# Euroopa Liidu L 61/2. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 61 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide2. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 61

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide2. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 361/2006, 1. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 362/2006, 1. märts 2006, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva odra eksportimiseks | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 363/2006, 1. märts 2006, puu- ja köögivilja (tomatite) B-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 364/2006, 1. märts 2006, millega kehtestatakse alates 2. märtsist 2006 teatava kooritud riisi imporditollimaks | 10 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 361/2006, 1. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 362/2006, 1. märts 2006, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva odra eksportimiseks

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 363/2006, 1. märts 2006, puu- ja köögivilja (tomatite) B-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 364/2006, 1. märts 2006, millega kehtestatakse alates 2. märtsist 2006 teatava kooritud riisi imporditollimaks

10

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 6. oktoober 2004, millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3676 all) | 11 |
| | * | Komisjoni otsus, 3. mai 2005, millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1368 all)

   (
  1
  ) | 17 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 6. oktoober 2004, millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3676 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3676 all)

11

*

Komisjoni otsus, 3. mai 2005, millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (Juhtum COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1368 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1368 all)

1

17

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2006/172/ÜVJP, 27. veebruar 2006, millega rakendatakse ühist seisukohta 2004/852/ÜVJP Côte d'Ivoire’i vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 21 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2006/172/ÜVJP, 27. veebruar 2006, millega rakendatakse ühist seisukohta 2004/852/ÜVJP Côte d'Ivoire’i vastu suunatud piiravate meetmete kohta

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 361/2006,

1. märts 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 1. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 42,4 |
| 212 | 139,7 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 90,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 122,1 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,2 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 121,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,8 |
| 204 | 57,4 |
| 999 | 95,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,9 |
| 204 | 44,8 |
| 212 | 45,1 |
| 220 | 39,4 |
| 400 | 61,8 |
| 624 | 58,4 |
| 999 | 51,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 624 | 67,2 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 134,0 |
| 404 | 105,3 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 89,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 76,0 |
| 400 | 77,1 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 72,5 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 66,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

86,5

204

42,4

212

139,7

624

92,6

999

90,3

0707 00 05

052

122,1

068

138,2

204

68,2

628

155,5

999

121,0

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

132,8

204

57,4

999

95,1

0805 10 20

052

56,9

204

44,8

212

45,1

220

39,4

400

61,8

624

58,4

999

51,1

0805 50 10

052

49,2

624

67,2

999

58,2

0808 10 80

388

115,2

400

134,0

404

105,3

528

89,4

720

89,3

999

106,6

0808 20 50

220

60,6

388

76,0

400

77,1

512

65,7

528

72,5

720

45,0

999

66,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 362/2006,

1. märts 2006,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva odra eksportimiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2131/93 (2) sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2131/93 (2) sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused.

| (2) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3002/92 (3) kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja sihtkoha kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3002/92 (3) kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja sihtkoha kontrollimiseks.

| (3) | Praegust turuolukorda arvesse võttes tuleks kuulutada välja alaline pakkumismenetlus Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva 29 361 tonni odra eksportimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Praegust turuolukorda arvesse võttes tuleks kuulutada välja alaline pakkumismenetlus Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva 29 361 tonni odra eksportimiseks.

| (4) | Toimingute ja nende järelevalve nõuetekohase läbiviimise tagamiseks peab sätestama erikorra. Selleks tuleks sätestada tagatiste esitamise kava, millega tagatakse eesmärkide saavutamine, ilma et ettevõtjatele tekiks sellest ülemääraseid kulutusi. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada erandid teatavatest eeskirjadest, eriti määruses (EMÜ) nr 2131/93 sätestatud eeskirjadest. |
| --- | --- |

(4)

Toimingute ja nende järelevalve nõuetekohase läbiviimise tagamiseks peab sätestama erikorra. Selleks tuleks sätestada tagatiste esitamise kava, millega tagatakse eesmärkide saavutamine, ilma et ettevõtjatele tekiks sellest ülemääraseid kulutusi. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada erandid teatavatest eeskirjadest, eriti määruses (EMÜ) nr 2131/93 sätestatud eeskirjadest.

| (5) | Reimpordi ennetamiseks tuleks piirata käesoleva pakkumismenetluse raames toimuvat eksporti ning lubada seda vaid teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(5)

Reimpordi ennetamiseks tuleks piirata käesoleva pakkumismenetluse raames toimuvat eksporti ning lubada seda vaid teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (6) | Silmas pidades süsteemi haldamise ajakohastamist, tuleks sätestada komisjoni poolt nõutava teabe edastamine elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(6)

Silmas pidades süsteemi haldamise ajakohastamist, tuleks sätestada komisjoni poolt nõutava teabe edastamine elektrooniliselt.

| (7) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi sekkumisamet kuulutab välja alalise pakkumismenetluse oma valduses oleva odra eksportimiseks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2131/93, kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Pakkumismenetlus hõlmab kuni 29 361 tonni odra eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaania, Bulgaaria, Kanada, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Ameerika Ühendriigid, Liechtenstein, Mehhiko, Rumeenia, Serbia ja Montenegro (4) ning Šveits.

Artikkel 3

1.   Käesoleva määruse kohaselt toimuva ekspordi suhtes ei kohaldata eksporditoetust, ekspordimaksu ega igakuist hinnatõusu.

2.   Määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 8 lõiget 2 ei kohaldata.

3.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 16 kolmandast taandest makstakse ekspordil pakkumises märgitud hind ilma kuise tõusuta.

Artikkel 4

1.   Ekspordilitsentsid kehtivad väljaandmise kuupäevast määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 9 tähenduses kuni väljaandmisele järgneva neljanda kuu lõpuni.

2.   Käesoleva määruse alusel avatava pakkumismenetluse raames esitatavatele pakkumistele ei või lisada komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (5) artikli 49 kohaselt esitatavaid ekspordilitsentsi taotlusi.

Artikkel 5

1.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 7 lõikest 1 lõpeb esimese osalise pakkumismenetluse raames pakkumiste esitamise tähtaeg 9. märtsil 2006. aastal kell 9.00 (Brüsseli aja järgi).

Järgmiste osaliste pakkumismenetluste raames lõpeb pakkumiste esitamine igal neljapäeval kell 9.00 (Brüsseli aja järgi), välja arvatud 13. aprillil 2006 ning 25. mail 2006, kuna nendel nädalatel pakkumismenetlusi läbi ei viida.

Viimase osalise pakkumismenetluse raames lõpeb pakkumiste esitamise tähtaeg 22. juunil 2006 kell 9.00 (Brüsseli aja järgi).

2.   Pakkumised tuleb saata Ühendkuningriigi sekkumisametile järgmisel aadressil:

| Rural Payment Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Tel.: (44-19) 12 26 58 82 |
| Faks: (44-19) 12 26 58 24 |

Rural Payment Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Tel.: (44-19) 12 26 58 82

Faks: (44-19) 12 26 58 24

Artikkel 6

Sekkumisamet, ladustaja ja edukas pakkuja võtavad eduka pakkuja taotluse korral taotleja soovil ja ühisel kokkuleppel kas enne laost äraviimist või laost äraviimise ajal kontrollanalüüsi jaoks ühiselt vähemalt iga 500 tonni kohta ühe võrdlusproovi ja analüüsivad neid proove. Sekkumisametit võib esindada volinik, tingimusel et ta ei ole ladustaja.

Kontrollanalüüsi jaoks ette nähtud võrdlusproovid võetakse ja neid analüüsitakse seitsme tööpäeva jooksul pärast eduka pakkuja vastavat taotlust või kolme tööpäeva jooksul, kui proovid võetakse laost äraviimise ajal.

Vaidluse korral saadetakse analüüsitulemused elektroonilisel kujul komisjonile.

Artikkel 7

1.   Edukas pakkuja peab võtma partii vastu sellisena, isegi kui proovi lõplikud analüüsitulemused näitavad, et kvaliteet:

| a) | on pakkumismenetluse teadaandes märgitud kvaliteedist parem; |
| --- | --- |

a)

on pakkumismenetluse teadaandes märgitud kvaliteedist parem;

| b) | on sekkumise jaoks sätestatud miinimumomadustest parem, kuid pakkumismenetluse teadaandes kirjeldatud kvaliteedist halvem, ning kõrvalekalded kõnealustest kriteeriumitest ei ületa järgmisi piire:






  — | üks kilogramm hektoliitri kohta mahukaalu puhul, mis ei tohi siiski olla väiksem kui 64 kg/hl, |
| --- | --- | --- |

b)

on sekkumise jaoks sätestatud miinimumomadustest parem, kuid pakkumismenetluse teadaandes kirjeldatud kvaliteedist halvem, ning kõrvalekalded kõnealustest kriteeriumitest ei ületa järgmisi piire:

—

üks kilogramm hektoliitri kohta mahukaalu puhul, mis ei tohi siiski olla väiksem kui 64 kg/hl,

| — | üks protsent niiskusesisalduse puhul, |
| --- | --- |

—

üks protsent niiskusesisalduse puhul,

| — | pool protsenti komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 (6) lisa punktides B.2 ja B.4 kindlaks määratud lisandite puhul ning |
| --- | --- |

—

pool protsenti komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 (6) lisa punktides B.2 ja B.4 kindlaks määratud lisandite puhul ning

| — | pool protsenti komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 lisa punktis B.5 kindlaks määratud lisandite puhul, nii et väliste haigustunnustega terade ja tungalterade lubatud protsendimäär jääb samaks. |
| --- | --- |

—

pool protsenti komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 lisa punktis B.5 kindlaks määratud lisandite puhul, nii et väliste haigustunnustega terade ja tungalterade lubatud protsendimäär jääb samaks.

2.   Kui proovi lõplikud analüüsitulemused näitavad, et kvaliteet on sekkumise jaoks sätestatud miinimumomadustest parem, kuid pakkumiskutse teadaandes kirjeldatud kvaliteedist halvem, ning kõrvalekalded ületavad lõike 1 punktis b sätestatud piire, võib edukas pakkuja:

| a) | võtta partii vastu sellisena |
| --- | --- |

a)

võtta partii vastu sellisena

| b) | või keelduda asjaomase partii vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

b)

või keelduda asjaomase partii vastuvõtmisest.

Esimese taande punktis b kirjeldatud juhul vabastatakse edukas pakkuja kõikidest asjaomase partiiga seotud kohustustest ning tagatised vabastatakse pärast seda, kui ta on I lisas esitatud vormi kasutades teavitanud viivitamata komisjoni ja sekkumisametit.

3.   Kui proovi lõplikud analüüsitulemused näitavad, et kvaliteet on sekkumise jaoks sätestatud miinimumomadustest halvem, ei tohi edukas pakkuja asjaomast partiid ära viia. Edukas pakkuja vabastatakse kõikidest asjaomase partiiga seotud kohustustest ning tagatised vabastatakse pärast seda, kui ta on I lisas esitatud vormi kasutades teavitanud viivitamata komisjoni ja sekkumisametit.

Artikkel 8

Artikli 7 lõike 2 esimeses lõigus punktis b ja artikli 7 lõikes 3 kirjeldatud juhtudel võib edukas pakkuja taotleda, et sekkumisamet eraldaks talle sekkumisvarudest ilma lisatasuta teise partii ettenähtud kvaliteediga otra. Sel juhul tagatist ei vabastata. Partii tuleb asendada kolme päeva jooksul pärast eduka pakkuja vastavat taotlust. Edukas pakkuja teatab I lisas esitatud vormi kasutades sellest viivitamata komisjonile.

Kui edukas pakkuja ei ole saanud pärast korduvaid asendamisi ettenähtud kvaliteediga asenduspartiid ühe kuu jooksul alates tema vastavast taotlusest, vabastatakse ta kõikidest kohustustest ning tagatised vabastatakse pärast seda, kui ta on I lisas esitatud vormi kasutades teavitanud viivitamata komisjoni ja sekkumisametit.

Artikkel 9

1.   Kui oder viiakse ära enne artiklis 6 ette nähtud analüüsi tulemuste teadasaamist, kannab alates partii äraviimisest kogu riski edukas pakkuja, ilma et see piiraks eduka pakkuja õiguste kaitset ladustaja suhtes.

2.   Kui välja arvata artikli 7 lõikes 3 nimetatud juht, kannab 500 tonni suuruseid koguseid käsitlevate analüüside puhul artikliga 6 ette nähtud proovide võtmise ja analüüsi läbiviimise kulud, kuid mitte ümberpaigutamiskulud, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF). Ümberpaigutamisega ja eduka pakkuja poolt taotletavate lisaanalüüsidega seotud kulud kannab edukas pakkuja.

Artikkel 10

Erandina määruse (EMÜ) nr 3002/92 artiklist 12 tehakse käesolevale määrusele vastava odra müügiga seotud dokumentidesse ning eriti ekspordilitsentsidesse, määruse (EMÜ) nr 3002/92 artikli 3 lõike 1 punktis b nimetatud väljaviimiskorraldusse, ekspordideklaratsiooni ja vajaduse korral kontrolleksemplari T5 üks II lisas nimetatud kannetest.

Artikkel 11

1.   Määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 13 lõike 4 kohaselt esitatud tagatis vabastatakse kohe, kui edukatele pakkujatele on väljastatud ekspordilitsentsid.

2.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2131/93 artikli 17 lõikest 1 kaetakse eksportimise kohustus tagatisega, mille summa on võrdne pakkumismenetluse päeval kehtiva hinna ja määratud hinna vahega ega ole kunagi madalam kui 25 eurot tonni kohta. Pool sellest summast esitatakse ekspordilitsentsi väljastamisel ja ülejäänu enne teravilja äraviimist.

Artikkel 12

Ühendkuningriigi sekkumisamet teavitab elektronpostiga komisjoni saadud pakkumistest hiljemalt kahe tunni jooksul pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu. Selline teavitamine peab toimuma III lisas esitatud vormil.

Artikkel 13

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 749/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 10).

2

(3)  EÜT L 301, 17.10.1992, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 770/96 (EÜT L 104, 27.4.1996, lk 13).

3

(4)  Sh Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.

4

(5)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

5

(6)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31.

6

---

I LISA

Teatis Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva odra eksporti käsitleva alalise pakkumismenetluse kohastest partiidest keeldumise või nende asendamise taotlemise kohta

(Määrus (EÜ) nr 362/2006)

| — | Eduka pakkuja nimi: |
| --- | --- |

—

Eduka pakkuja nimi:

| — | Pakkumise kuupäev: |
| --- | --- |

—

Pakkumise kuupäev:

| — | Eduka pakkuja partiist keeldumise kuupäev: |
| --- | --- |

—

Eduka pakkuja partiist keeldumise kuupäev:

| Partii number | Kogus tonnides | Silohoidla aadress | Ülevõtmisest keeldumise põhjus |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | — | mahukaal (kg/hl) |

Partii number

Kogus tonnides

Silohoidla aadress

Ülevõtmisest keeldumise põhjus

—

mahukaal (kg/hl)

| — | kasvama läinud terade protsent |
| --- | --- |

—

kasvama läinud terade protsent

| — | mitmesuguste lisandite protsent (Schwarzbesatz) |
| --- | --- |

—

mitmesuguste lisandite protsent (Schwarzbesatz)

| — | laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade protsent |
| --- | --- |

—

laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade protsent

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

---

II LISA

Artikliga 10 ette nähtud kanne

| — | : | hispaania keeles | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšehhi keeles | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006 |
| — | : | taani keeles | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006 |
| — | : | saksa keeles | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006 |
| — | : | eesti keeles | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006 |
| — | : | kreeka keeles | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006 |
| — | : | inglise keeles | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006 |
| — | : | itaalia keeles | : | Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006 |
| — | : | läti keeles | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006 |
| — | : | leedu keeles | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006 |
| — | : | ungari keeles | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet |
| — | : | hollandi keeles | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006 |
| — | : | poola keeles | : | Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006 |
| — | : | portugali keeles | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006 |
| — | : | slovaki keeles | : | Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006 |
| — | : | sloveeni keeles | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006 |
| — | : | soome keeles | : | Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006 |
| — | : | rootsi keeles | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006. |

—

:

hispaania keeles

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006

—

:

tšehhi keeles

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006

—

:

taani keeles

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006

—

:

saksa keeles

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006

—

:

eesti keeles

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006

—

:

kreeka keeles

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006

—

:

inglise keeles

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006

—

:

prantsuse keeles

:

Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006

—

:

itaalia keeles

:

Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006

—

:

läti keeles

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006

—

:

leedu keeles

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006

—

:

ungari keeles

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet

—

:

hollandi keeles

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006

—

:

poola keeles

:

Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006

—

:

portugali keeles

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006

—

:

slovaki keeles

:

Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006

—

:

sloveeni keeles

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006

—

:

soome keeles

:

Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006

—

:

rootsi keeles

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006.

---

III LISA

Alaline pakkumismenetlus Ühendkuningriigi sekkumisameti valduses oleva odra eksportimiseks

Vorm (1)

(Määrus (EÜ) nr 362/2006)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakkujate järjekorranumbrid | Partii number | Kogus
  tonnides | Pakkumishind
  (eurot tonni kohta) (2) | Hinnatõus (+)
  Hinnalangus (–)
  (eurot tonni kohta)
  (p.m.) | Kaubanduslikud kulud (3)

  (eurot tonni kohta) | Sihtkoht |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| jne | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

Pakkujate järjekorranumbrid

Partii number

Kogus

tonnides

Pakkumishind

(eurot tonni kohta) (2)

Hinnatõus (+)

Hinnalangus (–)

(eurot tonni kohta)

(p.m.)

Kaubanduslikud kulud (3)

(eurot tonni kohta)

Sihtkoht

1

2

3

jne

---

(1)  Edastada põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile (D/2).

(2)  See hind sisaldab pakkumises käsitletud partiiga seotud hinnatõuse ja -langusi.

(3)  Kaubanduslikud kulud hõlmavad teenuseid ja kindlustust pärast sekkumislaost väljumist kuni FOB-eksportsadamani, välja arvatud transpordikulud. Tabelis toodud kulud on saadud sekkumisameti alalisele pakkumismenetlusele eelnenud kvartali tegelike keskmiste kulude alusel ja väljendatud eurodes tonni kohta.

---

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 363/2006,

1. märts 2006,

puu- ja köögivilja (tomatite) B-süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1961/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2044/2005 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2044/2005 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse.

| (2) | Pidades silmas komisjonile tänasel päeval kättesaadavat teavet, on oht, et tomatite puhul jooksvaks ekspordiperioodiks ette nähtud soovituslikke koguseid ületatakse. See ületamine piirab eksporditoetuste nõuetekohast toimimist puu- ja köögiviljasektoris. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas komisjonile tänasel päeval kättesaadavat teavet, on oht, et tomatite puhul jooksvaks ekspordiperioodiks ette nähtud soovituslikke koguseid ületatakse. See ületamine piirab eksporditoetuste nõuetekohast toimimist puu- ja köögiviljasektoris.

| (3) | Selle olukorra vältimiseks tuleks B-süsteemi litsentside taotlused pärast 2. märtsi 2006 eksporditavate tomatite puhul tagasi lükata kuni jooksva ekspordiperioodi lõpuni, |
| --- | --- |

(3)

Selle olukorra vältimiseks tuleks B-süsteemi litsentside taotlused pärast 2. märtsi 2006 eksporditavate tomatite puhul tagasi lükata kuni jooksva ekspordiperioodi lõpuni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2044/2005 artikli 1 alusel tomatite suhtes esitatud B-süsteemi ekspordilitsentside taotlused, mille puhul on ekspordideklaratsioonid vastu võetud pärast 2. ja enne 17. märtsi 2006, lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 328, 15.12.2005, lk 54.

3

---

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 364/2006,

1. märts 2006,

millega kehtestatakse alates 2. märtsist 2006 teatava kooritud riisi imporditollimaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 30. augusti 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1549/2004, millega sätestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1785/2003 seoses riisi impordi korraga ning määratakse kindlaks basmati riisi impordi suhtes kohaldatavad üleminekuperioodi erieeskirjad, (1) eriti selle artiklit 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pädevate asutuste edastatud teabe alusel tõdeb komisjon, et CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentse, välja arvatud basmati riisi impordilitsentsid, on ajavahemikuks 1. septembrist 2005 kuni 28 veebruarini 2006 välja antud 289 488 tonni kohta. CN-koodi 1006 20 alla kuuluva basmati riisist erineva kooritud riisi imporditollimaksu tuleks seega muuta. |
| --- | --- |

(1)

Pädevate asutuste edastatud teabe alusel tõdeb komisjon, et CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentse, välja arvatud basmati riisi impordilitsentsid, on ajavahemikuks 1. septembrist 2005 kuni 28 veebruarini 2006 välja antud 289 488 tonni kohta. CN-koodi 1006 20 alla kuuluva basmati riisist erineva kooritud riisi imporditollimaksu tuleks seega muuta.

| (2) | Kuna kehtestatav tollimaks tuleks kasutusele võtta kümne päeva jooksul alates eespool nimetatud ajavahemiku lõppemisest, peaks käesolev määrus viivitamatult jõustuma, |
| --- | --- |

(2)

Kuna kehtestatav tollimaks tuleks kasutusele võtta kümne päeva jooksul alates eespool nimetatud ajavahemiku lõppemisest, peaks käesolev määrus viivitamatult jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaks on 65 EUR tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 280, 31.8.2004, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2152/2005 (ELT L 342, 24.12.2005, lk 30).

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/11

---

KOMISJONI OTSUS,

6. oktoober 2004,

millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks

(Juhtum COMP/M.3099 – Areva/Urenco)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3676 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2006/170/EÜ)

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (1) eriti selle artikli 8 lõikele 2, võttis komisjon 6. oktoobril 2004 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi kodulehel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   ÜHINEMISMÄÄRUSE ARTIKLILE 22 VASTAV ÜHINE ÜLEANDMISTAOTLUS

| (1) | 8. ja 26. aprillil 2004 jõudis komisjoni Prantsusmaa, Rootsi ja Saksamaa ametiasutuste poolt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (edaspidi “ühinemismäärus”) (2) artiklile 22 vastav ühine üleandmistaotlus uurida kavandatavat koondumist, mille käigus Prantsusmaa ettevõtja Société de participations du Commissariat à l’Energie Atomique SA (edaspidi “Areva”) omandab ühiskontrolli Ühendkuningriigi ettevõtja Enrichment Tehnology Company Limited üle (edaspidi “ETC”), mida eelnevalt kontrollis ainult Ühendkuningriigi ettevõtja Urenco Limited (edaspidi “Urenco”). |
| --- | --- |

(1)

8. ja 26. aprillil 2004 jõudis komisjoni Prantsusmaa, Rootsi ja Saksamaa ametiasutuste poolt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (edaspidi “ühinemismäärus”) (2) artiklile 22 vastav ühine üleandmistaotlus uurida kavandatavat koondumist, mille käigus Prantsusmaa ettevõtja Société de participations du Commissariat à l’Energie Atomique SA (edaspidi “Areva”) omandab ühiskontrolli Ühendkuningriigi ettevõtja Enrichment Tehnology Company Limited üle (edaspidi “ETC”), mida eelnevalt kontrollis ainult Ühendkuningriigi ettevõtja Urenco Limited (edaspidi “Urenco”).

II.   POOLED

| (2) | Ettevõtjat Areva kontrollib Commissariat à l’Energie Atomique (edaspidi “CEA”), mida omakorda kontrollib Prantsusmaa. Areva tegutseb kolmes põhivaldkonnas: a) tuumaenergia erinevad etapid, b) ühendused ja c) elektrienergia transportimine ja jaotamine. Ettevõtja on eriti aktiivne uraani rikastamisega seotud teenuste turul oma tütarettevõtja Eurodifi kaudu ja Areval on Euroopa suurim uraani rikastamise tehas. Kõnealune tehas on aegumas ning kasutab vananenud ja kallist gaasilise difusiooni tehnoloogiat. Eurodifi nimivõimsus on 10,8 miljonit eraldustöö ühikut (separative work unit) aastas ja 2002. aastal tarnis Eurodif ligikaudu 9 miljonit eraldustöö ühikut. |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtjat Areva kontrollib Commissariat à l’Energie Atomique (edaspidi “CEA”), mida omakorda kontrollib Prantsusmaa. Areva tegutseb kolmes põhivaldkonnas: a) tuumaenergia erinevad etapid, b) ühendused ja c) elektrienergia transportimine ja jaotamine. Ettevõtja on eriti aktiivne uraani rikastamisega seotud teenuste turul oma tütarettevõtja Eurodifi kaudu ja Areval on Euroopa suurim uraani rikastamise tehas. Kõnealune tehas on aegumas ning kasutab vananenud ja kallist gaasilise difusiooni tehnoloogiat. Eurodifi nimivõimsus on 10,8 miljonit eraldustöö ühikut (separative work unit) aastas ja 2002. aastal tarnis Eurodif ligikaudu 9 miljonit eraldustöö ühikut.

| (3) | Urenco loodi 1970. aastate alguses Saksamaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud Almelo lepinguga selleks, et arendada ja kasutada tsentrifuugtehnoloogiat uraani rikastamiseks. Urenco on ettevõtja Urenco Group valdusettevõtja. Urenco Groupi kuuluvad kaks ettevõtjat – Uranium Enrichment Company (edaspidi “UEC”) ja Enrichment Tehnology Company (edaspidi “ETC”). UEC tegutseb kogu maailmas uraani rikastamise teenuste pakkujana ning kasutab selleks moodsat ja tõhusat tsentrifuugtehnoloogiat. ETC arendab, töötab välja ja toodab uraani rikastamiseks tsentrifuuge. Urenco aktsionäride hulka kuuluvad British Nuclear Fuels, RWE ja EON. |
| --- | --- |

(3)

Urenco loodi 1970. aastate alguses Saksamaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud Almelo lepinguga selleks, et arendada ja kasutada tsentrifuugtehnoloogiat uraani rikastamiseks. Urenco on ettevõtja Urenco Group valdusettevõtja. Urenco Groupi kuuluvad kaks ettevõtjat – Uranium Enrichment Company (edaspidi “UEC”) ja Enrichment Tehnology Company (edaspidi “ETC”). UEC tegutseb kogu maailmas uraani rikastamise teenuste pakkujana ning kasutab selleks moodsat ja tõhusat tsentrifuugtehnoloogiat. ETC arendab, töötab välja ja toodab uraani rikastamiseks tsentrifuuge. Urenco aktsionäride hulka kuuluvad British Nuclear Fuels, RWE ja EON.

III.   KOONDUMINE

| (4) | Kavandatav koondumine tähendab, et Areva omandab 50-protsendilise osaluse ettevõtjast ETC ja ETCst saab Areva ja Urenco ühisettevõte. ETC tegevus piirdub põhiuuringute, tsentrifuugseadmete arendamise, väljatöötamise ja tootmisega ning Areva ja Urenco jätkavad oma tegevust uraani rikastamisele järgneval turul. |
| --- | --- |

(4)

Kavandatav koondumine tähendab, et Areva omandab 50-protsendilise osaluse ettevõtjast ETC ja ETCst saab Areva ja Urenco ühisettevõte. ETC tegevus piirdub põhiuuringute, tsentrifuugseadmete arendamise, väljatöötamise ja tootmisega ning Areva ja Urenco jätkavad oma tegevust uraani rikastamisele järgneval turul.

| (5) | Urenco on ETCsse üleviinud kõik vajalikud vahendid tsentrifuugseadmete väljatöötamiseks ja toomiseks, sealhulgas tootmisliinid, tehnoloogia (intellektuaalomandi õigused), rahalised vahendid ja töötajad. Ühisettevõttel on seega kõik võimalused oma äritegevusega seotud toimingute läbiviimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Urenco on ETCsse üleviinud kõik vajalikud vahendid tsentrifuugseadmete väljatöötamiseks ja toomiseks, sealhulgas tootmisliinid, tehnoloogia (intellektuaalomandi õigused), rahalised vahendid ja töötajad. Ühisettevõttel on seega kõik võimalused oma äritegevusega seotud toimingute läbiviimiseks.

| (6) | Teatud aja jooksul müüb ühisettevõte suurema osa tsentrifuugseadmetest oma emaettevõtjatele. Kuid arvestades eriliselt pikki tähtaegu tuumatööstuses, võib seda pidada esimeseks faasiks, pärast mida ka teised ettevõtjad võivad saada ETC klientideks. Komisjon on seetõttu arvamusel, et ühisettevõte täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse ülesandeid ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ja kavandatav toiming kujutab endast koondumist. Seisukohta toetavad ka Saksamaa ja Prantsusmaa ametiasutused. |
| --- | --- |

(6)

Teatud aja jooksul müüb ühisettevõte suurema osa tsentrifuugseadmetest oma emaettevõtjatele. Kuid arvestades eriliselt pikki tähtaegu tuumatööstuses, võib seda pidada esimeseks faasiks, pärast mida ka teised ettevõtjad võivad saada ETC klientideks. Komisjon on seetõttu arvamusel, et ühisettevõte täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse ülesandeid ühinemismääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses ja kavandatav toiming kujutab endast koondumist. Seisukohta toetavad ka Saksamaa ja Prantsusmaa ametiasutused.

IV.   JUHTUMI ARUTAMISE PÄDEVUS

| (7) | Koondumine ei ületa ühinemismääruse artiklis 1 sätestatud käibe künnist ja seetõttu ei ole koondumine ühenduse seisukohalt oluline. Pooled teatasid koondumisest riiklikele konkurentsiasutustele Ühendkuningriigis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Rootsis. Ühendkuningriik otsustas, et koondumine ei täida vastavalt Ühendkuningriigi menetlustele uurimise algatamise eeltingimusi, kuid kolm ülejäänud liikmesriiki taotlesid ühiselt komisjonilt koondumise uurimist vastavalt ühinemismääruse artiklile 22. Asjaomased kolm liikmesriiki on arvamusel, et koondumisega kaasneb oht luua või tugevdada valitsevat seisundit, sest koondumisega loodaks struktuuriside kahe põhilise Euroopas tegutseva uraani rikastamise teenuste pakkuja vahel; lisaks sellele leiti, et kuna geograafilisi turge peeti vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi “EMP”) hõlmavaks, mõjutaks koondumine liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon leidis, et ühine üleandmistaotlus täidab ühinemismääruse artikli 22 lõikes 3 sätestatud tingimusi ja nõustus seetõttu juhtumi üle võtma. |
| --- | --- |

(7)

Koondumine ei ületa ühinemismääruse artiklis 1 sätestatud käibe künnist ja seetõttu ei ole koondumine ühenduse seisukohalt oluline. Pooled teatasid koondumisest riiklikele konkurentsiasutustele Ühendkuningriigis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Rootsis. Ühendkuningriik otsustas, et koondumine ei täida vastavalt Ühendkuningriigi menetlustele uurimise algatamise eeltingimusi, kuid kolm ülejäänud liikmesriiki taotlesid ühiselt komisjonilt koondumise uurimist vastavalt ühinemismääruse artiklile 22. Asjaomased kolm liikmesriiki on arvamusel, et koondumisega kaasneb oht luua või tugevdada valitsevat seisundit, sest koondumisega loodaks struktuuriside kahe põhilise Euroopas tegutseva uraani rikastamise teenuste pakkuja vahel; lisaks sellele leiti, et kuna geograafilisi turge peeti vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi “EMP”) hõlmavaks, mõjutaks koondumine liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon leidis, et ühine üleandmistaotlus täidab ühinemismääruse artikli 22 lõikes 3 sätestatud tingimusi ja nõustus seetõttu juhtumi üle võtma.

V.   ASJAOMASED TURUD

Asjaomased kaubaturud

| (8) | Tuumkütuse tootmise etapid on järgmised: muundamine, rikastamine ja kütuse tootmine. Tuumareaktorites energia tootmine on U-235 aatomite lõhustumise tulemus, mille käigus vabaneb soojusenergia. U-235 on põhiline uraani lõhustuv isotoop. Rikastamine on tuumakütuse tootmisel kõige kulukam etapp. Uraani rikastamise käigus suurendatakse uraanis lõhustuvate U-235 isotoopide protsenti võrreldes U-238 isotoopidega. Tsiviileesmärgil tuumaenergia tootmisel rikastatakse uraani 3–5 %ni ja seda kutsutakse väherikastatud uraaniks. Suurem osa juhtudest pakub uraani rikastamisega tegelev ettevõtja rikastamise teenuseid või muudab ettevõtja uraani väherikastatud uraaniks, mis vastab rahvusvahelistele standarditele, ja tarnib selle ettevõtjale. Kuid mõnel juhul lihtsalt müüakse väherikastatud uraani ettevõtjatele selle asemel, et seda nende asemel rikastada (väherikastatud uraani tarnimine). |
| --- | --- |

(8)

Tuumkütuse tootmise etapid on järgmised: muundamine, rikastamine ja kütuse tootmine. Tuumareaktorites energia tootmine on U-235 aatomite lõhustumise tulemus, mille käigus vabaneb soojusenergia. U-235 on põhiline uraani lõhustuv isotoop. Rikastamine on tuumakütuse tootmisel kõige kulukam etapp. Uraani rikastamise käigus suurendatakse uraanis lõhustuvate U-235 isotoopide protsenti võrreldes U-238 isotoopidega. Tsiviileesmärgil tuumaenergia tootmisel rikastatakse uraani 3–5 %ni ja seda kutsutakse väherikastatud uraaniks. Suurem osa juhtudest pakub uraani rikastamisega tegelev ettevõtja rikastamise teenuseid või muudab ettevõtja uraani väherikastatud uraaniks, mis vastab rahvusvahelistele standarditele, ja tarnib selle ettevõtjale. Kuid mõnel juhul lihtsalt müüakse väherikastatud uraani ettevõtjatele selle asemel, et seda nende asemel rikastada (väherikastatud uraani tarnimine).

| (9) | Uraani rikastamise teenuseid saab pakkuda kahel erineval moel: uraani rikastamine tsentrifuugides või gaasilise difusiooni jaamades või Venemaa tuumarelvade likvideerimise tagajärjel saadud kõrgrikastatud uraani (3) segamine selleks, et seda lahjendada ja toota väherikastatud uraani. Komisjoni turu-uuringust ilmnes selgelt, et nõudluse vaatenurgast on segatud kõrgrikastatud uraan ja rikastatud looduslik uraan omavahel asendatavad tooted. |
| --- | --- |

(9)

Uraani rikastamise teenuseid saab pakkuda kahel erineval moel: uraani rikastamine tsentrifuugides või gaasilise difusiooni jaamades või Venemaa tuumarelvade likvideerimise tagajärjel saadud kõrgrikastatud uraani (3) segamine selleks, et seda lahjendada ja toota väherikastatud uraani. Komisjoni turu-uuringust ilmnes selgelt, et nõudluse vaatenurgast on segatud kõrgrikastatud uraan ja rikastatud looduslik uraan omavahel asendatavad tooted.

| (10) | Kütuse tootmiseks kasutatavat uraani saab jagada kolme väherikastatud uraani rühma: rikastatud looduslik uraan, rikastatud ümbertöödeldud uraan ja seguoksiid. Turu-uuringust selgus, et tegemist ei ole omavahel asendatavate toodetega ja seega moodustavad nad eraldi kaubaturud. |
| --- | --- |

(10)

Kütuse tootmiseks kasutatavat uraani saab jagada kolme väherikastatud uraani rühma: rikastatud looduslik uraan, rikastatud ümbertöödeldud uraan ja seguoksiid. Turu-uuringust selgus, et tegemist ei ole omavahel asendatavate toodetega ja seega moodustavad nad eraldi kaubaturud.

| (11) | Võib järeldada, et kaubaturud koosnevad rikastatud looduslikust uraanist, rikastatud vaesestatud uraanist ja segatud kõrgrikastatud uraanist, mille U-235 sisaldus on 3–6 %. Erinevate omaduste tõttu ei peaks asjaomaste kaubaturgude hulka arvama rikastatud ümbertöödeldud uraani ja seguoksiidkütust. |
| --- | --- |

(11)

Võib järeldada, et kaubaturud koosnevad rikastatud looduslikust uraanist, rikastatud vaesestatud uraanist ja segatud kõrgrikastatud uraanist, mille U-235 sisaldus on 3–6 %. Erinevate omaduste tõttu ei peaks asjaomaste kaubaturgude hulka arvama rikastatud ümbertöödeldud uraani ja seguoksiidkütust.

Asjaomased geograafilised turud

| (12) | Mõned näitajad viitavad sellele, et tegemist võib olla kogu Euroopat hõlmava turuga: i) turuosade stabiilsus – viimase kolmekümne aasta jooksul on kõnealused kaks Euroopa uraani rikastamise ettevõtjat jaganud pidevalt ligikaudu 80 % Euroopa turust; ii) väherikastatud uraani kasutatavate maailma eri piirkondade põlistarnijatel on oma kodumaisel turul tugev positsioon (Venemaa, USA, Aasia) samal ajal, kui ELis on kõnealuses ajavahemikus Aasia ja USA uraani rikastajate ühine osakaal olnud alla 5 %; iii) Euroopast väljaspool asuvate ettevõtjate osakaal on väike eriti nn Corfu deklaratsiooni tõttu, mille eesmärk on tagada Euroopa uraani rikastajate tarne turvalisus ja piirata importi Venemaalt maksimaalselt 20 %ni. |
| --- | --- |

(12)

Mõned näitajad viitavad sellele, et tegemist võib olla kogu Euroopat hõlmava turuga: i) turuosade stabiilsus – viimase kolmekümne aasta jooksul on kõnealused kaks Euroopa uraani rikastamise ettevõtjat jaganud pidevalt ligikaudu 80 % Euroopa turust; ii) väherikastatud uraani kasutatavate maailma eri piirkondade põlistarnijatel on oma kodumaisel turul tugev positsioon (Venemaa, USA, Aasia) samal ajal, kui ELis on kõnealuses ajavahemikus Aasia ja USA uraani rikastajate ühine osakaal olnud alla 5 %; iii) Euroopast väljaspool asuvate ettevõtjate osakaal on väike eriti nn Corfu deklaratsiooni tõttu, mille eesmärk on tagada Euroopa uraani rikastajate tarne turvalisus ja piirata importi Venemaalt maksimaalselt 20 %ni.

| (13) | komisjon leidis siiski viiteid selle kohta, et Venemaa tarnija Tenex võib pooltele olla konkurendiks ja et konkurentsitingimused võivad lähitulevikus muutuda, sest USEC võib osa oma võimsusest ümber suunata Euroopasse. Igal juhul võib käesoleva otsuse kohaldamisel jätta geograafilise turu küsimuse lahtiseks, sest poolte 20. augustil 2004. aastal esitatud kohustused kõrvaldavad komisjoni tõsised kahtlused küsimuses, kas kavandatav koondumine on vastavuses ühisturuga, hõlmaku turg Euroopat või laiemat piirkonda. |
| --- | --- |

(13)

komisjon leidis siiski viiteid selle kohta, et Venemaa tarnija Tenex võib pooltele olla konkurendiks ja et konkurentsitingimused võivad lähitulevikus muutuda, sest USEC võib osa oma võimsusest ümber suunata Euroopasse. Igal juhul võib käesoleva otsuse kohaldamisel jätta geograafilise turu küsimuse lahtiseks, sest poolte 20. augustil 2004. aastal esitatud kohustused kõrvaldavad komisjoni tõsised kahtlused küsimuses, kas kavandatav koondumine on vastavuses ühisturuga, hõlmaku turg Euroopat või laiemat piirkonda.

VI.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

| (14) | Kavandatava koondumise tõttu tekkida võivad konkurentsiprobleemid võib jagada järgmiselt:






  a) | Ühisettevõte võimaldab pooltel kontrollida üksteise otsuseid suurendada rikastamise võimsust; |
| --- | --- | --- |

(14)

Kavandatava koondumise tõttu tekkida võivad konkurentsiprobleemid võib jagada järgmiselt:

a)

Ühisettevõte võimaldab pooltel kontrollida üksteise otsuseid suurendada rikastamise võimsust;

| b) | võimsuse tasemete kontrollimise tagajärjel võivad hinnad tõusta tõenäoliselt ELis ja väiksemal määral kogu maailmas (selge võimsusealane kooskõlastamine) ning |
| --- | --- |

b)

võimsuse tasemete kontrollimise tagajärjel võivad hinnad tõusta tõenäoliselt ELis ja väiksemal määral kogu maailmas (selge võimsusealane kooskõlastamine) ning

| c) | ühisettevõte hõlbustab ELi tarnete vaikivat kooskõlastamist. |
| --- | --- |

c)

ühisettevõte hõlbustab ELi tarnete vaikivat kooskõlastamist.

| (15) | Kontroll võimsusealaste otsuste üle Vastavalt kavandatavale tehingule ei oleks ei Areval ega ka Urencol võimalik osta ETC-lt tsentrifuuge ilma, et teine emaettevõtja kiidaks tehingu eelnevalt ja selgesõnaliselt heaks. Teisisõnu öeldes tähendab see, et mõlemal poolel on võimalus takistada teise poole võimsuse suurendamist. Seega võimaldaks ühisettevõte mõlemal poolel kontrollida teise võimsust. |
| --- | --- |

(15)

Kontroll võimsusealaste otsuste üle Vastavalt kavandatavale tehingule ei oleks ei Areval ega ka Urencol võimalik osta ETC-lt tsentrifuuge ilma, et teine emaettevõtja kiidaks tehingu eelnevalt ja selgesõnaliselt heaks. Teisisõnu öeldes tähendab see, et mõlemal poolel on võimalus takistada teise poole võimsuse suurendamist. Seega võimaldaks ühisettevõte mõlemal poolel kontrollida teise võimsust.

| (16) | Võimsusealane kooskõlastamine Tsentrifuugtehnoloogia vallas on võimsuse ja kogutoodangu vahel väga tugev seos. Tehnilisest seisukohast ei tohiks tsentrifuuge, kui need on kord keerlema hakanud, nende eluajal enam välja lülitada ([...]). Tsentrifuugide väljalülitamine ja seejärel uuesti sisselülitamine suurendab oluliselt riski, et tsentrifuug kahjustub. Lisaks sellele on rikastamise tööstusharu ülimalt kapitalimahukas ja väga väikeste piirkuludega. Arvestades neid tehnoloogilisi ja kaubanduslikke piiranguid, on tsentrifuugide toodang tihti võimsuse lähedane. |
| --- | --- |

(16)

Võimsusealane kooskõlastamine Tsentrifuugtehnoloogia vallas on võimsuse ja kogutoodangu vahel väga tugev seos. Tehnilisest seisukohast ei tohiks tsentrifuuge, kui need on kord keerlema hakanud, nende eluajal enam välja lülitada ([...]). Tsentrifuugide väljalülitamine ja seejärel uuesti sisselülitamine suurendab oluliselt riski, et tsentrifuug kahjustub. Lisaks sellele on rikastamise tööstusharu ülimalt kapitalimahukas ja väga väikeste piirkuludega. Arvestades neid tehnoloogilisi ja kaubanduslikke piiranguid, on tsentrifuugide toodang tihti võimsuse lähedane.

| (17) | Rikastamise turul juhib hindu põhiliselt võimsuse (toodangu) tase. Tehingu tulemusel on kahel uraani rikastamise turu põhilisel konkurendil (Areva ja Urenco on Euroopa kaks põhilist uraani rikastamise ettevõtjat, kellele kuulub ligikaudu 80 % Euroopa turust juba viimased kolmkümmend aastat ja ligikaudu 40 % maailma turust) täielikult võimalik kooskõlastada võimsusealased otsused. Selle tulemusel võivad hinnad ELis ja maailmas tõusta. |
| --- | --- |

(17)

Rikastamise turul juhib hindu põhiliselt võimsuse (toodangu) tase. Tehingu tulemusel on kahel uraani rikastamise turu põhilisel konkurendil (Areva ja Urenco on Euroopa kaks põhilist uraani rikastamise ettevõtjat, kellele kuulub ligikaudu 80 % Euroopa turust juba viimased kolmkümmend aastat ja ligikaudu 40 % maailma turust) täielikult võimalik kooskõlastada võimsusealased otsused. Selle tulemusel võivad hinnad ELis ja maailmas tõusta.

| (18) | ELi tarnete vaikiv kooskõlastamine Lisaks sellele, et ühised võimsuse alased otsused mõjutavad hindu ilmselt negatiivselt, hõlbustab tehing ka ELi tarne vaikivat kooskõlastamist. Selle asemel, et vaikimisi otse hindu kooskõlastada, mis paistab olema kõnealusel turul keeruline, on võimalik kooskõlastada tarnet, säilitades ELi turul laialdase turuosade jaotuse. Kokkuvõttes toob selline tarne kooskõlastamine kaasa turul hindatõusu (või takistab Areva kulude vähenemisel hindalangust). |
| --- | --- |

(18)

ELi tarnete vaikiv kooskõlastamine Lisaks sellele, et ühised võimsuse alased otsused mõjutavad hindu ilmselt negatiivselt, hõlbustab tehing ka ELi tarne vaikivat kooskõlastamist. Selle asemel, et vaikimisi otse hindu kooskõlastada, mis paistab olema kõnealusel turul keeruline, on võimalik kooskõlastada tarnet, säilitades ELi turul laialdase turuosade jaotuse. Kokkuvõttes toob selline tarne kooskõlastamine kaasa turul hindatõusu (või takistab Areva kulude vähenemisel hindalangust).

| (19) | Tegurid, mis muudavad tarne kooskõlastamine pärast tehingut tõenäolisemaks kui varasemalt, on i) ETCs võimsusealaste otsuste tsentraliseerimine, ii) ETC struktuurne seos ja iii) laienenud teabevahetus. |
| --- | --- |

(19)

Tegurid, mis muudavad tarne kooskõlastamine pärast tehingut tõenäolisemaks kui varasemalt, on i) ETCs võimsusealaste otsuste tsentraliseerimine, ii) ETC struktuurne seos ja iii) laienenud teabevahetus.

—   Ühisele seisukohale jõudmine

| (20) | Hüpoteetilise ELi turu raames tuleks märkida, et ühisele seisukohale peavad jõudma ainult kaks poolt: Areva ja Urenco. USEC ei põhjusta lähitulevikus ilmselt konkurentsi ohtu ja Tenexi suhtes kehtivad ELi tarnimisel õiguslikud piirangud. |
| --- | --- |

(20)

Hüpoteetilise ELi turu raames tuleks märkida, et ühisele seisukohale peavad jõudma ainult kaks poolt: Areva ja Urenco. USEC ei põhjusta lähitulevikus ilmselt konkurentsi ohtu ja Tenexi suhtes kehtivad ELi tarnimisel õiguslikud piirangud.

| (21) | Tarnealane kooskõlastamine ei ole iseenesest väga keeruline. Klientide arv ELi turul on piiratud. Lepingu sõlmimisest hoidumine või ebasoodsatel tingimustel pakkumise tegemine on viis, mismoodi loovutada klient (või müügivõimalus) teisele poolele ja seega säilitada ELi turul lai turuosade jagunemine. ELi vanades (15) liikmesriikides on ainult 13 ettevõtjat, kellel on tuumaenergiajaamad. Tarnevõimaluste arv, näiteks Euroopa tehaste (osalised) tarnelepingud, või lepingute pikendamise võimalused on samuti suhteliselt piiratud, ligikaudu 10–20 võimalust aastas. |
| --- | --- |

(21)

Tarnealane kooskõlastamine ei ole iseenesest väga keeruline. Klientide arv ELi turul on piiratud. Lepingu sõlmimisest hoidumine või ebasoodsatel tingimustel pakkumise tegemine on viis, mismoodi loovutada klient (või müügivõimalus) teisele poolele ja seega säilitada ELi turul lai turuosade jagunemine. ELi vanades (15) liikmesriikides on ainult 13 ettevõtjat, kellel on tuumaenergiajaamad. Tarnevõimaluste arv, näiteks Euroopa tehaste (osalised) tarnelepingud, või lepingute pikendamise võimalused on samuti suhteliselt piiratud, ligikaudu 10–20 võimalust aastas.

—   Läbipaistvus

| (22) | Läbipaistvus kõnealusel turul paistab olevat piisav selleks, et säilitada tarne kooskõlastamine Euroopa turul. Nagu eespool nimetatud, on turul vaid mõned Euroopa kliendid ja mõned tarnevõimalused aastas. Olulisem on aga see, et kooskõlastamine hõlmab ainult kahte poolt: Areva ja Urenco. |
| --- | --- |

(22)

Läbipaistvus kõnealusel turul paistab olevat piisav selleks, et säilitada tarne kooskõlastamine Euroopa turul. Nagu eespool nimetatud, on turul vaid mõned Euroopa kliendid ja mõned tarnevõimalused aastas. Olulisem on aga see, et kooskõlastamine hõlmab ainult kahte poolt: Areva ja Urenco.

| (23) | Areva ja Urenco ühine kontroll ETC üle suurendab pooltevahelist läbipaistvust võimsusealaste plaanide ja teiste konkurentsi parameetrite puhul. Seda eelkõige ETCst aktsionäridele saadetava teabe tulemusel ja täpsemalt ETC Areva ja Urenco määratud juhatuse liikmete otsustava rolli tulemusel. |
| --- | --- |

(23)

Areva ja Urenco ühine kontroll ETC üle suurendab pooltevahelist läbipaistvust võimsusealaste plaanide ja teiste konkurentsi parameetrite puhul. Seda eelkõige ETCst aktsionäridele saadetava teabe tulemusel ja täpsemalt ETC Areva ja Urenco määratud juhatuse liikmete otsustava rolli tulemusel.

—   Distsipliini mehhanismid

| (24) | Võimalused kokkulepetest möödahiilimiseks ja müügi suurendamiseks ELis võivad olla piiratud. Juhul kui üks pooltest peaks mööda hiilima ühisest seisukohast, võib tagajärjeks olla ajutine tagasipöördumine üksteisega tiheda konkureerimise juurde. Lisaks sellele suurendab tõsiasi, et kumbki pool sõltub teisest selliste eluliselt tähtsate otsuste puhul nagu võimsus, tõenäosust, et ettevõtjad peavad ühisest seisukohast kinni. |
| --- | --- |

(24)

Võimalused kokkulepetest möödahiilimiseks ja müügi suurendamiseks ELis võivad olla piiratud. Juhul kui üks pooltest peaks mööda hiilima ühisest seisukohast, võib tagajärjeks olla ajutine tagasipöördumine üksteisega tiheda konkureerimise juurde. Lisaks sellele suurendab tõsiasi, et kumbki pool sõltub teisest selliste eluliselt tähtsate otsuste puhul nagu võimsus, tõenäosust, et ettevõtjad peavad ühisest seisukohast kinni.

—   Konkurentide või klientide reaktsioon

| (25) | Hüpoteetilisel ELi turul ei ole kolmandatel isikutel nagu konkurendid ja kliendid ehk võimalik võidelda ELi siseselt kahe põhilise uraani rikastamise ettevõtja vahelise tarne kooskõlastamisega. Tenexil ja USECil, kes on ainukesed kaks teist olulist konkurenti, ei ole võib olla võimalust destabiliseerida pooltevahelist ühist seisukohta. |
| --- | --- |

(25)

Hüpoteetilisel ELi turul ei ole kolmandatel isikutel nagu konkurendid ja kliendid ehk võimalik võidelda ELi siseselt kahe põhilise uraani rikastamise ettevõtja vahelise tarne kooskõlastamisega. Tenexil ja USECil, kes on ainukesed kaks teist olulist konkurenti, ei ole võib olla võimalust destabiliseerida pooltevahelist ühist seisukohta.

| (26) | Samamoodi ei saa eeldada, et klientidel oleks võimalik takistada kahe poole vahelist tarne kooskõlastamist. Ainuke võimalik erand oleks EDF. Arvestades EDFi suurust, on EDF arvatavasti võimeline säilitama vähemalt mingil määral konkurentsi kahe poole vahel. Kuid kui üleüldine võimsuse tase mõlema poole puhul on piiratud, on võimalus kasutada EDFi mõjutusvahendina suhteliselt väike. |
| --- | --- |

(26)

Samamoodi ei saa eeldada, et klientidel oleks võimalik takistada kahe poole vahelist tarne kooskõlastamist. Ainuke võimalik erand oleks EDF. Arvestades EDFi suurust, on EDF arvatavasti võimeline säilitama vähemalt mingil määral konkurentsi kahe poole vahel. Kuid kui üleüldine võimsuse tase mõlema poole puhul on piiratud, on võimalus kasutada EDFi mõjutusvahendina suhteliselt väike.

| (27) | Järeldus Eelnevalt arvestades on komisjonil tõsiseid kahtlusi ja komisjon on arvamusel, et kavandatud tehingu tulemusel muutuks Areva ja Urenco seisund tõenäoliselt ühiselt valitsevaks võimalikul ELi uraani rikastamise turul ühinemismääruse artikli 2 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(27)

Järeldus Eelnevalt arvestades on komisjonil tõsiseid kahtlusi ja komisjon on arvamusel, et kavandatud tehingu tulemusel muutuks Areva ja Urenco seisund tõenäoliselt ühiselt valitsevaks võimalikul ELi uraani rikastamise turul ühinemismääruse artikli 2 lõike 3 tähenduses.

| (28) | Arvestades paranenud võimalusi, et ühisettevõte ETC pakub pooltele võimalust kooskõlastada Euroopa turul rikastamise võimsust ja toodangut, seotakse igasugune kõnealune kooskõlastamine ühisettevõtte loomisega. Seetõttu on komisjon arvamusel, et Areva osalemine ühisettevõttes toob tõenäoliselt endaga kaasa Euroopa või maailma turul konkurentsi piiramise asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Täiesti kindalt ei saa järeldada, et asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandi tingimused on täidetud. Eelkõige ei ole viiteid selle kohta, et Areva ja Urenco kooskõlastamine tõenäoliselt tooks kasu klientidele või et kavandatava tehingu kokkulepete piirangud oleksid vältimatud. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades paranenud võimalusi, et ühisettevõte ETC pakub pooltele võimalust kooskõlastada Euroopa turul rikastamise võimsust ja toodangut, seotakse igasugune kõnealune kooskõlastamine ühisettevõtte loomisega. Seetõttu on komisjon arvamusel, et Areva osalemine ühisettevõttes toob tõenäoliselt endaga kaasa Euroopa või maailma turul konkurentsi piiramise asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Täiesti kindalt ei saa järeldada, et asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandi tingimused on täidetud. Eelkõige ei ole viiteid selle kohta, et Areva ja Urenco kooskõlastamine tõenäoliselt tooks kasu klientidele või et kavandatava tehingu kokkulepete piirangud oleksid vältimatud.

VII.   POOLTE KAVANDATUD KOHUSTUSED

| (29) | Kooskõlas ühinemismääruse artikli 8 lõikega 2 esitasid pooled 20. augustil 2004 võetud kohustused. Pooled muutsid kohustusi 3. septembril 2004. Komisjon on arvamusel, et kohustused lahendavad rahuldaval viisil koondumisega tekkivad konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas ühinemismääruse artikli 8 lõikega 2 esitasid pooled 20. augustil 2004 võetud kohustused. Pooled muutsid kohustusi 3. septembril 2004. Komisjon on arvamusel, et kohustused lahendavad rahuldaval viisil koondumisega tekkivad konkurentsiprobleemid.

Poolte kavandatud kohustuste kokkuvõte

| (30) | Väljapakutud kohustused koosnevad järgmistest põhiosadest: i) poolte vetoõiguse kaotamine võimsuse suurendamise küsimuses; ii) tulemüüride tugevdamine, et takistada teabe liikumist poolte ning ühisettevõtja ja poolte vahel ja iii) teabe andmine Euratomi Tarneagentuurile, et võimaldada organisatsioonil jälgida uraani rikastamise hindu ja vajadusel neid kohendada, näiteks suurendades kolmanda poole importi. |
| --- | --- |

(30)

Väljapakutud kohustused koosnevad järgmistest põhiosadest: i) poolte vetoõiguse kaotamine võimsuse suurendamise küsimuses; ii) tulemüüride tugevdamine, et takistada teabe liikumist poolte ning ühisettevõtja ja poolte vahel ja iii) teabe andmine Euratomi Tarneagentuurile, et võimaldada organisatsioonil jälgida uraani rikastamise hindu ja vajadusel neid kohendada, näiteks suurendades kolmanda poole importi.

i)   Vetoõiguse kaotamine võimsuse suurendamise küsimuses

| (31) | Esialgses aktsionäride ühisettevõtte loomise lepingus sätestati, et tsentrifuugide tarnimiseks Arevale või Urencole ühisettevõtte nii äriplaani/eelarve raames kui ka ilma selleta on vaja ETC juhatuse ühehäälset kinnitust. Et Areva ja Urenco nimetavad võrdse arvu juhatuse liikmetest, oleks nii Areval kui ka Urencol võimalik takistada teise poole võimsuse suurendamist suuremas ulatuses, kui seda näeb ette praegune äriplaan. |
| --- | --- |

(31)

Esialgses aktsionäride ühisettevõtte loomise lepingus sätestati, et tsentrifuugide tarnimiseks Arevale või Urencole ühisettevõtte nii äriplaani/eelarve raames kui ka ilma selleta on vaja ETC juhatuse ühehäälset kinnitust. Et Areva ja Urenco nimetavad võrdse arvu juhatuse liikmetest, oleks nii Areval kui ka Urencol võimalik takistada teise poole võimsuse suurendamist suuremas ulatuses, kui seda näeb ette praegune äriplaan.

| (32) | Selleks et kõrvaldada komisjoni kahtlusi, kohustusid pooled muutma aktsionäride lepingut nii, et kui pakutakse välja, et ühisettevõte sõlmib uue tsentrifuugide tarnelepingu ühe poolega, ei ole vaja sellise otsuse vastuvõtmiseks juhatuse heakskiitu, vaid selle üle otsustavad tegevjuhid eeldusel, et: a) tingimused ei ole soodsamad kui teiste Areva või Urencoga sõlmitud lepingute puhul; b) lepingud peavad heaks kiitma ühiskomisjon ja neljapoolne komitee või peavad need vastama mõnele muule riiklikule regulatiivsele eeskirjale või tingimusele, millega antakse heakskiit; c) kavandatav täiendav kapitalikulu ei üle [<20] miljonit. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et kõrvaldada komisjoni kahtlusi, kohustusid pooled muutma aktsionäride lepingut nii, et kui pakutakse välja, et ühisettevõte sõlmib uue tsentrifuugide tarnelepingu ühe poolega, ei ole vaja sellise otsuse vastuvõtmiseks juhatuse heakskiitu, vaid selle üle otsustavad tegevjuhid eeldusel, et: a) tingimused ei ole soodsamad kui teiste Areva või Urencoga sõlmitud lepingute puhul; b) lepingud peavad heaks kiitma ühiskomisjon ja neljapoolne komitee või peavad need vastama mõnele muule riiklikule regulatiivsele eeskirjale või tingimusele, millega antakse heakskiit; c) kavandatav täiendav kapitalikulu ei üle [<20] miljonit.

| (33) | Tsentrifuugide tarnet käsitleva vetoõiguse kaotamine ei sisalda ühe poole õigust panna veto teise poole võimsuse laiendamisele. Tegevjuhid, kes ei ole juhatuse liikmed, täidavad kõik emaettevõtjate korraldused eeldusel, et korraldused ei ole vastuolus ühisettevõte majandushuvidega. Lisaks sellele teavitavad ühisettevõttest sõltumatud audiitorid regulaarselt komisjoni kõnealuse kohustuse täimisest. |
| --- | --- |

(33)

Tsentrifuugide tarnet käsitleva vetoõiguse kaotamine ei sisalda ühe poole õigust panna veto teise poole võimsuse laiendamisele. Tegevjuhid, kes ei ole juhatuse liikmed, täidavad kõik emaettevõtjate korraldused eeldusel, et korraldused ei ole vastuolus ühisettevõte majandushuvidega. Lisaks sellele teavitavad ühisettevõttest sõltumatud audiitorid regulaarselt komisjoni kõnealuse kohustuse täimisest.

ii)   Tulemüürid ja sellega seotud kohustused

| (34) | Selleks et kõrvaldada komisjoni kahtlusi, et ühisettevõtte loomine hõlbustab Areval ja Urencol omavahelist kooskõlastamist, sest teabe vahetus ETC kaudu suureneks, kohustusid pooled tugevdama tulemüüre poolte ja ETC ning poolte endi vahel. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et kõrvaldada komisjoni kahtlusi, et ühisettevõtte loomine hõlbustab Areval ja Urencol omavahelist kooskõlastamist, sest teabe vahetus ETC kaudu suureneks, kohustusid pooled tugevdama tulemüüre poolte ja ETC ning poolte endi vahel.

| (35) | Tulemüüri mehhanism hõlmab mitmeid elemente, mille eesmärk on vähendada teabevahetust ETC ja emaettevõtjate vahel ning vastupidi. See hõlmab sätet, mille kohaselt Areval/Urencol ei ole juurdepääsu tundlikule äriteabele, mis käsitleb ETC gruppi ja vastupidi, ning et Areva ja Urenco ei ole seotud ETC igapäevase juhtimisega ning et ETC juhtimisstruktuur ei sõltu pooltest. Sätestatakse ka ETC juhatuse liikmete konkreetsed kohustused, liikmed ei või vastutada kummagi poole uraani rikastamisega seotud äritegevuse eest. ETC juhatuse liige ei või taotleda või vastu võtta tundlikku äriteavet, mis ei ole seotud juhatuse pädevusvaldkondadega, liige ei tohi kasutada või mõnel muul eesmärgil levitada tundlikku äriteavet ega tohi olla seotud aktsionäride või kolmanda osapoolega sõlmitavate lepingute läbirääkimisega, selliste üksikute lepingute alast teavet ei tohi avaldada aktsionäridele. ETC juhatusele antakse ainult sellist teavet, mis on vajalik selle liikmetele usaldatud ülesannete täitmiseks. Lisaks sellele teavitavad ühisettevõttest sõltumatud audiitorid regulaarselt komisjoni kõnealuse kohustuse täimisest. |
| --- | --- |

(35)

Tulemüüri mehhanism hõlmab mitmeid elemente, mille eesmärk on vähendada teabevahetust ETC ja emaettevõtjate vahel ning vastupidi. See hõlmab sätet, mille kohaselt Areval/Urencol ei ole juurdepääsu tundlikule äriteabele, mis käsitleb ETC gruppi ja vastupidi, ning et Areva ja Urenco ei ole seotud ETC igapäevase juhtimisega ning et ETC juhtimisstruktuur ei sõltu pooltest. Sätestatakse ka ETC juhatuse liikmete konkreetsed kohustused, liikmed ei või vastutada kummagi poole uraani rikastamisega seotud äritegevuse eest. ETC juhatuse liige ei või taotleda või vastu võtta tundlikku äriteavet, mis ei ole seotud juhatuse pädevusvaldkondadega, liige ei tohi kasutada või mõnel muul eesmärgil levitada tundlikku äriteavet ega tohi olla seotud aktsionäride või kolmanda osapoolega sõlmitavate lepingute läbirääkimisega, selliste üksikute lepingute alast teavet ei tohi avaldada aktsionäridele. ETC juhatusele antakse ainult sellist teavet, mis on vajalik selle liikmetele usaldatud ülesannete täitmiseks. Lisaks sellele teavitavad ühisettevõttest sõltumatud audiitorid regulaarselt komisjoni kõnealuse kohustuse täimisest.

iii)   Euratomi Tarneagentuuri seire

| (36) | Euratomi Tarneagentuuri rolli parandamiseks on pooled täiendavalt kohustunud saata agentuurile kõik uraani rikastamise lepingute asjaomased osad. Kõnealune teave hõlmab hinda ja maksetingimusi, samuti kogu asjaomast teavet hinna kohta, mida agentuur on taotlenud ELi siseste või väliste uraani rikastamise klientidega sõlmitud lepingute kohta. See teave võimaldab agentuuril hoolikalt jälgida, kuidas kujuneb hind, mida mõlemad pooled küsivad rikastatud uraani eest. Kui tulevikus peaksid pooled hinda tõstma, annab kõnealune teave agentuurile võimaluse võtta parandusmeetmeid oma tarnepoliitika raames ja suurendada Euroopa-väliste rikastatud uraani tarnijate importi, et võidelda poolte põhjendamatult tõstetud hindadega. Komisjon on arvamusel, et agentuuril on juba õigus jälgida uraani rikastamise lepingute hindu ning et sel on õigus ja vabadus kohandada oma tarnepoliitikat. Agentuur on kinnitanud, et ta on valmis võtma endale sellist seireülesannet. |
| --- | --- |

(36)

Euratomi Tarneagentuuri rolli parandamiseks on pooled täiendavalt kohustunud saata agentuurile kõik uraani rikastamise lepingute asjaomased osad. Kõnealune teave hõlmab hinda ja maksetingimusi, samuti kogu asjaomast teavet hinna kohta, mida agentuur on taotlenud ELi siseste või väliste uraani rikastamise klientidega sõlmitud lepingute kohta. See teave võimaldab agentuuril hoolikalt jälgida, kuidas kujuneb hind, mida mõlemad pooled küsivad rikastatud uraani eest. Kui tulevikus peaksid pooled hinda tõstma, annab kõnealune teave agentuurile võimaluse võtta parandusmeetmeid oma tarnepoliitika raames ja suurendada Euroopa-väliste rikastatud uraani tarnijate importi, et võidelda poolte põhjendamatult tõstetud hindadega. Komisjon on arvamusel, et agentuuril on juba õigus jälgida uraani rikastamise lepingute hindu ning et sel on õigus ja vabadus kohandada oma tarnepoliitikat. Agentuur on kinnitanud, et ta on valmis võtma endale sellist seireülesannet.

Poolte kavandatud kohustuste hinnang

| (37) | Tsentrifuugide tarnet käsitleva vetoõiguse kaotamine kõrvaldab poolte vetoõiguse seoses teise poole võimsuse laiendamisega. Tegevjuhid, kes ei ole juhatuse liikmed, täidavad kõik emaettevõtjate korraldused eeldusel, et korraldused ei ole vastuolus ühisettevõte majandushuvidega. Komisjon on arvamusel, et kõnealune kohustus kõrvaldab probleemi, et pooled kooskõlastavad võimsuse laiendamist juhatuse volituste abil. |
| --- | --- |

(37)

Tsentrifuugide tarnet käsitleva vetoõiguse kaotamine kõrvaldab poolte vetoõiguse seoses teise poole võimsuse laiendamisega. Tegevjuhid, kes ei ole juhatuse liikmed, täidavad kõik emaettevõtjate korraldused eeldusel, et korraldused ei ole vastuolus ühisettevõte majandushuvidega. Komisjon on arvamusel, et kõnealune kohustus kõrvaldab probleemi, et pooled kooskõlastavad võimsuse laiendamist juhatuse volituste abil.

| (38) | Komisjon on arvamusel, et parandatud tulemüüri mehhanism vähendab oluliselt teabe vahetamist poolte vahel ja vähendab seega läbipaistvust, mis tekib ühiskontrolli omandamisest ETC üle. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon on arvamusel, et parandatud tulemüüri mehhanism vähendab oluliselt teabe vahetamist poolte vahel ja vähendab seega läbipaistvust, mis tekib ühiskontrolli omandamisest ETC üle.

| (39) | Pakkudes agentuurile ulatuslikku teavet lepingute kohta, antakse agentuurile võimalus jälgida poolte hinnakujundust ja juhul kui hinnad leitakse olevat vastuolus üldise uraani rikastamise turu arenguga, on agentuuril võimalus võtta parandusmeetmeid ja suurendada rikastatud uraani importi Venemaalt. Komisjon eeldab, et see distsiplineerib poolte hinnakujundust. |
| --- | --- |

(39)

Pakkudes agentuurile ulatuslikku teavet lepingute kohta, antakse agentuurile võimalus jälgida poolte hinnakujundust ja juhul kui hinnad leitakse olevat vastuolus üldise uraani rikastamise turu arenguga, on agentuuril võimalus võtta parandusmeetmeid ja suurendada rikastatud uraani importi Venemaalt. Komisjon eeldab, et see distsiplineerib poolte hinnakujundust.

| (40) | Turu-uuring tasakaalu kohta näitas, et kui väljapakutud kohustusi muuta, on need sobivad komisjoni kahtluste kõrvaldamiseks. 3. septembri 2004. aasta muudetud kohustustes kohustusid pooled täiendavalt lubama ETC välisaudiitoritel esitada ühe osana nende tavapärasest iga-aastasest auditist komisjonile auranne kohustuste kohta, mis käsitlevad aktsionäride parandatud lepingut ja tulemüüride loomist. |
| --- | --- |

(40)

Turu-uuring tasakaalu kohta näitas, et kui väljapakutud kohustusi muuta, on need sobivad komisjoni kahtluste kõrvaldamiseks. 3. septembri 2004. aasta muudetud kohustustes kohustusid pooled täiendavalt lubama ETC välisaudiitoritel esitada ühe osana nende tavapärasest iga-aastasest auditist komisjonile auranne kohustuste kohta, mis käsitlevad aktsionäride parandatud lepingut ja tulemüüride loomist.

| (41) | 23. septembril 2004 andis ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee pooldava arvamuse otsuse eelnõule ja kiitis heaks otsuse eelnõu vastuvõtmise. |
| --- | --- |

(41)

23. septembril 2004 andis ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee pooldava arvamuse otsuse eelnõule ja kiitis heaks otsuse eelnõu vastuvõtmise.

VIII.   KOKKUVÕTE

| (42) | Eelnevat silmas pidades jõuti järeldusele, et poolte väljapakutud kohustused muudavad teatatud koondumist nii, et see kõrvaldab komisjoni tõsised kahtlused koondumise ühisturuga kokkusobivuse kohta. Koondumine kuulutatakse seega ühisturuga kooskõlas olevaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ja EMP lepingu artiklile 57, tingimusel et pooled täidavad võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(42)

Eelnevat silmas pidades jõuti järeldusele, et poolte väljapakutud kohustused muudavad teatatud koondumist nii, et see kõrvaldab komisjoni tõsised kahtlused koondumise ühisturuga kokkusobivuse kohta. Koondumine kuulutatakse seega ühisturuga kooskõlas olevaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ja EMP lepingu artiklile 57, tingimusel et pooled täidavad võetud kohustusi.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1. Parandus EÜT L 257, 21.9.1990, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1, parandus EÜT L 40, 13.2.1998, lk 17).

(3)  Kõrgrikastatud uraanis ületab U-235 osakaal 20 % samal ajal, kui tsiviileesmärgil ehitatud tuumareaktorite rikastatud uraanis on U-235 osakaal ligikaudu 3–5 %.

---

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/17

---

KOMISJONI OTSUS,

3. mai 2005,

millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks

(Juhtum COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1368 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/171/EÜ)

Komisjon võttis 3. mail 2005 vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1) ja eriti selle artikli 8 punktile 1 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi koduleheküljel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | 4. novembril 2004 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi “ühinemismäärus”) artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt Saksamaa ettevõtjad Bertelsmann AG (edaspidi “Bertelsmann”), Axel Springer AG (edaspidi “Springer”) ja Bertelsmanni omanduses olev tütarettevõtja Gruner+Jahr AG & Co.KG (edaspidi “G+J”) kavatsevad omandada aktsiate ostu teel ühiskontrolli ettevõtja NewCo üle, mis on loodav ühisettevõte (edaspidi “NewCo”). Bertelsmanni (ja G+J) ja Springerit nimetatakse edaspidi ühiselt poolteks. |
| --- | --- |

(1)

4. novembril 2004 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi “ühinemismäärus”) artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt Saksamaa ettevõtjad Bertelsmann AG (edaspidi “Bertelsmann”), Axel Springer AG (edaspidi “Springer”) ja Bertelsmanni omanduses olev tütarettevõtja Gruner+Jahr AG & Co.KG (edaspidi “G+J”) kavatsevad omandada aktsiate ostu teel ühiskontrolli ettevõtja NewCo üle, mis on loodav ühisettevõte (edaspidi “NewCo”). Bertelsmanni (ja G+J) ja Springerit nimetatakse edaspidi ühiselt poolteks.

| (2) | 29. novembril 2004 teatas Saksamaa konkurentsiamet Bundeskartellamt komisjonile, et kavandatav koondumine ohustaks oluliselt konkurentsi kas Saksamaa rotatsioonsügavtrükis trükiste turul või Saksamaa ajakriitiliste trükitoodete, eriti ajakirjade turul. |
| --- | --- |

(2)

29. novembril 2004 teatas Saksamaa konkurentsiamet Bundeskartellamt komisjonile, et kavandatav koondumine ohustaks oluliselt konkurentsi kas Saksamaa rotatsioonsügavtrükis trükiste turul või Saksamaa ajakriitiliste trükitoodete, eriti ajakirjade turul.

| (3) | 23. detsembri 2004. aasta otsuses leidis komisjon, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga. Sellest johtuvalt algatas komisjon käesolevas juhtumis ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase menetluse ja otsustas, et ühinemismääruse artikli 9 lõike 3 punkti a alusel tegeleb komisjon ise Saksamaa konkurentsiameti tõstatatud küsimustega. |
| --- | --- |

(3)

23. detsembri 2004. aasta otsuses leidis komisjon, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga. Sellest johtuvalt algatas komisjon käesolevas juhtumis ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase menetluse ja otsustas, et ühinemismääruse artikli 9 lõike 3 punkti a alusel tegeleb komisjon ise Saksamaa konkurentsiameti tõstatatud küsimustega.

| (4) | Bertelsmann on rahvusvaheline ettevõtja meediasektoris. Ettevõtja trükialane tegevus on koondunud tema tütarettevõtja Arvato AG (edaspidi “Arvato”) alla, kes kontrollib Saksamaal rotatsioonsügavtrükikoda maul-belser Nürnbergis, ofsettrükikoda Mohn Media Gueterslohis ja ka teisi trükikodasid Euroopas, näiteks rotatsioonsügavtrükikojad Eurogravure S.p.A. Itaalias ja Eurohueco S.A. Hispaanias. Arvato kavatseb järgmise kahe aasta jooksul asutada Liverpoolis (Ühendkuningriik) uue rotatsioonsügavtrükikoja. Lisaks sellele on Bertelsmanni ainuomandis oleval ajalehtede ja ajakirjade kirjastamise, trükkimise ja turustamisega tegeleval kirjastusettevõtjal G+J kaks rotatsioonsügavtrükikoda Saksamaal, üks asub Itzehoes (Hamburgi lähedal) ja teine Dresdenis. |
| --- | --- |

(4)

Bertelsmann on rahvusvaheline ettevõtja meediasektoris. Ettevõtja trükialane tegevus on koondunud tema tütarettevõtja Arvato AG (edaspidi “Arvato”) alla, kes kontrollib Saksamaal rotatsioonsügavtrükikoda maul-belser Nürnbergis, ofsettrükikoda Mohn Media Gueterslohis ja ka teisi trükikodasid Euroopas, näiteks rotatsioonsügavtrükikojad Eurogravure S.p.A. Itaalias ja Eurohueco S.A. Hispaanias. Arvato kavatseb järgmise kahe aasta jooksul asutada Liverpoolis (Ühendkuningriik) uue rotatsioonsügavtrükikoja. Lisaks sellele on Bertelsmanni ainuomandis oleval ajalehtede ja ajakirjade kirjastamise, trükkimise ja turustamisega tegeleval kirjastusettevõtjal G+J kaks rotatsioonsügavtrükikoda Saksamaal, üks asub Itzehoes (Hamburgi lähedal) ja teine Dresdenis.

| (5) | Springer tegeleb ajalehtede ja ajakirjade kirjastamise, trükkimise ja turustamisega ning ettevõtjal on ka televisiooni- ja raadioettevõtjate aktsiaid. Springeril on kaks rotatsioonsügavtrükikoda Saksamaal Ahrensburgis (Hamburgi lähedal) ja Darmstadtis. Ettevõtja juhib ka kolme ofsettrükikoda, mis trükivad ainult ajalehti. |
| --- | --- |

(5)

Springer tegeleb ajalehtede ja ajakirjade kirjastamise, trükkimise ja turustamisega ning ettevõtjal on ka televisiooni- ja raadioettevõtjate aktsiaid. Springeril on kaks rotatsioonsügavtrükikoda Saksamaal Ahrensburgis (Hamburgi lähedal) ja Darmstadtis. Ettevõtja juhib ka kolme ofsettrükikoda, mis trükivad ainult ajalehti.

| (6) | Koondumine tähendab, et NewCo võtab üle Arvato, G+J’i ja Springeri viis Saksamaal asuvat rotatsioonsügavtrükikoda ning Arvato planeeritava rotatsioonsügavtrükikoja Ühendkuningriigis. Pärast tehingut oleks Bertelsmannil ja G+J’il kummalgi 37,45 % NewCo’s ja Springeril oleks ülejäänud 25,1 % koos õigusega anda veto strateegilistele otsustele. NewCo oleks täiesti toimiv ühisettevõtja, mida Bertelsmann ja Springer kontrolliksid ühiselt. |
| --- | --- |

(6)

Koondumine tähendab, et NewCo võtab üle Arvato, G+J’i ja Springeri viis Saksamaal asuvat rotatsioonsügavtrükikoda ning Arvato planeeritava rotatsioonsügavtrükikoja Ühendkuningriigis. Pärast tehingut oleks Bertelsmannil ja G+J’il kummalgi 37,45 % NewCo’s ja Springeril oleks ülejäänud 25,1 % koos õigusega anda veto strateegilistele otsustele. NewCo oleks täiesti toimiv ühisettevõtja, mida Bertelsmann ja Springer kontrolliksid ühiselt.

| (7) | Oma 131. istungil 22. aprillil 2005 toetas enamik koondumistega tegeleva nõuandekomitee liikmetest komisjoni ettepanekut vastu võtta heakskiitmisotsus. (2) |
| --- | --- |

(7)

Oma 131. istungil 22. aprillil 2005 toetas enamik koondumistega tegeleva nõuandekomitee liikmetest komisjoni ettepanekut vastu võtta heakskiitmisotsus. (2)

| (8) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik oli oma 27. aprilli 2005. aasta aruandes arvamusel, et poolte ärakuulamisõigusest on kinni peetud. (3) |
| --- | --- |

(8)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik oli oma 27. aprilli 2005. aasta aruandes arvamusel, et poolte ärakuulamisõigusest on kinni peetud. (3)

I.   ASJAOMASED TURUD

Asjaomased kaubaturud

| (9) | Seoses asjaomaste kaubaturgudega keskenduti komisjoni turu-uuringus küsimusele, kas ja kui suures ulatuses on rotatsioonsügavtrükk ja ofsettrükk omavahel asendatavad tehnikad ning kas erinevad trükitooted, näiteks ajakirjad, kataloogid ja reklaamtrükised, moodustavad eraldi kaubaturud. |
| --- | --- |

(9)

Seoses asjaomaste kaubaturgudega keskenduti komisjoni turu-uuringus küsimusele, kas ja kui suures ulatuses on rotatsioonsügavtrükk ja ofsettrükk omavahel asendatavad tehnikad ning kas erinevad trükitooted, näiteks ajakirjad, kataloogid ja reklaamtrükised, moodustavad eraldi kaubaturud.

| (10) | Turu-uuringust selgus, et üldiselt ei ole rotatsioonsügavtrükki võimalik asendada ofsettrükiga. Rotatsioonsügavtrükitehnikat kasutatakse peamiselt suuremahuliste, st suure arvu eksemplaride ja lehekülgedega trükitöö tellimuste jaoks, ofsettükki kasutatakse aga tavaliselt väiksemate koguste puhul. Trükitöö maksumus ofsettrüki ja rotatsioonsügavtrüki puhul sõltub oluliselt trükitöö tellimuse mahust. Kuigi rotatsioonsügavtrükimasinaid iseloomustavad võrdlemisi kõrged püsikulud, on neil suurem võimsus ja jõudlus ning nad suudavad töödelda suure hulga lehekülgi kiiremini ja majanduslikult tõhusamalt. Pealegi on ofsettrükimasinate puhul rohkem piiranguid lehekülgede arvule, mida nad suudavad trükkida ühe töötsükli ajal (maksimaalselt 72 lehekülge võrreldes kuni 192 leheküljega rotatsioonsügavtrükimasina puhul). Turu-uuring on kinnitanud, et ei ajakirjade puhul, millel on üle 64 lehekülje ja rohkem kui 360 000 eksemplari, ega ka kataloogide ega reklaamtrükiste puhul, millel on üle 64 lehekülje ja rohkem kui 450 000 eksemplari, ei kujuta ofsettrükitehnika endast konkurenti rotatsioonsügavtrükitehnikale. |
| --- | --- |

(10)

Turu-uuringust selgus, et üldiselt ei ole rotatsioonsügavtrükki võimalik asendada ofsettrükiga. Rotatsioonsügavtrükitehnikat kasutatakse peamiselt suuremahuliste, st suure arvu eksemplaride ja lehekülgedega trükitöö tellimuste jaoks, ofsettükki kasutatakse aga tavaliselt väiksemate koguste puhul. Trükitöö maksumus ofsettrüki ja rotatsioonsügavtrüki puhul sõltub oluliselt trükitöö tellimuse mahust. Kuigi rotatsioonsügavtrükimasinaid iseloomustavad võrdlemisi kõrged püsikulud, on neil suurem võimsus ja jõudlus ning nad suudavad töödelda suure hulga lehekülgi kiiremini ja majanduslikult tõhusamalt. Pealegi on ofsettrükimasinate puhul rohkem piiranguid lehekülgede arvule, mida nad suudavad trükkida ühe töötsükli ajal (maksimaalselt 72 lehekülge võrreldes kuni 192 leheküljega rotatsioonsügavtrükimasina puhul). Turu-uuring on kinnitanud, et ei ajakirjade puhul, millel on üle 64 lehekülje ja rohkem kui 360 000 eksemplari, ega ka kataloogide ega reklaamtrükiste puhul, millel on üle 64 lehekülje ja rohkem kui 450 000 eksemplari, ei kujuta ofsettrükitehnika endast konkurenti rotatsioonsügavtrükitehnikale.

| (11) | Rotatsioonsügavtrükimasinaga on võimalik trükkida ajakirju, reklaamtrükiseid ja katalooge. Vaatamata sellele on vähemalt ajakirjade puhul olemas eraldi kaubaturg. Ajakirjad on tavaliselt ajakriitilisemad kui reklaamtrükised või kataloogid, seda oma sisu päevakajalisuse ja reklaamide lisamise hilise tähtaja tõttu. Lisaks sellele on ajakirjade trükkimisel kõrgemad nõuded ajakirjade viimistlusprotsessile, eriti juhul, kui ajakirjad sisaldavad lisasid või tootenäidiseid. Asjaomased viimistlusmasinad on suuremal osal juhtudel paigaldatud trükikotta või selle lähedusse selleks, et võimaldada ajakirjade õigeaegne viimistlus, samal ajal kui kataloogide viimistlust viivad teevad tihti trükikojast erinevad ettevõtjad. Lisaks sellele erineb ajakirjade turustussüsteem oluliselt kataloogide ja reklaamtrükiste turustussüsteemist ja seetõttu peab trükiprotsess olema kohandatud ajakirjadega seotud konkreetsetele nõudmistele. Kataloogide ja reklaamtrükiste puhul võib küsimuse, kas nad moodustavad ühe ühise kaubaturu või on eraldiseisvad kaubaturud, jätta lahtiseks, sest kumbki turu määratlus ei põhjusta konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(11)

Rotatsioonsügavtrükimasinaga on võimalik trükkida ajakirju, reklaamtrükiseid ja katalooge. Vaatamata sellele on vähemalt ajakirjade puhul olemas eraldi kaubaturg. Ajakirjad on tavaliselt ajakriitilisemad kui reklaamtrükised või kataloogid, seda oma sisu päevakajalisuse ja reklaamide lisamise hilise tähtaja tõttu. Lisaks sellele on ajakirjade trükkimisel kõrgemad nõuded ajakirjade viimistlusprotsessile, eriti juhul, kui ajakirjad sisaldavad lisasid või tootenäidiseid. Asjaomased viimistlusmasinad on suuremal osal juhtudel paigaldatud trükikotta või selle lähedusse selleks, et võimaldada ajakirjade õigeaegne viimistlus, samal ajal kui kataloogide viimistlust viivad teevad tihti trükikojast erinevad ettevõtjad. Lisaks sellele erineb ajakirjade turustussüsteem oluliselt kataloogide ja reklaamtrükiste turustussüsteemist ja seetõttu peab trükiprotsess olema kohandatud ajakirjadega seotud konkreetsetele nõudmistele. Kataloogide ja reklaamtrükiste puhul võib küsimuse, kas nad moodustavad ühe ühise kaubaturu või on eraldiseisvad kaubaturud, jätta lahtiseks, sest kumbki turu määratlus ei põhjusta konkurentsiprobleeme.

Asjaomased geograafilised turud

| (12) | Vähemalt Saksamaa puhul tuleb eeldada, et ajakirjade trükkimise riiklik geograafiline turg on olemas. Ülejäänud Euroopa Majanduspiirkonna puhul võib jätta ajakirjade trükkimise geograafilise turu küsimuse lahtiseks, sest isegi kõige kitsama turu määratluse puhul (riiklikud turud) ei põhjusta see konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(12)

Vähemalt Saksamaa puhul tuleb eeldada, et ajakirjade trükkimise riiklik geograafiline turg on olemas. Ülejäänud Euroopa Majanduspiirkonna puhul võib jätta ajakirjade trükkimise geograafilise turu küsimuse lahtiseks, sest isegi kõige kitsama turu määratluse puhul (riiklikud turud) ei põhjusta see konkurentsiprobleeme.

| (13) | Peaaegu kõik Saksamaa ajakirjad trükitakse Saksamaal. Selle üks põhjus on ajakirjade ajakriitiline iseloom, sest kättetoimetamisel esinevate viivituste oht suureneb võrdeliselt kauguse suurenemisega trükikoja ja turustusala vahel. Lisaks sellele on paljudel välismaal asuvatel trükikodadel praegu mõningaid probleeme Saksamaa kirjastajate varustamisega. Saksamaa ajakirjade turustussüsteem on suhteliselt keeruline oma detsentraliseeritud ülesehituse tõttu (näiteks erinevalt Prantsusmaa turustussüsteemist, kus Pariis on tsentraliseeritud turustuse keskpunkt). Lisaks sellele on kirjastajad jaganud Saksamaa erinevateks niinimetatud Nielseni piirkondadeks, kus reklaami sihtgrupid on erinevad. Sellele vastavalt tuleb trükiprotsessi kohandada, mis on keeruline paljudele Saksamaalt väljaspool asuvatele trükikodadele. |
| --- | --- |

(13)

Peaaegu kõik Saksamaa ajakirjad trükitakse Saksamaal. Selle üks põhjus on ajakirjade ajakriitiline iseloom, sest kättetoimetamisel esinevate viivituste oht suureneb võrdeliselt kauguse suurenemisega trükikoja ja turustusala vahel. Lisaks sellele on paljudel välismaal asuvatel trükikodadel praegu mõningaid probleeme Saksamaa kirjastajate varustamisega. Saksamaa ajakirjade turustussüsteem on suhteliselt keeruline oma detsentraliseeritud ülesehituse tõttu (näiteks erinevalt Prantsusmaa turustussüsteemist, kus Pariis on tsentraliseeritud turustuse keskpunkt). Lisaks sellele on kirjastajad jaganud Saksamaa erinevateks niinimetatud Nielseni piirkondadeks, kus reklaami sihtgrupid on erinevad. Sellele vastavalt tuleb trükiprotsessi kohandada, mis on keeruline paljudele Saksamaalt väljaspool asuvatele trükikodadele.

| (14) | Kataloogide puhul näitas turu-uuring, et trükitööde tellimused jagatakse regulaarselt mitme trükikoja vahel, selleks et tagada varustamise turvalisus ja nõutud suurte mahtude õigeaegne kohaletoimetamine. Suures osas kinnitas uuring ka seda, et mitte ainult kataloogide kliendid teistes riikides ei impordi trükiteenuseid (põhiliselt Saksamaalt), vaid ka Saksamaa kliendid peavad välismaiste trükikodade kasutamist võimalikuks alternatiiviks. Kataloogide puhul võib asjaomaseks geograafiliseks turuks lugeda Saksamaad ja selle naaberriike (Prantsusmaa, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Šveits, Austria, Tšehhi Vabariik, Poola, Taani) ning ka Itaaliat ja Slovakkiat. Piirkond hõlmab selliseid suuri välismaiseid trükikodasid nagu Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica ja Ringier. |
| --- | --- |

(14)

Kataloogide puhul näitas turu-uuring, et trükitööde tellimused jagatakse regulaarselt mitme trükikoja vahel, selleks et tagada varustamise turvalisus ja nõutud suurte mahtude õigeaegne kohaletoimetamine. Suures osas kinnitas uuring ka seda, et mitte ainult kataloogide kliendid teistes riikides ei impordi trükiteenuseid (põhiliselt Saksamaalt), vaid ka Saksamaa kliendid peavad välismaiste trükikodade kasutamist võimalikuks alternatiiviks. Kataloogide puhul võib asjaomaseks geograafiliseks turuks lugeda Saksamaad ja selle naaberriike (Prantsusmaa, Belgia, Madalmaad, Luksemburg, Šveits, Austria, Tšehhi Vabariik, Poola, Taani) ning ka Itaaliat ja Slovakkiat. Piirkond hõlmab selliseid suuri välismaiseid trükikodasid nagu Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica ja Ringier.

| (15) | Saksamaa klientide reklaamtrükised trükitakse ilmselt suures osas Saksamaal. Vaatamata sellele, et reklaamtrükiste impordi osakaal on väiksem kui kataloogide import, võivad Saksamaa kliendid väga lihtsalt pöörduda tõsiselt võetavate välismaa trükikodade poole. Reklaamtrükiste trükkimine ei too endaga kaasa mingeid eriomaseid raskusi võrreldes ajakirjade trükkimise omadega (näiteks raskused seoses konkreetse viimistluse või turustamise eriomaste tingimustega). Lisaks sellele ei ole reklaamtrükised tavaliselt nii ajakriitilised kui ajakirjad. Pealegi, et suurem osa peamiste kataloogide kirjastajatest annab välja ka reklaamtrükiseid, oleks neil lihtne kasutada juba olemasolevaid suhteid välismaiste trükikodadega ka reklaamtrükiste trükkimiseks. Seetõttu võib rotatsioonsügavtrükis reklaamtrükiste geograafilist turgu pidada samaks kui kataloogide oma, see tähendab, et see hõlmab Saksamaad, selle naaberriike ning Itaaliat ja Slovakkiat.
  Ülejäänud Euroopa Majanduspiirkonna puhul võib jätta kataloogide ja/või reklaamtrükiste trükkimise geograafilise turu küsimuse lahtiseks, sest isegi kõige kitsam geograafilise turu määratlus (riiklikud turud) ei põhjusta konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(15)

Saksamaa klientide reklaamtrükised trükitakse ilmselt suures osas Saksamaal. Vaatamata sellele, et reklaamtrükiste impordi osakaal on väiksem kui kataloogide import, võivad Saksamaa kliendid väga lihtsalt pöörduda tõsiselt võetavate välismaa trükikodade poole. Reklaamtrükiste trükkimine ei too endaga kaasa mingeid eriomaseid raskusi võrreldes ajakirjade trükkimise omadega (näiteks raskused seoses konkreetse viimistluse või turustamise eriomaste tingimustega). Lisaks sellele ei ole reklaamtrükised tavaliselt nii ajakriitilised kui ajakirjad. Pealegi, et suurem osa peamiste kataloogide kirjastajatest annab välja ka reklaamtrükiseid, oleks neil lihtne kasutada juba olemasolevaid suhteid välismaiste trükikodadega ka reklaamtrükiste trükkimiseks. Seetõttu võib rotatsioonsügavtrükis reklaamtrükiste geograafilist turgu pidada samaks kui kataloogide oma, see tähendab, et see hõlmab Saksamaad, selle naaberriike ning Itaaliat ja Slovakkiat.

Ülejäänud Euroopa Majanduspiirkonna puhul võib jätta kataloogide ja/või reklaamtrükiste trükkimise geograafilise turu küsimuse lahtiseks, sest isegi kõige kitsam geograafilise turu määratlus (riiklikud turud) ei põhjusta konkurentsiprobleeme.

II.   HINDAMINE

| (16) | Kavandatav ühisettevõte tegutseks rotatsioonsügavtrükis ajakirjade, kataloogide ja reklaamtrükiste turul mitmes Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvas riigis. Kavandatava koondumise kõige olulisemad mõjud ühisettevõtte viie olemasoleva trükikoja asukoha tõttu oleksid tuntavad Saksamaal. |
| --- | --- |

(16)

Kavandatav ühisettevõte tegutseks rotatsioonsügavtrükis ajakirjade, kataloogide ja reklaamtrükiste turul mitmes Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvas riigis. Kavandatava koondumise kõige olulisemad mõjud ühisettevõtte viie olemasoleva trükikoja asukoha tõttu oleksid tuntavad Saksamaal.

1.   Rotatsioonsügavtrükis kataloogide ja reklaamtrükiste turg

| (17) | Komisjon leidis, et rotatsioonsügavtrükis kataloogide ja reklaamtrükiste turul, mis hõlmaks Saksamaad, selle naaberriike ning Itaaliat ja Slovakkiat, moodustaks NewCo turuosa [20–25] % (4) vastavalt hinnangule, mis pooled tegid 2003. aasta mahtude põhjal. Eeldades, et kataloogide ja reklaamtrükiste turud on erinevad, moodustaks kavandatava ühisettevõtte turuosa [15–20] % (4) kataloogide turust ja [20–25] % (4) reklaamtrükiste turust. Et üks osa Bertelsmanni rotatsioonsügavtrükitegevusest jääks väljapoole ühisettevõtet, tuleb kummalegi turuosale lisada täiendavad [0–5] %. (4) Nii eraldi turgude kui ka kataloogide ja reklaamtrükiste ühisel turul oleksid ettevõtjad Schlott ja Quebecor uuel ettevõttel tihedalt kannul turuosadega [10–15] % (4) ja [10–15] % (4) vahel ning TSB turuosaga umbes [10–15] %. (4) Sellisel turul ei tekiks seetõttu konkurentsiga probleeme ei kataloogide ja reklaamtrükiste ühise turu ega kataloogide ja reklaamtrükiste eraldiseisvate turgude puhul. Lisaks sellele ei tekita ühisettevõtte turuosa konkurentsiprobleeme teistel võimalikel geograafilistel turgudel Euroopa majanduspiirkonnas. (5) |
| --- | --- |

(17)

Komisjon leidis, et rotatsioonsügavtrükis kataloogide ja reklaamtrükiste turul, mis hõlmaks Saksamaad, selle naaberriike ning Itaaliat ja Slovakkiat, moodustaks NewCo turuosa [20–25] % (4) vastavalt hinnangule, mis pooled tegid 2003. aasta mahtude põhjal. Eeldades, et kataloogide ja reklaamtrükiste turud on erinevad, moodustaks kavandatava ühisettevõtte turuosa [15–20] % (4) kataloogide turust ja [20–25] % (4) reklaamtrükiste turust. Et üks osa Bertelsmanni rotatsioonsügavtrükitegevusest jääks väljapoole ühisettevõtet, tuleb kummalegi turuosale lisada täiendavad [0–5] %. (4) Nii eraldi turgude kui ka kataloogide ja reklaamtrükiste ühisel turul oleksid ettevõtjad Schlott ja Quebecor uuel ettevõttel tihedalt kannul turuosadega [10–15] % (4) ja [10–15] % (4) vahel ning TSB turuosaga umbes [10–15] %. (4) Sellisel turul ei tekiks seetõttu konkurentsiga probleeme ei kataloogide ja reklaamtrükiste ühise turu ega kataloogide ja reklaamtrükiste eraldiseisvate turgude puhul. Lisaks sellele ei tekita ühisettevõtte turuosa konkurentsiprobleeme teistel võimalikel geograafilistel turgudel Euroopa majanduspiirkonnas. (5)

2.   Rotatsioonsügavtrükis ajakirjade turg

| (18) | Ühisettevõtja turuosa Saksamaa rotatsioonsügavtrükis ajakirjade kaubaturul moodustaks umbes [0–50] %. (4) Teised turul osalejad on TSB ja Schlott, kummalgi umbes [20–25] % (4), ja Burda turuosaga [0–5] %. (4) Impordi osakaal on [0–5] %, (4) mis väga suures ulatuses pärineb Burda trükikodadest Vieux-Thannis (Prantsusmaa) ja Bratislavas (Slovakkia). Kui kõnealune import välja arvata, trükitakse ainult üks Saksamaa ajakiri välismaal Hollandi trükikojas RotoSmeets. Teistel Euroopa Majanduspiirkonna mõjutatavatel riiklikel turgudel ei tekitaks ühisettevõtte turuosa konkurentsiprobleeme. Seetõttu analüüsis komisjon ainult Saksamaa turgu. |
| --- | --- |

(18)

Ühisettevõtja turuosa Saksamaa rotatsioonsügavtrükis ajakirjade kaubaturul moodustaks umbes [0–50] %. (4) Teised turul osalejad on TSB ja Schlott, kummalgi umbes [20–25] % (4), ja Burda turuosaga [0–5] %. (4) Impordi osakaal on [0–5] %, (4) mis väga suures ulatuses pärineb Burda trükikodadest Vieux-Thannis (Prantsusmaa) ja Bratislavas (Slovakkia). Kui kõnealune import välja arvata, trükitakse ainult üks Saksamaa ajakiri välismaal Hollandi trükikojas RotoSmeets. Teistel Euroopa Majanduspiirkonna mõjutatavatel riiklikel turgudel ei tekitaks ühisettevõtte turuosa konkurentsiprobleeme. Seetõttu analüüsis komisjon ainult Saksamaa turgu.

| (19) | Saksamaa rotatsioonsügavtrükis ajakirjade turul kahjustaks tarbijaid (kirjastajaid) olukord, kus NewCol oleks võimalik tõsta hinda ja tarbijatel ei oleks võimsuse puudumise tõttu võimalik sellistele hinnatõstmistele vastata ja trükikoda vahetada. Poolte kaubaturul pakutud maht kokku oli 2003. aastal [150–200 kt] (4) (Bertelsmann [100–150 kt]. (4), Springer [45–50 kt]. (4) Vahepeal on pooled omandanud täiendavalt [10–15 kt] (4) tänu kirjastuste ostmisele. Seda arvestades on poolte kaubaturul pakutud kogumaht [100–150 kt]. (4) |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa rotatsioonsügavtrükis ajakirjade turul kahjustaks tarbijaid (kirjastajaid) olukord, kus NewCol oleks võimalik tõsta hinda ja tarbijatel ei oleks võimsuse puudumise tõttu võimalik sellistele hinnatõstmistele vastata ja trükikoda vahetada. Poolte kaubaturul pakutud maht kokku oli 2003. aastal [150–200 kt] (4) (Bertelsmann [100–150 kt]. (4), Springer [45–50 kt]. (4) Vahepeal on pooled omandanud täiendavalt [10–15 kt] (4) tänu kirjastuste ostmisele. Seda arvestades on poolte kaubaturul pakutud kogumaht [100–150 kt]. (4)

| (20) | Komisjon on analüüsinud, kas: 1. konkurentidel on praegu piisavalt vaba tootmisvõimsust, et üle võtta kõnealuse müügi oluline osa; 2. konkurentidel oleks võimalik vabastada selline tootmisvõimus, suunates oma tootmisvõimsuse ajakirjade trükkimisele; 3. kavandatud tootmisvõimsuse suurendamine annaks lisatootmisvõimsust; ja 4. kas potentsiaalsed konkurendid saaksid hinnatõusu korral pakkuda lisatootmisvõimsust ajakirjade trükkimiseks. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon on analüüsinud, kas: 1. konkurentidel on praegu piisavalt vaba tootmisvõimsust, et üle võtta kõnealuse müügi oluline osa; 2. konkurentidel oleks võimalik vabastada selline tootmisvõimus, suunates oma tootmisvõimsuse ajakirjade trükkimisele; 3. kavandatud tootmisvõimsuse suurendamine annaks lisatootmisvõimsust; ja 4. kas potentsiaalsed konkurendid saaksid hinnatõusu korral pakkuda lisatootmisvõimsust ajakirjade trükkimiseks.

| (21) | Olemasolev kasutamata tootmisvõimsus: Kõnealuses tööstusharus on tootmisvõimsuse rakendamine viimastel aastatel olnud päris kõrge. Arvestades ettevaatlikult, et maksimaalne tootmisvõimsuse kasutamine on 95 %, ja toetudes 2003. aasta kohta esitatud andmetele, võib julgelt oletada, et Saksamaa konkurentide kasutamata tootmisvõimsus ajakirjade trükkimiseks on 17 kt. |
| --- | --- |

(21)

Olemasolev kasutamata tootmisvõimsus: Kõnealuses tööstusharus on tootmisvõimsuse rakendamine viimastel aastatel olnud päris kõrge. Arvestades ettevaatlikult, et maksimaalne tootmisvõimsuse kasutamine on 95 %, ja toetudes 2003. aasta kohta esitatud andmetele, võib julgelt oletada, et Saksamaa konkurentide kasutamata tootmisvõimsus ajakirjade trükkimiseks on 17 kt.

| (22) | Tootmisvõimsuse suurendamine ümberstruktureerimise teel: Rotatsioonsügavtrüki trükikojad saavad suunata oma tootmisvõimsuse kataloogide ja reklaamtrükiste trükkimiselt ajakirjade trükkimisele ainult piiratud ulatuses. See tuleneb erinevate trükitoodete perioodilisuse, trükkimisaja ja mahu erinevustest. Ajakirju trükitakse perioodiliselt (iga nädal, iga kahe nädala tagant või iga kuu). Oma pikaajalise ja perioodilise avaldamise tõttu moodustavad ajakirjad trükikodade põhilise koormuse, andes trükimasinatele tööd terve aasta jooksul. Seevastu postimüügi ettevõtjate või reisibüroode jms katalooge antakse välja ainult kaks korda aastas väga suures mahus (nii eksemplaride kui ka lehekülgede arvu poolest) ja neil on pikem trükkimisaeg (kuni mitu nädalat). Kataloogid trükitakse tavaliselt mais või juunis ja oktoobrist detsembrini ja see tähendab trükimasinatele tippkoormust. Kolmanda kategooria trükitooteid – reklaamtrükiseid – kasutatakse põhimõtteliselt trükikoormuse täitmiseks kataloogide trükkimise vahepeal ja nendel päevadel, kui trükitakse vähem ajakirju. Nende ajaliste tunnusjoonte tõttu on enamik trükitööstuse ettevõtjatest öelnud, et piiramatu üleminek kataloogide/reklaamtrükiste trükkimiselt ajakirjade trükkimisele ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(22)

Tootmisvõimsuse suurendamine ümberstruktureerimise teel: Rotatsioonsügavtrüki trükikojad saavad suunata oma tootmisvõimsuse kataloogide ja reklaamtrükiste trükkimiselt ajakirjade trükkimisele ainult piiratud ulatuses. See tuleneb erinevate trükitoodete perioodilisuse, trükkimisaja ja mahu erinevustest. Ajakirju trükitakse perioodiliselt (iga nädal, iga kahe nädala tagant või iga kuu). Oma pikaajalise ja perioodilise avaldamise tõttu moodustavad ajakirjad trükikodade põhilise koormuse, andes trükimasinatele tööd terve aasta jooksul. Seevastu postimüügi ettevõtjate või reisibüroode jms katalooge antakse välja ainult kaks korda aastas väga suures mahus (nii eksemplaride kui ka lehekülgede arvu poolest) ja neil on pikem trükkimisaeg (kuni mitu nädalat). Kataloogid trükitakse tavaliselt mais või juunis ja oktoobrist detsembrini ja see tähendab trükimasinatele tippkoormust. Kolmanda kategooria trükitooteid – reklaamtrükiseid – kasutatakse põhimõtteliselt trükikoormuse täitmiseks kataloogide trükkimise vahepeal ja nendel päevadel, kui trükitakse vähem ajakirju. Nende ajaliste tunnusjoonte tõttu on enamik trükitööstuse ettevõtjatest öelnud, et piiramatu üleminek kataloogide/reklaamtrükiste trükkimiselt ajakirjade trükkimisele ei ole võimalik.

| (23) | Selle tulemusel teatasid komisjoni turu-uuringus osalenud konkurendid, et nende ülemineku määr reklaamtrükiste ja kataloogide trükkimiselt ajakirjade trükkimisele on maksimaalselt [15–20] % (4) nende kogu tootmisvõimsusest. Üks Saksamaa trükikoda ei ole oma andmeid avaldanud. Ettevaatliku arvestusena ja teiste turu-uuringute tulemuste valguses eeldas komisjon, et kõnealune trükikoda, kes praegu tegeleb ajakirjade trükkimisega suhteliselt väikeses mahus, võiks eraldada veel [10–15] % (4) oma tootmisvõimsusest ajakirjade trükkimiseks. Selle põhjal on kolmel Saksamaa trükikojal võimalik eraldada ajakirjade trükkimiseks kokku umbes 130 kt, mis moodustaks väga suure osa kogu tootmisvõimsusest, mida pooled kasutaksid kolmandate osapoolte ajakirjade trükkimiseks ([150–200 kt] (4) 2003. aastal). Ajakirjade trükkimine on üldiselt tulusam kui nii reklaamtrükiste trükkimine kui ka reklaamtrükiste ja kataloogide trükkimine. Konkurentidel oleks seetõttu lisaks võimalusele ka stiimul ümber struktureerida oma tootmisvõimsus ajakirjade trükkimiseks. |
| --- | --- |

(23)

Selle tulemusel teatasid komisjoni turu-uuringus osalenud konkurendid, et nende ülemineku määr reklaamtrükiste ja kataloogide trükkimiselt ajakirjade trükkimisele on maksimaalselt [15–20] % (4) nende kogu tootmisvõimsusest. Üks Saksamaa trükikoda ei ole oma andmeid avaldanud. Ettevaatliku arvestusena ja teiste turu-uuringute tulemuste valguses eeldas komisjon, et kõnealune trükikoda, kes praegu tegeleb ajakirjade trükkimisega suhteliselt väikeses mahus, võiks eraldada veel [10–15] % (4) oma tootmisvõimsusest ajakirjade trükkimiseks. Selle põhjal on kolmel Saksamaa trükikojal võimalik eraldada ajakirjade trükkimiseks kokku umbes 130 kt, mis moodustaks väga suure osa kogu tootmisvõimsusest, mida pooled kasutaksid kolmandate osapoolte ajakirjade trükkimiseks ([150–200 kt] (4) 2003. aastal). Ajakirjade trükkimine on üldiselt tulusam kui nii reklaamtrükiste trükkimine kui ka reklaamtrükiste ja kataloogide trükkimine. Konkurentidel oleks seetõttu lisaks võimalusele ka stiimul ümber struktureerida oma tootmisvõimsus ajakirjade trükkimiseks.

| (24) | Planeeritud tootmisvõimsuse suurendamine: Poolte kolm põhilist konkurenti Saksamaal, Schlott, TSB ja Burda kavatsevad järgmise paari aasta jooksul suurendada oma kogutootmisvõimsust vähemalt 50 kt võrra. Lisaks sellele oleks neil võimalus oma kogutootmisvõimsust vähemalt ajutiselt veelgi suurendada, lükates edasi planeeritud järgjärgulist vanade, kuid siiski veel töötavate trükimasinate demonteerimist. |
| --- | --- |

(24)

Planeeritud tootmisvõimsuse suurendamine: Poolte kolm põhilist konkurenti Saksamaal, Schlott, TSB ja Burda kavatsevad järgmise paari aasta jooksul suurendada oma kogutootmisvõimsust vähemalt 50 kt võrra. Lisaks sellele oleks neil võimalus oma kogutootmisvõimsust vähemalt ajutiselt veelgi suurendada, lükates edasi planeeritud järgjärgulist vanade, kuid siiski veel töötavate trükimasinate demonteerimist.

| (25) | Võimalik konkurents: Hinnatõusu tõenäosust Saksamaa ajakirjade trükkimise turul piirab lisaks eelnevale ka mitme tõsiselt võetava konkurendi olemasolu, näiteks RotoSmeets (Madalamaad), Quebecor (Prantsusmaa), Mondadori (Itaalia) ja väiksemas ulatuses Ringier (Šveits), kellel on trükikojad suhteliselt lähedal Saksamaa piirile. Selle tulemusel suudaksid kõnealused ettevõtjad täita kiireid ajakirjade trükkimise tähtaegu, vähemalt juhul, kui nad kasutaksid trükikodasid, mis asuvad Saksamaa piiri lähedal. Turustussüsteemi ja viimistlusmeetodite erinevuse tõttu peaksid välismaised trükikojad tegema mõningaid muudatusi ja tegema tihedat koostööd Saksamaa klientidega. RotoSmeets on praegu ainus välismaine trükikoda, kus trükitakse Saksamaa ajakirju, ja see näitab, et kõnealused muudatused on võimalikud. RotoSmeetsil, Quebecoril ja Mondadoril on praegu vähemalt 32 kt vaba tootmisvõimsust, mida nad hõlpsasti saaksid anda Saksamaa ajakirjade kirjastajate käsutusse. Lühikese aja jooksul oleks võimalik veelgi luua lisatootmisvõimsust tänu planeeritud tootmisvõimsuse suurendamisele ja tootevaliku ümberstruktureerimisele. |
| --- | --- |

(25)

Võimalik konkurents: Hinnatõusu tõenäosust Saksamaa ajakirjade trükkimise turul piirab lisaks eelnevale ka mitme tõsiselt võetava konkurendi olemasolu, näiteks RotoSmeets (Madalamaad), Quebecor (Prantsusmaa), Mondadori (Itaalia) ja väiksemas ulatuses Ringier (Šveits), kellel on trükikojad suhteliselt lähedal Saksamaa piirile. Selle tulemusel suudaksid kõnealused ettevõtjad täita kiireid ajakirjade trükkimise tähtaegu, vähemalt juhul, kui nad kasutaksid trükikodasid, mis asuvad Saksamaa piiri lähedal. Turustussüsteemi ja viimistlusmeetodite erinevuse tõttu peaksid välismaised trükikojad tegema mõningaid muudatusi ja tegema tihedat koostööd Saksamaa klientidega. RotoSmeets on praegu ainus välismaine trükikoda, kus trükitakse Saksamaa ajakirju, ja see näitab, et kõnealused muudatused on võimalikud. RotoSmeetsil, Quebecoril ja Mondadoril on praegu vähemalt 32 kt vaba tootmisvõimsust, mida nad hõlpsasti saaksid anda Saksamaa ajakirjade kirjastajate käsutusse. Lühikese aja jooksul oleks võimalik veelgi luua lisatootmisvõimsust tänu planeeritud tootmisvõimsuse suurendamisele ja tootevaliku ümberstruktureerimisele.

| (26) | Kui tootmisvõimsuse küsimus välja jätta, võiks teoreetiliselt konkurentsi kahjustada veel koondumise tagajärjel konkurendi kadumine. Koondumise tagajärjel kaoks Springer kui iseseisev konkurent. Isegi kui arvestatakse ainult Saksamaa rotatsioonsügavtrükikodasid, oleks tarbijatel võimalik pöörduda kolme muu olulise turul osaleja, Schloti, TSBi ja Burda poole, kellel on suur tootmisvõimsus. Lisaks sellele on eespool nimetatud tõsiselt võetavatel võimalikel konkurentidel võimalik turule siseneda. |
| --- | --- |

(26)

Kui tootmisvõimsuse küsimus välja jätta, võiks teoreetiliselt konkurentsi kahjustada veel koondumise tagajärjel konkurendi kadumine. Koondumise tagajärjel kaoks Springer kui iseseisev konkurent. Isegi kui arvestatakse ainult Saksamaa rotatsioonsügavtrükikodasid, oleks tarbijatel võimalik pöörduda kolme muu olulise turul osaleja, Schloti, TSBi ja Burda poole, kellel on suur tootmisvõimsus. Lisaks sellele on eespool nimetatud tõsiselt võetavatel võimalikel konkurentidel võimalik turule siseneda.

| (27) | Eespool nimetatud arvutuste põhjal oleks kolmel kõige olulisemal konkurendil Saksamaal võimalik võimaliku Saksamaa ajakirjade trükkimise hinnatõusu korral pakkuda ajakirjade trükkimiseks umbes 197 kt tootmisvõimsust (17 kt vaba tootmisvõimsust, 130 kt tootmisvõimsust tootmise ümberstruktureerimisest, 50 kt tootmisvõimsust kogu tootmisvõimsuse suurendamisest). Poolte kaubaturu maht on [100–150 kt]. (4) Lisaks sellele võib RotoSmeetsi, Quebecorit ja Mondadorit pidada tõsiselt võetavateks võimalikeks konkurentideks, kelle poole Saksamaa ajakirjade kirjastajatel oleks võimalik pöörduda juhul, kui ühisettevõte tõstab hindu. |
| --- | --- |

(27)

Eespool nimetatud arvutuste põhjal oleks kolmel kõige olulisemal konkurendil Saksamaal võimalik võimaliku Saksamaa ajakirjade trükkimise hinnatõusu korral pakkuda ajakirjade trükkimiseks umbes 197 kt tootmisvõimsust (17 kt vaba tootmisvõimsust, 130 kt tootmisvõimsust tootmise ümberstruktureerimisest, 50 kt tootmisvõimsust kogu tootmisvõimsuse suurendamisest). Poolte kaubaturu maht on [100–150 kt]. (4) Lisaks sellele võib RotoSmeetsi, Quebecorit ja Mondadorit pidada tõsiselt võetavateks võimalikeks konkurentideks, kelle poole Saksamaa ajakirjade kirjastajatel oleks võimalik pöörduda juhul, kui ühisettevõte tõstab hindu.

3.   Ajakirjade kirjastamise turu kooskõlastamine

| (28) | Komisjon hindas ka vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 4 seda, kas ühisettevõte loomine tooks kaasa Bertelsmanni (sealhulgas G+J) ja Springeri konkureeriva käitumise kooskõlastamise ajakirjade kirjastamisele järgneval turul. Arvestades suhteliselt väikest trükikulude osakaalu kogu ajakirja kirjastamise protsessi maksumuses ja asjaolu, et ajakirjade kirjastamine on poolte jaoks rotatsioonsügavtrükialasest tegevusest märgatavalt olulisem, jõudis komisjon järeldusele, et kooskõlastamise esinemine ajakirjade kirjastamises ei ole tõenäoline. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon hindas ka vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 4 seda, kas ühisettevõte loomine tooks kaasa Bertelsmanni (sealhulgas G+J) ja Springeri konkureeriva käitumise kooskõlastamise ajakirjade kirjastamisele järgneval turul. Arvestades suhteliselt väikest trükikulude osakaalu kogu ajakirja kirjastamise protsessi maksumuses ja asjaolu, et ajakirjade kirjastamine on poolte jaoks rotatsioonsügavtrükialasest tegevusest märgatavalt olulisem, jõudis komisjon järeldusele, et kooskõlastamise esinemine ajakirjade kirjastamises ei ole tõenäoline.

III.   JÄRELDUS

| (29) | Eespool mainitud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. Kavandatav koondumine ei piiraks konkurentsi ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 ja asutamislepingu artikli 81 tähenduses. Koondumine kuulutatakse seetõttu ühisturuga kooskõlas olevaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kooskõlas olevaks vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(29)

Eespool mainitud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. Kavandatav koondumine ei piiraks konkurentsi ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 ja asutamislepingu artikli 81 tähenduses. Koondumine kuulutatakse seetõttu ühisturuga kooskõlas olevaks vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kooskõlas olevaks vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 52, 2.3.2006, lk 2.

(3)  ELT C 52, 2.3.2006, lk 3.

(4)  Osa tekstist on muudetud selleks, et tagada, et konfidentsiaalset teavet ei avaldata. Kõnealused osad on nurksulgudes ja tähistatud tärniga.

(5)  Isegi hüpoteetilisel Saksamaa kataloogide ja/või reklaamtrükiste turul saavutaks ühisettevõte 22–35 % turuosa, kuid oleks väiksem kui nende turgude liider Schlott.

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 2.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/21

---

NÕUKOGU OTSUS 2006/172/ÜVJP,

27. veebruar 2006,

millega rakendatakse ühist seisukohta 2004/852/ÜVJP Côte d'Ivoire’i vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 13. detsembri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/852/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 6 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. detsembril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP Côte d'Ivoire’i vastu suunatud piiravate meetmete kohta, et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga (UNSC) 1572 (2004) (edaspidi “(UNSC) 1572 (2004)”) Côte d’Ivoire’i suhtes kehtestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. detsembril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP Côte d'Ivoire’i vastu suunatud piiravate meetmete kohta, et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga (UNSC) 1572 (2004) (edaspidi “(UNSC) 1572 (2004)”) Côte d’Ivoire’i suhtes kehtestatud meetmeid.

| (2) | (UNSC) 1572 (2004) punkti 14 kohaselt asutatud komitee kinnitas 7. veebruaril 2006 isikute nimekirja, kelle suhtes tuleb kohaldada meetmeid, mis on kehtestatud (UNSC) 1572 (2004) punktides 9 ja 11 ja mida on uuendatud 2005. aasta resolutsiooniga 1643. |
| --- | --- |

(2)

(UNSC) 1572 (2004) punkti 14 kohaselt asutatud komitee kinnitas 7. veebruaril 2006 isikute nimekirja, kelle suhtes tuleb kohaldada meetmeid, mis on kehtestatud (UNSC) 1572 (2004) punktides 9 ja 11 ja mida on uuendatud 2005. aasta resolutsiooniga 1643.

| (3) | Ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP lisa tuleks vastavalt täiendada, |
| --- | --- |

(3)

Ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP lisa tuleks vastavalt täiendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas esitatud isikute nimekiri lisatakse ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP lisasse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. veebruar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  ELT L 368, 15.12.2004, lk 50. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2006/30/ÜVJP (ELT L 19, 24.1.2006, lk 36).

1

---

LISA

Artiklis 1 nimetatud isikute nimekiri

| “1. | Perekonna- ja eesnimi: BLÉ GOUDÉ, Charles
  Tegevus: liikumise COJEP (“Noored patrioodid”) juht
  Sünnikuupäev: 1.1.1972
  Passi või ID-kaardi number: PD. AE/088 DH 12
  Kodakondsus: Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

“1.

Perekonna- ja eesnimi: BLÉ GOUDÉ, Charles

Tegevus: liikumise COJEP (“Noored patrioodid”) juht

Sünnikuupäev: 1.1.1972

Passi või ID-kaardi number: PD. AE/088 DH 12

Kodakondsus: Côte d'Ivoire

| 2. | Perekonna- ja eesnimi: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio
  Sünnikuupäev: 20.12.1969 või 1.1.1966
  Kodakondsus: Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

2.

Perekonna- ja eesnimi: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio

Sünnikuupäev: 20.12.1969 või 1.1.1966

Kodakondsus: Côte d'Ivoire

| 3. | Perekonna- ja eesnimi: FOFIE, Martin Kouakou
  Tegevus: ülemkapral/uute vägede komandant Korhogo piirkonnas
  Sünnikuupäev: 1.1.1968
  Kodakondsus: Côte d'Ivoire” |
| --- | --- |

3.

Perekonna- ja eesnimi: FOFIE, Martin Kouakou

Tegevus: ülemkapral/uute vägede komandant Korhogo piirkonnas

Sünnikuupäev: 1.1.1968

Kodakondsus: Côte d'Ivoire”

---