | 0 (1) | 17 318,2 |
| Austrālija | 09.4150 | 0 (1) | 8 395,7 |
| Gajāna | 09.4152 | 0 (1) | 5 866 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4153 | 0 (1) | 4 277,46 |
| Cita izcelsme | 09.4154 | 98,3454 | — |

Izcelsme

Kvotas kārtas numurs

Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai

Daudzums (tonnās), kas ierēķināts 2006. gada jūlija kvotas daļā

Taizeme

09.4149

0 (1)

17 318,2

Austrālija

09.4150

0 (1)

8 395,7

Gajāna

09.4152

0 (1)

5 866

Amerikas Savienotās Valstis

09.4153

0 (1)

4 277,46

Cita izcelsme

09.4154

98,3454

—

d)   kvota slīpētiem vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu

| Izcelsme | Kvotas kārtas numurs | Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai | Daudzums (tonnās), kas ierēķināts 2006. gada jūlija kvotas daļā |
| --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4112 | 98,1478 | — |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4116 | 98,0399 | — |
| Indija | 09.4117 | 98,5571 | — |
| Pakistāna | 09.4118 | 98,6080 | — |
| Cita izcelsme | 09.4119 | 98,2978 | — |

Izcelsme

Kvotas kārtas numurs

Samazinājuma procents 2006. gada janvāra kvotas daļai

Daudzums (tonnās), kas ierēķināts 2006. gada jūlija kvotas daļā

Taizeme

09.4112

98,1478

—

Amerikas Savienotās Valstis

09.4116

98,0399

—

Indija

09.4117

98,5571

—

Pakistāna

09.4118

98,6080

—

Cita izcelsme

09.4119

98,2978

—

---

(1)  Izsniegts par pieprasījumā norādīto daudzumu.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 136/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu katru mēnesi ir jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (7) | Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta, un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), paredz, ka nozarēm, kas ražo noteiktas preces, sviests un krējums ir jāpiedāvā par pazeminātām cenām.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

(3)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2006. gada 27. janvāra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

9,44

10,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

22,72

24,52

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

46,72

50,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem

49,62

54,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

92,71

100,25

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

85,46

93,00

---

(1)  Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, uz Romāniju no 2005. gada 1. decembra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 137/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju; |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju;

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā; |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā;

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi; |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi;

| (4) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus; |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus;

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim; |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim;

| (6) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā; |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā;

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā; |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā;

| (8) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā un kurus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

2

(3)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1584/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Kompensāciju likmes, ko no 2006. gada 27. janvāra piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (2) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citi |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un labības maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza, ko izmanto šādā veidā: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,978 | 3,269 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 2,325 | 2,325 |
| – – citos gadījumos | 3,899 | 3,899 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,003 | 2,294 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 1,744 | 1,744 |
| – – citos gadījumos | 2,924 | 2,924 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 2,325 | 2,325 |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 3,899 | 3,899 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 2,380 | 2,685 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | 2,325 | 2,325 |
| – citos gadījumos | 3,899 | 3,899 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (2)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citi

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un labības maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza, ko izmanto šādā veidā:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,978

3,269

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

2,325

2,325

– – citos gadījumos

3,899

3,899

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,003

2,294

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

1,744

1,744

– – citos gadījumos

2,924

2,924

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

2,325

2,325

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

3,899

3,899

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

2,380

2,685

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

2,325

2,325

– citos gadījumos

3,899

3,899

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, uz Rumāniju no 2005. gada 1. decembra, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.

(2)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 V pielikumā.

(3)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(4)  Preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(5)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/43

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 138/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:






  — | esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā, |
| --- | --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:

—

esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā,

| — | tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī,

| — | piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū, |
| --- | --- |

—

piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū,

| — | limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu, |
| --- | --- |

—

limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu,

| — | nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū,

| — | paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

—

paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:






  a) | trešo valstu tirgos valdošās cenas; |
| --- | --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:

a)

trešo valstu tirgos valdošās cenas;

| b) | visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm;

| c) | ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un |
| --- | --- |

c)

ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un

| d) | Kopienas brīvas robežpiegādes cenas. |
| --- | --- |

d)

Kopienas brīvas robežpiegādes cenas.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres.

| (7) | Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam.

| (8) | Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem.

| (9) | Nosakot galamērķus un produktus, par kuriem maksā kompensācijas, jāievēro, ka pirmkārt, noteiktu Kopienas produktu konkurētspējīgs stāvoklis neattaisno to izvešanas veicināšanu, bet otrkārt, noteiktu teritoriju ģeogrāfiskais tuvums var palielināt tirdzniecības noviržu iespējas un ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(9)

Nosakot galamērķus un produktus, par kuriem maksā kompensācijas, jāievēro, ka pirmkārt, noteiktu Kopienas produktu konkurētspējīgs stāvoklis neattaisno to izvešanas veicināšanu, bet otrkārt, noteiktu teritoriju ģeogrāfiskais tuvums var palielināt tirdzniecības noviržu iespējas un ļaunprātīgu izmantošanu.

| (10) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(10)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā minētās eksporta kompensācijas dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvárī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvárī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

3

(4)  OV L 91, 1.4.1984., 71. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 222/88 (OV L 28, 1.2.1988., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 26. janvāra Regulai, ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,96 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,82 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,03 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,55 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4203 |
| A01 | EUR/kg | 0,5396 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 34,70 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,55 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,50 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,86 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3470 |
| A01 | EUR/kg | 0,4455 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3861 |
| A01 | EUR/kg | 0,4955 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 7,07 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,53 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,41 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 63,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 85,07 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 65,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 88,46 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 86,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 116,07 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,85 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  L01 | Seūta, Melīļa, Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L02 | Andora un Gibraltārs. |
| L03 | Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība. |
| L04 | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,03

A01

EUR/100 kg

53,96

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,83

A01

EUR/100 kg

58,82

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,52

A01

EUR/100 kg

61,03

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,51

A01

EUR/100 kg

63,55

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4203

A01

EUR/kg

0,5396

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

34,70

A01

EUR/100 kg

44,55

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,23

A01

EUR/100 kg

46,50

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,61

A01

EUR/100 kg

49,55

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,84

A01

EUR/100 kg

49,86

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3470

A01

EUR/kg

0,4455

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3861

A01

EUR/kg

0,4955

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

7,07

A01

EUR/100 kg

8,53

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,50

A01

EUR/100 kg

96,41

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

63,09

A01

EUR/100 kg

85,07

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

65,61

A01

EUR/100 kg

88,46

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

86,09

A01

EUR/100 kg

116,07

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,85

A01

EUR/100 kg

92,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

L01

Seūta, Melīļa, Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L02

Andora un Gibraltārs.

L03

Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība.

L04

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova, Serbija, Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/51

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 139/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maijā Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. martā Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2006. gada 24. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. martā Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2006. gada 24. janvārī.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2006. gada 24. janvārim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/2005 (OV L 200, 30.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1814/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 3. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,00 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,10 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā paragrāfā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

99,00

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

120,10

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/53

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 140/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2006. gada 24. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2006. gada 24. janvārī.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2006. gada 24. janvārim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 12,20 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/2005 (OV L 200, 30.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1814/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 3. lpp.).

3

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/54

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 141/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka, cik lielā mērā var izpildīt importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas 2006. gada janvārī un attiecas uz nobarošanai paredzētiem vīriešu kārtas jaunlopiem, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 992/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 992/2005, ar ko atver un pārvalda tarifa kvotu nobarošanai paredzētu vīriešu kārtas jaunlopu importam (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam) (2), un jo īpaši tās 1. panta 4. punktu un 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 992/2005 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts jaunu vīriešu kārtas liellopu daudzums, ko uz īpašiem nosacījumiem var importēt laika posmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Pieprasītie daudzumi importa sertifikātiem ir tādi, ka tos var apmierināt pilnībā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 992/2005 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts jaunu vīriešu kārtas liellopu daudzums, ko uz īpašiem nosacījumiem var importēt laika posmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Pieprasītie daudzumi importa sertifikātiem ir tādi, ka tos var apmierināt pilnībā.

| (2) | Ievērojot kopējo daudzumu, 169 000 dzīvnieki, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 992/2005 1. panta 4. punktā, jānosaka daudzumi, par kuriem sertifikātus var pieprasīt no 2006. gada 1. aprīļa, |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot kopējo daudzumu, 169 000 dzīvnieki, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 992/2005 1. panta 4. punktā, jānosaka daudzumi, par kuriem sertifikātus var pieprasīt no 2006. gada 1. aprīļa,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Visas importa tiesību atļaujas, kas iesniegtas dalībvalstīs 2006. gada janvārī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 992/2005 3. panta 3. punkta trešo ievilkumu, apmierina.

2.   Šajā periodā pieejamie daudzumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 992/2005 1. panta 3. punkta d) apakšpuntā, sasniedz 167 730 dzīvniekus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 168, 30.6.2005., 16. lpp.

2

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/55

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 142/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko 62. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2006. gada 18. janvārī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tāpēc attiecīgi jāgroza I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2006. gada 18. janvārī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tāpēc attiecīgi jāgroza I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvarī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 76/2006 (OV L 12, 18.1.2006., 7. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma pozīcijā “Fiziskās personas” svītro šādus divus ierakstus:

| 1) | “Mohamed Mansour (alias Al-Mansour, Dr. Mohamed). Adrese: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zurich), Switzerland. Dzimšanas datums: 30.8.1928. Dzimšanas vieta: a) Ēģipte; b) Apvienotie Arābu Emirāti. Valstspiederība: Šveices. Papildu informācija: a) Cīrihe, Šveice; b) personai ar šādu vārdu nav izdota Šveices pase”; |
| --- | --- |

1)

“Mohamed Mansour (alias Al-Mansour, Dr. Mohamed). Adrese: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zurich), Switzerland. Dzimšanas datums: 30.8.1928. Dzimšanas vieta: a) Ēģipte; b) Apvienotie Arābu Emirāti. Valstspiederība: Šveices. Papildu informācija: a) Cīrihe, Šveice; b) personai ar šādu vārdu nav izdota Šveices pase”;

| 2) | “Zeinab Mansour Fattouh
  . Adrese: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH, Switzerland. Dzimšanas datums 7.5.1933.” |
| --- | --- |

2)

“Zeinab Mansour Fattouh
  . Adrese: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH, Switzerland. Dzimšanas datums 7.5.1933.”

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/57

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 143/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.

| (3) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem.

| (4) | Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā. |
| --- | --- |

(4)

Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā.

| (5) | Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas.

| (6) | Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (7) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (8) | Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar. |
| --- | --- |

(8)

Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1518/95 1. pantā, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 13. lpp.).

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2993/95 (OV L 312, 23.12.1995., 25 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 26. janvāra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 70,18 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 50,69 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 58,49 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 44,84 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,75 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 64,04 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 44,45 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:







  C10 | : | visi galamērķi. |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju un Rumāniju. |
| C14 | : | visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

54,59

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

70,18

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

54,59

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

62,38

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

50,69

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

58,49

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

44,84

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,75

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

61,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

46,79

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

61,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

61,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

46,79

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

64,04

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

44,45

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

46,79

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju un Rumāniju.

C14

:

visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu.

---

(1)  Kompensāciju nepiešķir par produktiem, kas pakļauti termiskai apstrādei, kura veicina cietes pārtapšanu želejā.

(2)  Kompensācijas piešķir saskaņā ar grozīto Padomes Regulu (EEK) Nr. 2730/75 (OV L 281, 1.11.1975., 20. lpp.).

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

| C10 | : | visi galamērķi. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju un Rumāniju. |
| C14 | : | visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu. |

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju un Rumāniju.

C14

:

visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 144/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas.

| (3) | Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi. |
| --- | --- |

(3)

Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi.

| (4) | Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts.

| (5) | Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas.

| (6) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par barības maisījumiem, ko aptver Regula (EK) Nr. 1784/2003 un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1517/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 26. janvāra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par barības maisījumiem uz labības bāzes

Produktu kodi par ko var saņemt eksporta kompensāciju:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Labības produkti | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:
  KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C10 | : | Visi galamērķi. |

Labības produkti

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:

KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C10

:

Visi galamērķi.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/62

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 145/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un (EEK) Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un (EEK) Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | 19,39 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei; |
| --- | --- |

a)

19,39 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei;

| b) | 29,20 EUR/t kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

29,20 EUR/t kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005, 11. lpp.).

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

2

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/63

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 146/2006

(2006. gada 26. janvāris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2094/2005 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2094/2005 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2094/2005 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), uz iesniegto piedāvājumu pamata Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), uz iesniegto piedāvājumu pamata Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētos kritērijus, nav jānosaka ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētos kritērijus, nav jānosaka ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2006. gada 20. līdz 26. janvārim Regulā (EK) Nr. 2094/2005 paredzētajā konkursā par sorgo ievedmuitas nodokļa samazinājumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 335, 21.12.2005., 4. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījvmi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1558/2005 (OV L 249, 24.9.2005., 6. lpp.).

3

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/64

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 147/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2093/2005 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2093/2005 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2093/2005 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2006. gada 20. līdz 26. janvārim Regulā (EK) Nr. 2093/2005 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 25,47 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 62 000 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 335, 20.12.2005., 3. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1558/2005 (OV L 249, 24.9.2005., 6. lpp.).

3

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/65

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 148/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 26. janvāra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 9,23 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,95 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 7,35 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,87 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

9,23

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,95

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

7,35

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,87

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/67

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 149/2006

(2006. gada 26. janvāris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1058/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1058/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2006. gada 20. līdz 26. janvārim. Regulā (EK) Nr. 1058/2005 paredzētajā konkursā par miežu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/68

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 150/2006

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1059/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2006. gada 20. līdz 26. janvārim Regulā (EK) Nr. 1059/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 6,74 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 27. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 174, 7.7.2005., 15. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/69

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/4/EK

(2006. gada 26. janvāris),

ar ko groza Padomes Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK pielikumus attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem karbofurāna atlieku daudzumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Labības un augu izcelsmes produktiem, to skaitā augļiem un dārzeņiem, atlieku līmeņi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko izmanto tādā veidā, lai atlieku daudzums būtu pēc iespējas mazāks un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz paredzamo devu patērētāju uzturā. Kopienā noteiktie maksimālie atlieku līmeņi atbilst minēto atlieku maksimālajam daudzumam, kas varētu būt izstrādājumos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi. |
| --- | --- |

(1)

Labības un augu izcelsmes produktiem, to skaitā augļiem un dārzeņiem, atlieku līmeņi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko izmanto tādā veidā, lai atlieku daudzums būtu pēc iespējas mazāks un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz paredzamo devu patērētāju uzturā. Kopienā noteiktie maksimālie atlieku līmeņi atbilst minēto atlieku maksimālajam daudzumam, kas varētu būt izstrādājumos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi.

| (2) | Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus regulāri pārskata un maina, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu nosaka zemāko analītiski nosakāmo daudzumu, ja atļautie augu aizsardzības līdzekļu izmantojuma veidi nerada nosakāmus pesticīdu atlieku daudzumus pārtikas produktā vai uz tā vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts izmantot, vai ja par dalībvalstu atļautajiem izmantojuma veidiem nav iesniegti vajadzīgie dati, vai ja nav iesniegti šādi vajadzīgie dati par izmantojuma veidiem trešās valstīs, kuru rezultātā rodas atliekas tādos pārtikas produktos, kas var iekļūt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem. |
| --- | --- |

(2)

Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus regulāri pārskata un maina, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu nosaka zemāko analītiski nosakāmo daudzumu, ja atļautie augu aizsardzības līdzekļu izmantojuma veidi nerada nosakāmus pesticīdu atlieku daudzumus pārtikas produktā vai uz tā vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts izmantot, vai ja par dalībvalstu atļautajiem izmantojuma veidiem nav iesniegti vajadzīgie dati, vai ja nav iesniegti šādi vajadzīgie dati par izmantojuma veidiem trešās valstīs, kuru rezultātā rodas atliekas tādos pārtikas produktos, kas var iekļūt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem.

| (3) | Vairākas dalībvalstis ir informējušas Komisiju par savu vēlmi pārskatīt valstī noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku līmeņus saskaņā ar Direktīvas 90/642/EEK 8. pantu, ņemot vērā radušās bažas par patērētāju uzņemto devu. Tās iesniedza Komisijai priekšlikumus par Kopienā noteikto maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Vairākas dalībvalstis ir informējušas Komisiju par savu vēlmi pārskatīt valstī noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku līmeņus saskaņā ar Direktīvas 90/642/EEK 8. pantu, ņemot vērā radušās bažas par patērētāju uzņemto devu. Tās iesniedza Komisijai priekšlikumus par Kopienā noteikto maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu pārskatīšanu.

| (4) | Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (3), ir atkārtoti izvērtēta šajā direktīvā minēto pesticīdu iedarbība uz patērētāju īslaicīgi un visas dzīves laikā, lietojot pārtikas produktus. Pamatojoties uz minēto, ir lietderīgi noteikt jaunus maksimālos atlieku daudzumus, kas nodrošinās to, lai nerastos nepieļaujama ietekme uz patērētāju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (3), ir atkārtoti izvērtēta šajā direktīvā minēto pesticīdu iedarbība uz patērētāju īslaicīgi un visas dzīves laikā, lietojot pārtikas produktus. Pamatojoties uz minēto, ir lietderīgi noteikt jaunus maksimālos atlieku daudzumus, kas nodrošinās to, lai nerastos nepieļaujama ietekme uz patērētāju.

| (5) | Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, attiecīgā gadījumā ir novērtēta minēto pesticīdu akūtā iedarbība uz patērētāju, ko rada katrs atsevišķs pārtikas produkts, kurā var būt atliekvielas. Izdarīti secinājumi, ka pesticīdu atlieku esība produktos tādā daudzumā, kas ir vienāds ar jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem vai mazāks par tiem, neizraisa akūtu toksisku iedarbību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, attiecīgā gadījumā ir novērtēta minēto pesticīdu akūtā iedarbība uz patērētāju, ko rada katrs atsevišķs pārtikas produkts, kurā var būt atliekvielas. Izdarīti secinājumi, ka pesticīdu atlieku esība produktos tādā daudzumā, kas ir vienāds ar jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem vai mazāks par tiem, neizraisa akūtu toksisku iedarbību.

| (6) | Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem par jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, un ir ņemtas vērā to piezīmes par šiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(6)

Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem par jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, un ir ņemtas vērā to piezīmes par šiem daudzumiem.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK pielikumi. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK pielikumi.

| (8) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.

2. pants

Direktīvas 90/642/EEK II pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu.

3. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 27. jūlijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus vēlākais no 2006. gada 27. jūlija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/76/EK (OV L 293, 9.11.2005., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/76/EK.

2

(3)  Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

---

I PIELIKUMS

Direktīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļā aili attiecībā uz karbofurānu aizstāj ar šādu:

| “Pesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg |
| --- | --- |
| Karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns) | 0,02 (1) labībai |

“Pesticīdu atliekas

Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg

Karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns)

0,02 (1) labībai

---

(1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.”

1

---

II PIELIKUMS

Direktīvas 90/642/EEK II pielikuma A daļā ailes attiecībā uz karbofurānu aizstāj ar šādām:

| Pesticīdu atliekas un atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg) |
| --- |
| Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus | Karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns) |
| “1.   Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti |
| i) | CITRUSAUGĻI |

Pesticīdu atliekas un atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg)

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus

Karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns)

Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti

i)

CITRUSAUGĻI

0,3

Greipfrūti

Citroni

Laimi

Mandarīni (ieskaitot klementīnus un citus hibrīdus)

Apelsīni

Pampelmūzes

Pārējie

| ii) | KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) |
| --- | --- |

ii)

KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti)

0,02 (1)

Mandeles

Brazīlijas rieksti

Indijas rieksti

Ēdamie kastaņi

Kokosrieksti

Lazdu rieksti

Makadāmijas rieksti

Pekanrieksti

Ciedru rieksti

Pistācijas

Valrieksti

Pārējie

| iii) | SĒKLEŅI |
| --- | --- |

iii)

SĒKLEŅI

0,02 (1)

Āboli

Bumbieri

Cidonijas

Pārējie

| iv) | KAULEŅI |
| --- | --- |

iv)

KAULEŅI

0,02 (1)

Aprikozes

Ķirši

Persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus)

Plūmes

Pārējie

| v) | OGAS UN SĪKIE AUGĻI |
| --- | --- |

v)

OGAS UN SĪKIE AUGĻI

0,02 (1)

| a) | Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei |
| --- | --- |

a)

Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei

Galda vīnogas

Vīnogas pārstrādei

| b) | Zemenes (izņemot meža zemenes) |
| --- | --- |

b)

Zemenes (izņemot meža zemenes)

| c) | Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

c)

Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas)

Kazenes (Rubus fruticosus)

Kazenes (Rubus arcticus)

Kazeņavenes

Avenes

Pārējie

| d) | Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

d)

Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas)

Mellenes un brūklenes

Dzērvenes

Jāņogas (sarkanās un baltās) un upenes

Ērkšķogas

Pārējie

| e) | Savvaļas ogas un augļi |
| --- | --- |

e)

Savvaļas ogas un augļi

| vi) | DAŽĀDI AUGĻI |
| --- | --- |

vi)

DAŽĀDI AUGĻI

0,02 (1)

Avokado

Banāni

Dateles

Vīģes

Kivi

Kumkvati

Ličī

Mango

| a) | Olīvas |
| --- | --- |

a)

Olīvas

Olīvas (patēriņam pārtikā)

Olīvas (eļļas ekstrakcijai)

Pasifloru augļi

Ananāsi

Papaijas

Pārējie

| 2. | Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi |
| --- | --- |

2.

0,02 (1)

| i) | SAKŅU UN BUMUBUĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

i)

SAKŅU UN BUMUBUĻU DĀRZEŅI

Galda bietes

Burkāni

Sakņu selerijas

Mārrutki

Topinambūri

Pastinaki

Sakņu pētersīļi

Redīsi

Plostbārži

Batātes

Kāļi

Rāceņi

Jamsi

Pārējie

| ii) | SĪPOLU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

ii)

SĪPOLU DĀRZEŅI

Ķiploki

Sīpoli

Šalotes

Vasaras sīpoli

Pārējie

| iii) | AUGĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iii)

AUGĻU DĀRZEŅI

| a) | Nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

Nakteņu dzimtas augi

Tomāti

Pipari

Baklažāni

Pārējie

| b) | Ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

Ķirbjaugi ar ēdamu mizu

Garaugļu gurķi

Īsaugļu gurķi

Cukini

Pārējie

| c) | Ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

Ķirbjaugi ar neēdamu mizu

Melones

Kabači

Arbūzi

Pārējie

| d) | Cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

Cukurkukurūza

| iv) | KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iv)

KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI

| a) | Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi

Brokoļi (sparģeļkāposti)

Ziedkāposti

Pārējie

| b) | Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi

Rožkāposti (Briseles kāposti)

Galviņkāposti

Pārējie

| c) | Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi |
| --- | --- |

c)

Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

Ķīnas kāposti

Lapu kāposti

Pārējie

| d) | Kolrābji |
| --- | --- |

d)

Kolrābji

| v) | LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI |
| --- | --- |

v)

LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI

| a) | Salāti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

a)

Salāti un tamlīdzīgi

Kressalāti

Salātu baldriņi

Salāti

Platlapu endīvijas

Pārējie

| b) | Spināti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

b)

Spināti un tamlīdzīgi

Spināti

Lapu bietes

Pārējie

| c) | Ūdens kreses |
| --- | --- |

c)

Ūdens kreses

| d) | Lapu cigoriņi |
| --- | --- |

d)

Lapu cigoriņi

| e) | Garšaugi |
| --- | --- |

e)

Garšaugi

Kārveles

Maurloki

Pētersīļi

Lapu selerijas

Pārējie

| vi) | PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vi)

PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi)

Pupas (ar pākstīm)

Pupas (bez pākstīm)

Zirņi (ar pākstīm)

Zirņi (bez pākstīm)

Pārējie

| vii) | STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vii)

STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi)

Sparģeļi

Lapu artišoki

Selerijas

Fenhelis

Artišoki

Puravi

Rabarberi

Pārējie

| viii) | SĒNES |
| --- | --- |

viii)

SĒNES

| a) | Kultivētas sēnes |
| --- | --- |

a)

Kultivētas sēnes

| b) | Meža sēnes |
| --- | --- |

b)

Meža sēnes

| 3. | Pākšaugi |
| --- | --- |

3.

0,02 (1)

Pupas

Lēcas

Zirņi

Pārējie

| 4. | Eļļas augi |
| --- | --- |

4.

0,1

Linsēklas

Zemesrieksti

Magoņu sēklas

Sezama sēklas

Saulespuķu sēklas

Rapša sēklas

Sojas pupas

Sinepju sēklas

Kokvilnas sēklas

Pārējie

| 5. | Kartupeļi |
| --- | --- |

5.

0,02 (1)

Agrie kartupeļi

Uzglabājamie kartupeļi

| 6. | Tēja (fermentētas vai citādi pārstrādātas kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) |
| --- | --- |

6.

0,05 (1)

| 7. | Apiņi (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris |
| --- | --- |

7.

0,05 (1)

---

(1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.”

1

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 27.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/78

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 23. janvāris)

par tās ārkārtas valsts palīdzības apstiprināšanu, ko Kipras lauksaimniekiem sniedz Kipras Republika, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies daudz agrāk pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai

(2006/39/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta trešo daļu,

ņemot vērā Kipras Republikas 2005. gada 21. novembra lūgumu,

tā kā:

| (1) | Kipra 2005. gada 21. novembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu, apgalvojot, ka Kipras plāns sniegt valsts palīdzību Kipras lauksaimniekiem, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies ilgi pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai ārkārtas apstākļu dēļ, atbilst kopējā tirgus prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Kipra 2005. gada 21. novembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu, apgalvojot, ka Kipras plāns sniegt valsts palīdzību Kipras lauksaimniekiem, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies ilgi pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai ārkārtas apstākļu dēļ, atbilst kopējā tirgus prasībām.

| (2) | Kipras valdība ir pielikusi daudz pūļu, lai daudzi desmiti tūkstoši lauksaimnieku un lauku cilvēku, kas bija spiesti pamest saimniecības un mājsaimniecības pēc Turcijas iebrukuma 1974. gadā, atkal varētu strādāt. |
| --- | --- |

(2)

Kipras valdība ir pielikusi daudz pūļu, lai daudzi desmiti tūkstoši lauksaimnieku un lauku cilvēku, kas bija spiesti pamest saimniecības un mājsaimniecības pēc Turcijas iebrukuma 1974. gadā, atkal varētu strādāt.

| (3) | Lai šie lauksaimnieki un lauku cilvēki varētu Kiprā turpināt darbību, tehnikas un lopu iegādei un/vai citu lauksaimniecības ieguldījumu veikšanai piešķīra valdības garantētus aizdevumus. |
| --- | --- |

(3)

Lai šie lauksaimnieki un lauku cilvēki varētu Kiprā turpināt darbību, tehnikas un lopu iegādei un/vai citu lauksaimniecības ieguldījumu veikšanai piešķīra valdības garantētus aizdevumus.

| (4) | Deviņdesmitajos gados Kipra pieredzēja nebijušu un spēcīgu sausumu, kas ilga septiņus gadus, radot postošas sekas lauksaimnieciskajai ražošanai un saimniecību ieņēmumiem. Cerot uz labāku ražu nākošajā gadā, daudzi Kipras lauksaimnieki, ko skāra sausums, aizņēmās līdzekļus, lai iegādātos saimniecībām nepieciešamos līdzekļus, tādējādi iekļūstot uzkrātu parādu slazdā gadiem ilgi. Kipras lauksaimnieku zaudējumu apmērs un parādu uzkrāšanās ietekmēja to spēju atmaksāt pastāvošos parādus. |
| --- | --- |

(4)

Deviņdesmitajos gados Kipra pieredzēja nebijušu un spēcīgu sausumu, kas ilga septiņus gadus, radot postošas sekas lauksaimnieciskajai ražošanai un saimniecību ieņēmumiem. Cerot uz labāku ražu nākošajā gadā, daudzi Kipras lauksaimnieki, ko skāra sausums, aizņēmās līdzekļus, lai iegādātos saimniecībām nepieciešamos līdzekļus, tādējādi iekļūstot uzkrātu parādu slazdā gadiem ilgi. Kipras lauksaimnieku zaudējumu apmērs un parādu uzkrāšanās ietekmēja to spēju atmaksāt pastāvošos parādus.

| (5) | Kipras valdība 1999. gada sākumā uzņēmās politiskas saistības risināt uzkrājušos saimniecību parādu problēmu, bet ierosināto parādu atmaksas shēmu nevarēja īstenot pirms pievienošanās Savienībai, jo nebija iespējams panākt vienošanos ar lauksaimnieku apvienībām. Tikai pēc ilgām diskusijām un ņemot vērā Kipras lauksaimniecības nozares izaicinājumu radīto lielo spiedienu pēc pievienošanās, lauksaimnieku apvienības pārskatīja savas nostājas. |
| --- | --- |

(5)

Kipras valdība 1999. gada sākumā uzņēmās politiskas saistības risināt uzkrājušos saimniecību parādu problēmu, bet ierosināto parādu atmaksas shēmu nevarēja īstenot pirms pievienošanās Savienībai, jo nebija iespējams panākt vienošanos ar lauksaimnieku apvienībām. Tikai pēc ilgām diskusijām un ņemot vērā Kipras lauksaimniecības nozares izaicinājumu radīto lielo spiedienu pēc pievienošanās, lauksaimnieku apvienības pārskatīja savas nostājas.

| (6) | Kad Kipra pievienojās Savienībai, Kipras lauksaimniecības nozarē iestājās dziļa krīze un tika reģistrēta saimniecību ienākumu samazināšanās pretēji visām citām jaunajām dalībvalstīm. Būtiski samazinājās saimniecības cena labībai un augļiem, izņemot citrusaugļus. Ievērojamai daļai vīnogu ražas nevarēja atrast tirgus noietu, un Kipra lūdza un arī saņēma Kopienas atbalstu, lai īstenotu tūlītēju novākšanas shēmu. Paredzot nepieciešamo pielāgojumu, pārrēķinu un dažādošanu, valsts Lauku attīstības plānā 2004.–2006. gada laikposmam iekļāva vairākas shēmas un programmas, kurām nepieciešamas būtiskas lauksaimnieku un citu lauku cilvēku investīcijas. Pirms pievienošanās uzkrātais saimniecību parāds tomēr izrādījās galvenais bremzējošais faktors minētā plāna īstenošanai, jo bankas un citas finanšu iestādes vēlējās atgūt iepriekšējos aizņēmumus, pirms izsniegt jaunus. |
| --- | --- |

(6)

Kad Kipra pievienojās Savienībai, Kipras lauksaimniecības nozarē iestājās dziļa krīze un tika reģistrēta saimniecību ienākumu samazināšanās pretēji visām citām jaunajām dalībvalstīm. Būtiski samazinājās saimniecības cena labībai un augļiem, izņemot citrusaugļus. Ievērojamai daļai vīnogu ražas nevarēja atrast tirgus noietu, un Kipra lūdza un arī saņēma Kopienas atbalstu, lai īstenotu tūlītēju novākšanas shēmu. Paredzot nepieciešamo pielāgojumu, pārrēķinu un dažādošanu, valsts Lauku attīstības plānā 2004.–2006. gada laikposmam iekļāva vairākas shēmas un programmas, kurām nepieciešamas būtiskas lauksaimnieku un citu lauku cilvēku investīcijas. Pirms pievienošanās uzkrātais saimniecību parāds tomēr izrādījās galvenais bremzējošais faktors minētā plāna īstenošanai, jo bankas un citas finanšu iestādes vēlējās atgūt iepriekšējos aizņēmumus, pirms izsniegt jaunus.

| (7) | Fakts, ka kredītiestādes atteicās sniegt turpmākus aizdevumus, rada būtiskus šķēršļus lauksaimniecības un lopkopības vienību modernizācijai un atjaunošanai. Modernizācijas trūkums un no tā izrietošā zemākā produktivitāte un samazinātā pelnītspēja, kā arī rezultātā radušies smagie dzīves un darba apstākļi Kipras lauksaimniekiem rada risku, ka audzēšana tiks pamesta, kas attiecīgi rada nopietnas ekonomiskas un sociālas rezonanses risku attiecīgajiem Kipras lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Fakts, ka kredītiestādes atteicās sniegt turpmākus aizdevumus, rada būtiskus šķēršļus lauksaimniecības un lopkopības vienību modernizācijai un atjaunošanai. Modernizācijas trūkums un no tā izrietošā zemākā produktivitāte un samazinātā pelnītspēja, kā arī rezultātā radušies smagie dzīves un darba apstākļi Kipras lauksaimniekiem rada risku, ka audzēšana tiks pamesta, kas attiecīgi rada nopietnas ekonomiskas un sociālas rezonanses risku attiecīgajiem Kipras lauksaimniekiem.

| (8) | Palīdzība ir paredzēta kā atbalsts šādu kategoriju lauksaimniekiem, ko skar parādu uzkrāšanās un nespēja tos nomaksāt:






  — | tie, kas kā lauksaimnieki reģistrējušies Sociālā nodrošinājuma fondā un līdz 1998. gada 31. decembrim maksājuši sociālā nodrošinājuma iemaksas, |
| --- | --- | --- |

(8)

Palīdzība ir paredzēta kā atbalsts šādu kategoriju lauksaimniekiem, ko skar parādu uzkrāšanās un nespēja tos nomaksāt:

—

tie, kas kā lauksaimnieki reģistrējušies Sociālā nodrošinājuma fondā un līdz 1998. gada 31. decembrim maksājuši sociālā nodrošinājuma iemaksas,

| — | pārvietotie lauksaimnieki, kam ir profesionāla licence un kuru gada ienākums no nodarbinātības ārpus lauksaimniecības 1998. gada 31. decembrī nepārsniedza 6 000 Kipras mārciņu, |
| --- | --- |

—

pārvietotie lauksaimnieki, kam ir profesionāla licence un kuru gada ienākums no nodarbinātības ārpus lauksaimniecības 1998. gada 31. decembrī nepārsniedza 6 000 Kipras mārciņu,

| — | tie, kas šobrīd jau saņem pensiju un 1998. gada 31. decembrī bija reģistrēti kā lauksaimnieki, |
| --- | --- |

—

tie, kas šobrīd jau saņem pensiju un 1998. gada 31. decembrī bija reģistrēti kā lauksaimnieki,

| — | tie, kas 1998. gada 31. decembrī dzīvoja laukos un bija nodarbināti lauksaimniecībā, bet vienlaikus arī veica profesionālo darbību ārpus lauksaimniecības, ar nosacījumu, ka to ienākumi ārpus lauksaimniecības nepārsniedza 6 000 Kipras mārciņu. |
| --- | --- |

—

tie, kas 1998. gada 31. decembrī dzīvoja laukos un bija nodarbināti lauksaimniecībā, bet vienlaikus arī veica profesionālo darbību ārpus lauksaimniecības, ar nosacījumu, ka to ienākumi ārpus lauksaimniecības nepārsniedza 6 000 Kipras mārciņu.

| (9) | Palīdzība, ko sniegs Kipra, būs 23 miljoni Kipras mārciņu (līdzvērtīgs 39,33 miljoniem EUR), kas atbilst starp 1974. gadu un 1998. gada 31. decembri noslēgtiem aizņēmumiem. |
| --- | --- |

(9)

Palīdzība, ko sniegs Kipra, būs 23 miljoni Kipras mārciņu (līdzvērtīgs 39,33 miljoniem EUR), kas atbilst starp 1974. gadu un 1998. gada 31. decembri noslēgtiem aizņēmumiem.

| (10) | Aprēķināts, ka ierosinātās valsts palīdzības shēmas saņēmēju skaits varētu pārsniegt 15 000 lauksaimnieku. |
| --- | --- |

(10)

Aprēķināts, ka ierosinātās valsts palīdzības shēmas saņēmēju skaits varētu pārsniegt 15 000 lauksaimnieku.

| (11) | Tādējādi pastāv ārkārtas apstākļi, kas ļauj uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu Kipras plānoto palīdzību Kipras lauksaimniekiem, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies daudz agrāk pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi pastāv ārkārtas apstākļi, kas ļauj uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu Kipras plānoto palīdzību Kipras lauksaimniekiem, lai atmaksātu daļu no lauksaimniecības parādiem, kas radušies daudz agrāk pirms Kipras pievienošanās Eiropas Savienībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kipras Republikas piešķirto valsts palīdzību 23 miljonu Kipras mārciņu apmērā (līdzvērtīgs 39,33 miljoniem EUR), lai Kipras lauksaimniekiem ļautu atmaksāt bankām un citām finanšu iestādēm daļu no to lauksaimniecības parādiem, kas radušies pirms 1998. gada 31. decembra līdz minētajam datumam pastāvējušu ārkārtas apstākļu dēļ, uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2006. gada 23. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---