# Euroopa Liidu L 80/17.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide17. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 80

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide17. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 437/2006, 16. märts 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 438/2006, 16. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1530/2005, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja lauaveinide erakorraline destilleerimine Itaalias | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 439/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 440/2006, 15. märts 2006, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük NAFO püügipiirkonnas 3L | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 441/2006, 16. märts 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 442/2006, 16. märts 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 443/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 444/2006, 16. märts 2006, millega otsustatakse mitte maksta lõssipulbri eksporditoetust määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 37 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 445/2006, 16. märts 2006, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 17. märtsist 2006 | 38 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 446/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 40 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 447/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 21. osaliseks pakkumismenetluseks | 42 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2006, 16. märts 2006, mis käsitleb määruses (EÜ) nr 1809/2005 osutatud pakkumiskutse raames esitatud pakkumisi maisi importimiseks | 43 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 449/2006, 16. märts 2006, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 44 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 450/2006, 16. märts 2006, määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta | 45 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 437/2006, 16. märts 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 438/2006, 16. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1530/2005, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja lauaveinide erakorraline destilleerimine Itaalias

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 439/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 440/2006, 15. märts 2006, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük NAFO püügipiirkonnas 3L

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 441/2006, 16. märts 2006, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 442/2006, 16. märts 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 443/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 444/2006, 16. märts 2006, millega otsustatakse mitte maksta lõssipulbri eksporditoetust määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

37

Komisjoni määrus (EÜ) nr 445/2006, 16. märts 2006, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 17. märtsist 2006

38

Komisjoni määrus (EÜ) nr 446/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

40

Komisjoni määrus (EÜ) nr 447/2006, 16. märts 2006, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 21. osaliseks pakkumismenetluseks

42

Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2006, 16. märts 2006, mis käsitleb määruses (EÜ) nr 1809/2005 osutatud pakkumiskutse raames esitatud pakkumisi maisi importimiseks

43

Komisjoni määrus (EÜ) nr 449/2006, 16. märts 2006, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

44

Komisjoni määrus (EÜ) nr 450/2006, 16. märts 2006, määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

45

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2006, millega muudetakse otsuse 2002/308/EÜ (millega kehtestatakse kalahaiguste viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja/või nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite ja kalakasvanduste loetelud) I ja II lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 683 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni otsus, 15. märts 2006, millega moodustatakse kõrgetasemeline eksperdirühm, kes nõustab komisjoni seoses i2010 strateegia rakendamise ja arendamisega | 74 |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2006, standardi EN 143:2000 Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus viidete avaldamise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 89/686/EMÜ (Isikukaitsevahendid)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 777 all)

   (
  1
  ) | 76 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2006, millega muudetakse otsuse 2002/308/EÜ (millega kehtestatakse kalahaiguste viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja/või nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite ja kalakasvanduste loetelud) I ja II lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 683 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 683 all)

1

46

*

Komisjoni otsus, 15. märts 2006, millega moodustatakse kõrgetasemeline eksperdirühm, kes nõustab komisjoni seoses i2010 strateegia rakendamise ja arendamisega

74

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2006, standardi EN 143:2000 Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus viidete avaldamise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 89/686/EMÜ (Isikukaitsevahendid)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 777 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 777 all)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 436/2006,

16. märts 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 16. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 111,7 |
| 204 | 59,2 |
| 212 | 102,0 |
| 624 | 120,2 |
| 999 | 98,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 144,9 |
| 068 | 143,9 |
| 204 | 36,3 |
| 999 | 108,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 130,9 |
| 204 | 52,2 |
| 999 | 91,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 66,1 |
| 204 | 42,8 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 49,7 |
| 400 | 60,5 |
| 448 | 37,8 |
| 512 | 33,1 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 50,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 74,2 |
| 624 | 63,9 |
| 999 | 69,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 94,2 |
| 400 | 118,7 |
| 404 | 102,0 |
| 512 | 75,7 |
| 524 | 76,3 |
| 528 | 84,9 |
| 720 | 91,5 |
| 999 | 91,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 82,4 |
| 400 | 74,8 |
| 512 | 70,0 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 60,4 |
| 999 | 70,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

111,7

204

59,2

212

102,0

624

120,2

999

98,3

0707 00 05

052

144,9

068

143,9

204

36,3

999

108,4

0709 90 70

052

130,9

204

52,2

999

91,6

0805 10 20

052

66,1

204

42,8

212

50,4

220

49,7

400

60,5

448

37,8

512

33,1

624

62,2

999

50,3

0805 50 10

052

74,2

624

63,9

999

69,1

0808 10 80

388

94,2

400

118,7

404

102,0

512

75,7

524

76,3

528

84,9

720

91,5

999

91,9

0808 20 50

388

82,4

400

74,8

512

70,0

528

67,0

720

60,4

999

70,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 437/2006,

16. märts 2006,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku (1) kohta, eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitletavate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitletavate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et vastavalt ühenduses kehtivatele meetmetele, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrollimise süsteemide ning eelneva ja tagasiulatuva ühenduse kontrolliga tekstiiltoodete ühendusse importimisel, võib liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel 60 päeva vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et vastavalt ühenduses kehtivatele meetmetele, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrollimise süsteemide ning eelneva ja tagasiulatuva ühenduse kontrolliga tekstiiltoodete ühendusse importimisel, võib liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel 60 päeva vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Vastavalt ühenduses kehtivatele meetmetele, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrollimise süsteemi ning eelneva ja tagasiulatuva ühenduse järelevalvega nende importimisel ühendusse, võib liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 alusel tugineda veel 60 päeva vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 267/2006 (ELT L 47, 17.2.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ühevärviline kerge rõivas keemilistest kiududest (90 % polüamiidi, 10 % elastomeerset lõnga) trikookangast, mis on ette nähtud keha alumise poole katmiseks alates vöökohast, kuid jäädes reie keskosast kõrgemale, kattes mõlemat jalga eraldi, mittesuletava esikinnisega ja ilma avauseta vöökohal. Rõival on vöökohal kummipael ja säärte allääred on palistatud.
  Rõivaeseme mõlemal küljel on pealeõmmeldud, tõmblukuga suletav tasku. Kummalgi taskul on äravõetav, ovaalne, masstoodanguna valmistatud vahetükk. Vahetükkide väliskülg on kõvast plastmaterjalist ja sisekülg on polsterdatud porolooniga. Need on kavandatud puusavigastuste ärahoidmiseks kukkumisel. Need pehmendavad lööke puusapiirkonda.
  (meeste aluspüksid)
  (Vaata fotod nr 636 A, B ja C) (1) | 6107 12 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6, grupi 61 märkuse 9 esimese lõigu ning CN-koodide 6107 ja 6107 12 00 sõnastusega.
  Vahetükid on kavandatud puusavigastuste ärahoidmiseks kukkumisel. Rõivaeset ei või seetõttu klassifitseerida rubriiki 9021 kui “ortopeedilist abivahendit”, kuna vahetükid ei hoia ära ei kehadeformatsiooni teket ega toesta või hoia paigal kehaosi grupi 90 märkuse 6 esimese lõigu tähenduses.
  Esemel puuduvad gruppi 90 kuuluva toote põhiomadused, s.o otstarbekohane “kõrge viimistlustase ja suur täpsus” (vt Euroopa Kohtu ühendatud kohtuasjade C-260/00–C-263/00 7. novembri 2002. aasta kohtuotsuse punkt 37 ja samuti HS selgitavad märkused, grupp 90, üldosa I).
  Peale selle ei ole vahetükid tehtud individuaalmõõtude järgi ega ole kandja eriomasele kehaehitusele vastavalt reguleeritavad, mis teeb rõivaesemest “tavalise toote” ja sellisena, eespool nimetatud kohtuotsuse punkti 37 põhjal, ei klassifitseerita rubriiki 9021.
  Rõivaeset tuleb käsitada kombineeritud tootena, mis koosneb tekstiilaluspükstest ja plastvahetükkidest. Toode on kavandatud aluspükstena, mis pakub mõningast kaitset vigastuste vastu. Üldreegli 3b tähenduses annavad seega tootele põhiomaduse aluspüksid, mitte aga vahetükid.
  Rõivaese klassifitseeritakse meeste või poiste rõivana grupi 61 märkuse 9 esimese lõigu tähenduses, kuna selle lõige (eriti esikinnise konkreetne kuju) näitab selgesti, et rõivaese on mõeldud meestele. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Ühevärviline kerge rõivas keemilistest kiududest (90 % polüamiidi, 10 % elastomeerset lõnga) trikookangast, mis on ette nähtud keha alumise poole katmiseks alates vöökohast, kuid jäädes reie keskosast kõrgemale, kattes mõlemat jalga eraldi, mittesuletava esikinnisega ja ilma avauseta vöökohal. Rõival on vöökohal kummipael ja säärte allääred on palistatud.

Rõivaeseme mõlemal küljel on pealeõmmeldud, tõmblukuga suletav tasku. Kummalgi taskul on äravõetav, ovaalne, masstoodanguna valmistatud vahetükk. Vahetükkide väliskülg on kõvast plastmaterjalist ja sisekülg on polsterdatud porolooniga. Need on kavandatud puusavigastuste ärahoidmiseks kukkumisel. Need pehmendavad lööke puusapiirkonda.

(meeste aluspüksid)

(Vaata fotod nr 636 A, B ja C) (1)

6107 12 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6, grupi 61 märkuse 9 esimese lõigu ning CN-koodide 6107 ja 6107 12 00 sõnastusega.

Vahetükid on kavandatud puusavigastuste ärahoidmiseks kukkumisel. Rõivaeset ei või seetõttu klassifitseerida rubriiki 9021 kui “ortopeedilist abivahendit”, kuna vahetükid ei hoia ära ei kehadeformatsiooni teket ega toesta või hoia paigal kehaosi grupi 90 märkuse 6 esimese lõigu tähenduses.

Esemel puuduvad gruppi 90 kuuluva toote põhiomadused, s.o otstarbekohane “kõrge viimistlustase ja suur täpsus” (vt Euroopa Kohtu ühendatud kohtuasjade C-260/00–C-263/00 7. novembri 2002. aasta kohtuotsuse punkt 37 ja samuti HS selgitavad märkused, grupp 90, üldosa I).

Peale selle ei ole vahetükid tehtud individuaalmõõtude järgi ega ole kandja eriomasele kehaehitusele vastavalt reguleeritavad, mis teeb rõivaesemest “tavalise toote” ja sellisena, eespool nimetatud kohtuotsuse punkti 37 põhjal, ei klassifitseerita rubriiki 9021.

Rõivaeset tuleb käsitada kombineeritud tootena, mis koosneb tekstiilaluspükstest ja plastvahetükkidest. Toode on kavandatud aluspükstena, mis pakub mõningast kaitset vigastuste vastu. Üldreegli 3b tähenduses annavad seega tootele põhiomaduse aluspüksid, mitte aga vahetükid.

Rõivaese klassifitseeritakse meeste või poiste rõivana grupi 61 märkuse 9 esimese lõigu tähenduses, kuna selle lõige (eriti esikinnise konkreetne kuju) näitab selgesti, et rõivaese on mõeldud meestele.

Image

Image

Image

---

(1)  Foto on üksnes illustratsiooniks.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 438/2006,

16. märts 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1530/2005, millega kuulutatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja lauaveinide erakorraline destilleerimine Itaalias

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 1 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1530/2005 (2) kuulutati vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja Itaalia lauaveinide erakorraline destilleerimine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1530/2005 (2) kuulutati vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklile 30 välja Itaalia lauaveinide erakorraline destilleerimine.

| (2) | Kuna samaaegselt rakendatakse mitut destilleerimismeedet, olid Itaalia ametiasutused sunnitud tõdema, et piiritusetehaste ja kontrolliasutuste võimsus ei ole destilleerimiste kavakohase kulgemise jaoks piisav. Määrusega (EÜ) nr 1530/2005 ette nähtud meetme tulemuslikkuse tagamiseks on vaja määrusega ette nähtud alkoholi sekkumisametile tarnimise tähtaega pikendada 31. maini 2006. |
| --- | --- |

(2)

Kuna samaaegselt rakendatakse mitut destilleerimismeedet, olid Itaalia ametiasutused sunnitud tõdema, et piiritusetehaste ja kontrolliasutuste võimsus ei ole destilleerimiste kavakohase kulgemise jaoks piisav. Määrusega (EÜ) nr 1530/2005 ette nähtud meetme tulemuslikkuse tagamiseks on vaja määrusega ette nähtud alkoholi sekkumisametile tarnimise tähtaega pikendada 31. maini 2006.

| (3) | Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1530/2005. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1530/2005.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1530/2005 artikli 4 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

“Toodetud alkohol tuleb vastavalt artikli 6 lõikele 1 tarnida sekkumisametile hiljemalt 31. maiks 2006.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

1

(2)  ELT L 246, 22.9.2005, lk 9.

2

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 439/2006,

16. märts 2006,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (1) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (“algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 25. juunil 2005 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) avaldatud teadaandega (“algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit seemisnaha impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

25. juunil 2005 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) avaldatud teadaandega (“algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit seemisnaha impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati mais 2005 kaebuse põhjal, mille British Leather Confederation (“kaebuse esitaja”) esitas ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 70 %, ühenduse seemisnahatoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati mais 2005 kaebuse põhjal, mille British Leather Confederation (“kaebuse esitaja”) esitas ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 70 %, ühenduse seemisnahatoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, kaebuses nimetatud ühenduse tootjaid, teisi teadaolevaid ühenduse tootjaid, Hiina RV asutusi, eksportivaid tootjaid, importijaid ning teadaolevalt huvitatud ühendusi. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Üks Hiina RV eksportija ning ühenduse tootjad ja importijad teatasid oma seisukohad kirjalikult. Kuulati ära kõik pooled, kes olid esitanud selleks eespool sätestatud tähtaja jooksul taotluse ning teatanud konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, kaebuses nimetatud ühenduse tootjaid, teisi teadaolevaid ühenduse tootjaid, Hiina RV asutusi, eksportivaid tootjaid, importijaid ning teadaolevalt huvitatud ühendusi. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Üks Hiina RV eksportija ning ühenduse tootjad ja importijad teatasid oma seisukohad kirjalikult. Kuulati ära kõik pooled, kes olid esitanud selleks eespool sätestatud tähtaja jooksul taotluse ning teatanud konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

| (4) | Pidades silmas uurimisega seotud eksportivate tootjate ja importijate eeldatavalt suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõttelise uuringu korraldamine. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas uurimisega seotud eksportivate tootjate ja importijate eeldatavalt suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõttelise uuringu korraldamine.

| (5) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Eksportivad tootjad ei esitanud märkusi valimi võimalikku moodustamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave. Eksportivad tootjad ei esitanud märkusi valimi võimalikku moodustamise kohta.

| (6) | Sätestatud tähtaja jooksul vastas ja andis teavet seitse importijat, kuid ainult kolm ettevõtet avaldasid soovi teha uurimises koostööd. Arvestades küsimustikule vastanud ja koostöösoovi avaldanud importijate vähesust, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. Küsimustikud saadeti kõigile kolmele importijale. Siiski ei teinud ükski importija uurimise käigus koostööd ega saatnud tagasi täielikku küsimustiku vastust. Kaks importijat märkis, et kõnealune toode ei moodusta nende tegevuse põhiosa ja oma tööjõu- ning raharessursse arvestades ei saa nad uurimisalast koostööd toetada. |
| --- | --- |

(6)

Sätestatud tähtaja jooksul vastas ja andis teavet seitse importijat, kuid ainult kolm ettevõtet avaldasid soovi teha uurimises koostööd. Arvestades küsimustikule vastanud ja koostöösoovi avaldanud importijate vähesust, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. Küsimustikud saadeti kõigile kolmele importijale. Siiski ei teinud ükski importija uurimise käigus koostööd ega saatnud tagasi täielikku küsimustiku vastust. Kaks importijat märkis, et kõnealune toode ei moodusta nende tegevuse põhiosa ja oma tööjõu- ning raharessursse arvestades ei saa nad uurimisalast koostööd toetada.

| (7) | Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt või individuaalset kohtlemist algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Ükski eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(7)

Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt või individuaalset kohtlemist algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Ükski eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist.

| (8) | Kuna Hiina RV eksportivatelt tootjatelt ei saadud vastuseid, ei olnud vaja valimit moodustada. Kuna ükski Hiina RV eksportiv tootja ei esitanud algmääruses sätestatud tähtaja jooksul asjaomast teavet ega taotlust turumajanduslikuks või individuaalseks kohtlemiseks, otsustati, et dumpingu mõju hinnatakse algmääruse artikli 18 alusel. Hiina RV asutusi teavitati sellest ja nad ei esitanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Hiina RV eksportivatelt tootjatelt ei saadud vastuseid, ei olnud vaja valimit moodustada. Kuna ükski Hiina RV eksportiv tootja ei esitanud algmääruses sätestatud tähtaja jooksul asjaomast teavet ega taotlust turumajanduslikuks või individuaalseks kohtlemiseks, otsustati, et dumpingu mõju hinnatakse algmääruse artikli 18 alusel. Hiina RV asutusi teavitati sellest ja nad ei esitanud vastuväiteid.

| (9) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud.Vastused saadi kolmelt ühenduse tootjalt, kes on kaebuses nimetatud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud.Vastused saadi kolmelt ühenduse tootjalt, kes on kaebuses nimetatud.

| (10) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmistesse äriühingutesse:

  Ühenduse tootjad







  — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Itaalia, |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmistesse äriühingutesse:

Ühenduse tootjad

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Itaalia,

| — | Hutchings & Harding Ltd, Ühendkuningriik, |
| --- | --- |

—

Hutchings & Harding Ltd, Ühendkuningriik,

| — | Beaven Ltd, Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

—

Beaven Ltd, Ühendkuningriik.

| (11) | Kuna turumajandusliku ega individuaalse kohtlemise taotlusi ei esitatud ning puudus vajadus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Hiina RV eksportivate tootjate puhul, toimus kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:






  — | Acme Sponge & Chamois Co., Inc., USA. |
| --- | --- | --- |

(11)

Kuna turumajandusliku ega individuaalse kohtlemise taotlusi ei esitatud ning puudus vajadus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Hiina RV eksportivate tootjate puhul, toimus kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:

—

Acme Sponge & Chamois Co., Inc., USA.

| (12) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (“uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (“uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Üldteave

| (13) | Seemisnahka ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahka valmistatakse tavaliselt lamba- ning tallenahast, kuid seda saab valmistada ka teiste loomade nahkadest. Nahalt eemaldatakse pealispind seejärel pargitakse nahka, kasutades seemisnaha puhul üksnes kalaõli või muud loomset õli, rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha puhul kasutatakse osaliseks parkimiseks aldehüüde või muid parkaineid ja seejärel kalaõli või muid loomseid õlisid. Pärast parkimist saadakse lõplikult viimistlemata nahk, mida seejärel tavaliselt poleeritakse viimistlusprotsessis, mille käigus omandab nahk pehme seemisnaha välimuse. Toote põhiomadused on veeimavus ja pehmus, mis tulenevad osalisest või täielikust kalaõli või muude loomsete õlidega parkimisest ning muudavad naha ideaalselt sobivaks selle peamiseks kasutusotstarbeks st puhastamiseks ja poleerimiseks. |
| --- | --- |

(13)

Seemisnahka ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahka valmistatakse tavaliselt lamba- ning tallenahast, kuid seda saab valmistada ka teiste loomade nahkadest. Nahalt eemaldatakse pealispind seejärel pargitakse nahka, kasutades seemisnaha puhul üksnes kalaõli või muud loomset õli, rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha puhul kasutatakse osaliseks parkimiseks aldehüüde või muid parkaineid ja seejärel kalaõli või muid loomseid õlisid. Pärast parkimist saadakse lõplikult viimistlemata nahk, mida seejärel tavaliselt poleeritakse viimistlusprotsessis, mille käigus omandab nahk pehme seemisnaha välimuse. Toote põhiomadused on veeimavus ja pehmus, mis tulenevad osalisest või täielikust kalaõli või muude loomsete õlidega parkimisest ning muudavad naha ideaalselt sobivaks selle peamiseks kasutusotstarbeks st puhastamiseks ja poleerimiseks.

2.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (crust) (edaspidi “seemisnahk”), mida praegu deklareeritakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all. Kõik need tooted leiti olevat piisavalt sarnased, et käsitleda neid käesoleva menetluse raames ühe tootena tingimusel, et neil on samasugused põhilised füüsikalised omadused ja kasutusviisid. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (crust) (edaspidi “seemisnahk”), mida praegu deklareeritakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all. Kõik need tooted leiti olevat piisavalt sarnased, et käsitleda neid käesoleva menetluse raames ühe tootena tingimusel, et neil on samasugused põhilised füüsikalised omadused ja kasutusviisid.

3.   Samasugune toode

| (15) | Kaebuse esitajalt saadud teabe alusel ei leitud vaatlusaluse toote ning normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina RV jaoks võrdlusriigina kasutatud USAs toodetud ja müüdud seemisnaha vahel erinevusi. |
| --- | --- |

(15)

Kaebuse esitajalt saadud teabe alusel ei leitud vaatlusaluse toote ning normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina RV jaoks võrdlusriigina kasutatud USAs toodetud ja müüdud seemisnaha vahel erinevusi.

| (16) | Kaebuse esitajalt saadud teabe alusel ei leitud erinevusi vaatlusaluse toote ja ühenduse tootmisharus toodetud ning ühenduses müüdud seemisnaha vahel. |
| --- | --- |

(16)

Kaebuse esitajalt saadud teabe alusel ei leitud erinevusi vaatlusaluse toote ja ühenduse tootmisharus toodetud ning ühenduses müüdud seemisnaha vahel.

| (17) | Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et algmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt ja käesoleva uurimise eesmärkide täitmiseks on Hiina RV siseturul toodetud ja müüdud seemisnahal, USAs toodetud ja müüdud seemisnahal ning ühenduse tootmisharus toodetud ja ühenduse turul müüdud seemisnahal samad põhilised füüsikalised omadused ja kasutusvaldkonnad ning seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et algmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt ja käesoleva uurimise eesmärkide täitmiseks on Hiina RV siseturul toodetud ja müüdud seemisnahal, USAs toodetud ja müüdud seemisnahal ning ühenduse tootmisharus toodetud ja ühenduse turul müüdud seemisnahal samad põhilised füüsikalised omadused ja kasutusvaldkonnad ning seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks.

C.   DUMPING

1.   Väljavõtteline uuring

| (18) | Nagu selgitatakse põhjenduses 6, ei saadud Hiina RV eksportivatelt tootjatelt vastuseid ja seetõttu polnud Hiina RV eksportivate tootjate suhtes vaja kohaldada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(18)

Nagu selgitatakse põhjenduses 6, ei saadud Hiina RV eksportivatelt tootjatelt vastuseid ja seetõttu polnud Hiina RV eksportivate tootjate suhtes vaja kohaldada väljavõttelist uuringut.

2.   Turumajanduslik ja individuaalne kohtlemine

| (19) | Nagu selgitatakse põhjenduses 7, ei saadud üheltki Hiina RV tootjalt vastuseid ega turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlust, mistõttu ei võimaldatud ühelegi Hiina RV eksportivale tootjale turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(19)

Nagu selgitatakse põhjenduses 7, ei saadud üheltki Hiina RV tootjalt vastuseid ega turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlust, mistõttu ei võimaldatud ühelegi Hiina RV eksportivale tootjale turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (20) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Algatamisteates oli kavandatud kasutada Hiina RVst pärit toote normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Pooltelt ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. |
| --- | --- |

(20)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. Algatamisteates oli kavandatud kasutada Hiina RVst pärit toote normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Pooltelt ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid.

| (21) | Siiski uuriti kolmandate riikide ühenduste ja kaubanduskodade kaudu sobivust muude riikide puhul, kus seemisnahatööstuse olemasolu peeti võimalikuks. Brasiilia ja India puhul leiti, et seemisnaha tootjaid ei olnud või ei müünud neist ükski tooteid oma riigi turul. Türgi tootja teave osutas, et Türgi turg on väga piiratud. Eespool nimetatud põhjustel otsustati jätta võrdlusriigiks USA. Seetõttu otsis komisjon koostöövõimalust ühe USA tootjaga, kellega tegi täielikku koostööd. |
| --- | --- |

(21)

Siiski uuriti kolmandate riikide ühenduste ja kaubanduskodade kaudu sobivust muude riikide puhul, kus seemisnahatööstuse olemasolu peeti võimalikuks. Brasiilia ja India puhul leiti, et seemisnaha tootjaid ei olnud või ei müünud neist ükski tooteid oma riigi turul. Türgi tootja teave osutas, et Türgi turg on väga piiratud. Eespool nimetatud põhjustel otsustati jätta võrdlusriigiks USA. Seetõttu otsis komisjon koostöövõimalust ühe USA tootjaga, kellega tegi täielikku koostööd.

| (22) | USAs on suhteliselt suur ja avatud riigisisene mitme tarnija ja märkimisväärse impordiga seemisnahaturg (kaitsetoll 3,2 %). Lisaks kasutatakse vaatlusaluse toote valmistamiseks samasuguseid protsesse nagu Hiina RVs. |
| --- | --- |

(22)

USAs on suhteliselt suur ja avatud riigisisene mitme tarnija ja märkimisväärse impordiga seemisnahaturg (kaitsetoll 3,2 %). Lisaks kasutatakse vaatlusaluse toote valmistamiseks samasuguseid protsesse nagu Hiina RVs.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (23) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, s.t USA turul tavalistes kaubandustingimustes tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(23)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, s.t USA turul tavalistes kaubandustingimustes tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel.

| (24) | Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(24)

Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

4.   Ekspordihind

| (25) | Hiina RV eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu määrati ekspordihind Eurostati andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunduva impordi koguste ja väärtuse alusel, sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Kasutatud teavet võrreldi Hiina RV ühe kaubandusettevõtte esitatud teabega. Kaubandusettevõtte teave oli kooskõlas ekspordihinna määramiseks kasutatud statistiliste andmetega. |
| --- | --- |

(25)

Hiina RV eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu määrati ekspordihind Eurostati andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunduva impordi koguste ja väärtuse alusel, sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Kasutatud teavet võrreldi Hiina RV ühe kaubandusettevõtte esitatud teabega. Kaubandusettevõtte teave oli kooskõlas ekspordihinna määramiseks kasutatud statistiliste andmetega.

5.   Võrdlus

| (26) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaldati vajalikud hindade kohandused, et võtta arvesse füüsikaliste omaduste, allahindluste, veo-, kindlustus-, pakendamis- ja krediidikulude ning müügijärgsete kulude erinevusi juhtudel, kui seda peeti asjakohaseks ja kohanduste tegemist kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaldati vajalikud hindade kohandused, et võtta arvesse füüsikaliste omaduste, allahindluste, veo-, kindlustus-, pakendamis- ja krediidikulude ning müügijärgsete kulude erinevusi juhtudel, kui seda peeti asjakohaseks ja kohanduste tegemist kinnitasid kontrollitud tõendid.

6.   Dumpingumarginaal

| (27) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on 73,5 %. |
| --- | --- |

(27)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on 73,5 %.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (28) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasugust toodet valmistavad peamiselt kaheksa ühenduse tootjat, kes annavad ligikaudu 95 % ühenduse kogutoodangust; ülejäänud 5 % toodangust tuleb väga väikestest parkimistöökodadest kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(28)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasugust toodet valmistavad peamiselt kaheksa ühenduse tootjat, kes annavad ligikaudu 95 % ühenduse kogutoodangust; ülejäänud 5 % toodangust tuleb väga väikestest parkimistöökodadest kogu ühenduses.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (29) | Kaebust toetas kaheksa ühenduse tootjat (kuus kaebuse esitanud ja kaks seda toetavat äriühingut), millest kolm kaebuse esitanud äriühingut tegi täielikku koostööd. Üks kaebuse esitanud äriühing ei vastanud küsimustikule täielikult ja teda ei peetud seega koostööd tegevaks tootjaks, ehkki äriühing kinnitas uuesti oma toetust esitatud kaebusele. Veel üks kaebuse esitaja ja üks toetav äriühing andsid oma toodangu kohta üksnes piiratud teavet. Kumbagi äriühingut ei peeta menetluses koostööd tegevaks. Ülejäänud kaks äriühingut ei teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(29)

Kaebust toetas kaheksa ühenduse tootjat (kuus kaebuse esitanud ja kaks seda toetavat äriühingut), millest kolm kaebuse esitanud äriühingut tegi täielikku koostööd. Üks kaebuse esitanud äriühing ei vastanud küsimustikule täielikult ja teda ei peetud seega koostööd tegevaks tootjaks, ehkki äriühing kinnitas uuesti oma toetust esitatud kaebusele. Veel üks kaebuse esitaja ja üks toetav äriühing andsid oma toodangu kohta üksnes piiratud teavet. Kumbagi äriühingut ei peeta menetluses koostööd tegevaks. Ülejäänud kaks äriühingut ei teinud uurimises koostööd.

| (30) | Kolm koostööd tegevat tootjat annab üle 56 % ühenduse toodangust vaatlusaluse toote vallas. Seega moodustavad need ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Kolm koostööd tegevat tootjat annab üle 56 % ühenduse toodangust vaatlusaluse toote vallas. Seega moodustavad need ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

3.   Ühenduse tarbimine

| (31) | Tarbimise määramiseks liideti koostööd teinud ühenduse tootjate ühenduse müük, koostöös mitteosalenud ühenduse tootjate hinnanguline müük ja Eurostati andmed koguimpordi kohta, mida kohandati, kui oli tõendeid teatavate riikide ebaõige impordistatistika kohta. Teiste teabeallikate puudumise tõttu arvutati koostöös mitteosalenud tootjate müügimaht kolme koostöös mitteosalenud tootja teabe ja kaebuses esitatud teabe alusel. Impordi puhul olid Eurostati arvud väljendatud tonnides ja seetõttu kasutati ümberarvestuskurssi, et väljendada importi ruutjalgades. Selgub, et asjaomase toote nõudlus ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 5 %, mis vastab umbes 1 % suurusele aastakasvule.










  Nähtav tarbimine ühenduses | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ruutjalg (tuhandetes) | 19 872 | 20 424 | 21 565 | 20 582 | 20 873 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 103 | 109 | 104 | 105 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused, esitatud kaebus, Eurostat, koostöös mitteosalenud tootjate esitatud teave. |

(31)

Tarbimise määramiseks liideti koostööd teinud ühenduse tootjate ühenduse müük, koostöös mitteosalenud ühenduse tootjate hinnanguline müük ja Eurostati andmed koguimpordi kohta, mida kohandati, kui oli tõendeid teatavate riikide ebaõige impordistatistika kohta. Teiste teabeallikate puudumise tõttu arvutati koostöös mitteosalenud tootjate müügimaht kolme koostöös mitteosalenud tootja teabe ja kaebuses esitatud teabe alusel. Impordi puhul olid Eurostati arvud väljendatud tonnides ja seetõttu kasutati ümberarvestuskurssi, et väljendada importi ruutjalgades. Selgub, et asjaomase toote nõudlus ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 5 %, mis vastab umbes 1 % suurusele aastakasvule.

Nähtav tarbimine ühenduses

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ruutjalg (tuhandetes)

19 872

20 424

21 565

20 582

20 873

Indeks 2001 = 100

100

103

109

104

105

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastused, esitatud kaebus, Eurostat, koostöös mitteosalenud tootjate esitatud teave.

4.   Impordimaht asjaomasest riigist ja turuosa

| (32) | Hiina RVst pärineva vaatlusaluse toote impordimaht kasvas Eurostati andmetel põhjenduses 31 kirjeldatud metoodika alusel ligikaudu 2,1 miljonilt ruutjalalt 2001. aastal 6,6 miljonile ruutjalale uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht (tuhat ruutjalga) | 2 130 | 1 627 | 5 037 | 6 273 | 6 607 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 76 | 236 | 295 | 310 |

(32)

Hiina RVst pärineva vaatlusaluse toote impordimaht kasvas Eurostati andmetel põhjenduses 31 kirjeldatud metoodika alusel ligikaudu 2,1 miljonilt ruutjalalt 2001. aastal 6,6 miljonile ruutjalale uurimisperioodil.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Impordimaht (tuhat ruutjalga)

2 130

1 627

5 037

6 273

6 607

Indeks 2001 = 100

100

76

236

295

310

| (33) | Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina RV impordi turuosa ühenduse turul 10,7 %-lt 2001. aastal 31,7 %-le uurimisperioodil. Turuosa kiire kasv toimus suhteliselt väikese tarbimise kasvu taustal. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 10,7 % | 8,0 % | 23,4 % | 30,5 % | 31,7 % |

(33)

Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina RV impordi turuosa ühenduse turul 10,7 %-lt 2001. aastal 31,7 %-le uurimisperioodil. Turuosa kiire kasv toimus suhteliselt väikese tarbimise kasvu taustal.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Turuosa

10,7 %

8,0 %

23,4 %

30,5 %

31,7 %

i)   Impordihinnad

| (34) | Hinnateave asjaomase impordi kohta saadi Eurostati andmetest impordimahu kohta, mis oli kindlaks määratud põhjenduses 31 kirjeldatud metoodikat kasutades. Kõnealune teave näitas, et Hiina RVst pärit impordi keskmised CIF-hinnad kõikusid vaatlusalusel perioodil. Hinnad tõusid esialgu 25 % 2002. aastal, enne kui need 2003. aastal 20 % langesid. 2004. aastal tõusid hinnad 9 % ning langesid uurimisperioodi vältel taas. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnad eurodes ruutjala seemisnaha kohta | 0,63 | 0,79 | 0,50 | 0,69 | 0,66 |
| Indeks | 100 | 125 | 80 | 109 | 104 |
| Allikas: Eurostat. |

(34)

Hinnateave asjaomase impordi kohta saadi Eurostati andmetest impordimahu kohta, mis oli kindlaks määratud põhjenduses 31 kirjeldatud metoodikat kasutades. Kõnealune teave näitas, et Hiina RVst pärit impordi keskmised CIF-hinnad kõikusid vaatlusalusel perioodil. Hinnad tõusid esialgu 25 % 2002. aastal, enne kui need 2003. aastal 20 % langesid. 2004. aastal tõusid hinnad 9 % ning langesid uurimisperioodi vältel taas.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Hinnad eurodes ruutjala seemisnaha kohta

0,63

0,79

0,50

0,69

0,66

Indeks

100

125

80

109

104

Allikas: Eurostat.

ii)   Hinna allalöömine ja hinnalangus

| (35) | Hinna allalöömise taseme arvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tootjate müüdud vaatlusaluse toote hindu uurimisperioodil ühenduse turul müüdud imporditud toote hindadega kõigi seemisnahatüüpide kaalutud keskmise hinna alusel, toetudes Eurostati andmetele. Ühenduse tootmisharu hinnad korrigeeriti tehasehindade tasemele. Vaatlusaluse impordi hinnad määrati kindlaks CIF-hindade põhjal, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse kvaliteedierinevusi, tollimakse ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(35)

Hinna allalöömise taseme arvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tootjate müüdud vaatlusaluse toote hindu uurimisperioodil ühenduse turul müüdud imporditud toote hindadega kõigi seemisnahatüüpide kaalutud keskmise hinna alusel, toetudes Eurostati andmetele. Ühenduse tootmisharu hinnad korrigeeriti tehasehindade tasemele. Vaatlusaluse impordi hinnad määrati kindlaks CIF-hindade põhjal, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse kvaliteedierinevusi, tollimakse ja impordijärgseid kulusid.

| (36) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiina RVst pärit vaatlusaluseid tooteid hindadega, mis olid (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest) 30 % ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. |
| --- | --- |

(36)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiina RVst pärit vaatlusaluseid tooteid hindadega, mis olid (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest) 30 % ühenduse tootmisharu hindadest madalamad.

5.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (37) | Kontrolli raames, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid, mis olid vaatlusalusel perioodil mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(37)

Kontrolli raames, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid, mis olid vaatlusalusel perioodil mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda.

i)   Tootmisvõimsus, tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (38) | Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Samal perioodil vähendas ühenduse tootmisharu oma tootmist pidevalt, kokku 20 % võrra, tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise määr vähenes 71,2 %-lt 2001. aastal 57 %-le uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tuhat ruutjalga seemisnahka) | 16 754 | 16 754 | 16 754 | 16 754 | 16 754 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmine (tuhat ruutjalga seemisnahka) | 11 934 | 11 583 | 11 262 | 10 469 | 9 554 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 97 | 94 | 88 | 80 |
| Tootmisvõimsuse rakendamise määrad | 71,2 % | 69,1 % | 67,2 % | 62,5 % | 57,0 % |
| Allikas: ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(38)

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Samal perioodil vähendas ühenduse tootmisharu oma tootmist pidevalt, kokku 20 % võrra, tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise määr vähenes 71,2 %-lt 2001. aastal 57 %-le uurimisperioodil.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tuhat ruutjalga seemisnahka)

16 754

16 754

16 754

16 754

16 754

Indeks 2001 = 100

100

100

100

100

100

Tootmine (tuhat ruutjalga seemisnahka)

11 934

11 583

11 262

10 469

9 554

Indeks 2001 = 100

100

97

94

88

80

Tootmisvõimsuse rakendamise määrad

71,2 %

69,1 %

67,2 %

62,5 %

57,0 %

Allikas: ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

ii)   Müügimaht ja turuosa

| (39) | Ühenduse tootmisharu müük langes ühenduses vaatlusalusel perioodil järsult 17 protsendipunkti võrra: 8,1 miljonilt ruutjalalt 2001. aastal 6,7 miljonile ruutjalale uurimisperioodil, seda vaatamata tarbimise kasvule samal ajal. See peegeldub täielikult turuosas, mis vähenes pidevalt: 41,1 %-lt 2001. aastal 32,3 %-le uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu müük (tuhat ruutjalga) | 8 163 | 8 166 | 7 478 | 6 423 | 6 746 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 100 | 92 | 79 | 83 |
| Turuosa | 41,1 % | 40,0 % | 34,7 % | 31,2 % | 32,3 % |

(39)

Ühenduse tootmisharu müük langes ühenduses vaatlusalusel perioodil järsult 17 protsendipunkti võrra: 8,1 miljonilt ruutjalalt 2001. aastal 6,7 miljonile ruutjalale uurimisperioodil, seda vaatamata tarbimise kasvule samal ajal. See peegeldub täielikult turuosas, mis vähenes pidevalt: 41,1 %-lt 2001. aastal 32,3 %-le uurimisperioodil.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu müük (tuhat ruutjalga)

8 163

8 166

7 478

6 423

6 746

Indeks 2001 = 100

100

100

92

79

83

Turuosa

41,1 %

40,0 %

34,7 %

31,2 %

32,3 %

iii)   Varud

| (40) | Allpool esitatud arvud näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tuhat ruutjalga) | 4 508 | 3 321 | 3 157 | 4 298 | 4 243 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 74 | 70 | 95 | 94 |

(40)

Allpool esitatud arvud näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Varud (tuhat ruutjalga)

4 508

3 321

3 157

4 298

4 243

Indeks 2001 = 100

100

74

70

95

94

| (41) | Varude hulk vähenes järsult 26 protsendipunkti võrra 2002. aastal ning suurenes siis pidevalt kuni uurimisperioodini. Niisugune areng on tingitud koostööd tegevate ühenduse tootjate eksporditegevusest, mis pärast märkimisväärset kasvu 2002. aastal peamiselt suurte müügitehingute tõttu USA turul langes 2004. aastal ja uurimisperioodil, nagu näitavad allpool esitatud arvud. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu eksportmüük (tuhat ruutjalga) | 3 068 | 5 273 | 4 817 | 3 825 | 3 283 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 172 | 157 | 125 | 107 |

(41)

Varude hulk vähenes järsult 26 protsendipunkti võrra 2002. aastal ning suurenes siis pidevalt kuni uurimisperioodini. Niisugune areng on tingitud koostööd tegevate ühenduse tootjate eksporditegevusest, mis pärast märkimisväärset kasvu 2002. aastal peamiselt suurte müügitehingute tõttu USA turul langes 2004. aastal ja uurimisperioodil, nagu näitavad allpool esitatud arvud.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu eksportmüük (tuhat ruutjalga)

3 068

5 273

4 817

3 825

3 283

Indeks 2001 = 100

100

172

157

125

107

| (42) | Ühenduse tootmisharu väitis, et ekspordi vähenemine oli osaliselt tingitud konkurentsist Hiina ekspordiga USA turul. Sellega seoses tuleb märkida, et Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote import USA turule suurenes oluliselt: 780 000 ruutjalalt 2002. aastal 1 209 000 ruutjalale 2004. aastal. |
| --- | --- |

(42)

Ühenduse tootmisharu väitis, et ekspordi vähenemine oli osaliselt tingitud konkurentsist Hiina ekspordiga USA turul. Sellega seoses tuleb märkida, et Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote import USA turule suurenes oluliselt: 780 000 ruutjalalt 2002. aastal 1 209 000 ruutjalale 2004. aastal.

iv)   Kasv

| (43) | Samal ajal kui koostööd tegevate ühenduse tootjate tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 20 protsendipunkti võrra, kasvas tarbimine ühenduses 5 % ning asjaomane impordimaht suurenes rohkem kui kolm korda. Seega kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosa, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa suurenes. |
| --- | --- |

(43)

Samal ajal kui koostööd tegevate ühenduse tootjate tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 20 protsendipunkti võrra, kasvas tarbimine ühenduses 5 % ning asjaomane impordimaht suurenes rohkem kui kolm korda. Seega kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosa, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa suurenes.

v)   Tööhõive ja tootlikkus

| (44) | Tööhõive ühenduse tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Samal perioodil langes tootlikkus (mõõdetuna töötaja kohta aastas väljalastud toodangus) 15 %. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 128 | 129 | 127 | 124 | 120 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 101 | 99 | 97 | 94 |
| Tootlikkus (tuhat ruutjalga/isik): toodang/töötaja | 93 | 90 | 89 | 84 | 79 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 96 | 95 | 91 | 85 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule. |

(44)

Tööhõive ühenduse tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Samal perioodil langes tootlikkus (mõõdetuna töötaja kohta aastas väljalastud toodangus) 15 %.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Töötajate arv

128

129

127

124

120

Indeks 2001 = 100

100

101

99

97

94

Tootlikkus (tuhat ruutjalga/isik): toodang/töötaja

93

90

89

84

79

Indeks 2001 = 100

100

96

95

91

85

Allikas: ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule.

vi)   Müügihinnad ja omamaise turu hindu mõjutavad tegurid

| (45) | Ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind langes 2001. ja 2003. aasta vahel 8 protsendipunkti, enne kui see 2004. aastal 1 protsendipunkti võrra tõusis. Uurimisperioodil langesid hinnad veel 3 protsendipunkti võrra. Niisugune areng näitab, et ühenduse tootmisharu turg seisis vaatlusalusel perioodil silmitsi surutisega. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (euro/ruutjalg) | 1,24 | 1,22 | 1,15 | 1,16 | 1,13 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 | 90 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused. |

(45)

Ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind langes 2001. ja 2003. aasta vahel 8 protsendipunkti, enne kui see 2004. aastal 1 protsendipunkti võrra tõusis. Uurimisperioodil langesid hinnad veel 3 protsendipunkti võrra. Niisugune areng näitab, et ühenduse tootmisharu turg seisis vaatlusalusel perioodil silmitsi surutisega.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (euro/ruutjalg)

1,24

1,22

1,15

1,16

1,13

Indeks 2001 = 100

100

98

92

93

90

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused.

vii)   Kasumlikkus

| (46) | Ühenduse tootmisharu kasumlikkust müügilt ühenduse turul enne maksude mahaarvamist mõjutas turuolukorra halvenemine vaatlusalusel perioodil, nagu alljärgnevalt on näidatud. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | 4,2 % | 5,5 % | 1,3 % | –7,6 % | –6,1 % |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused. |

(46)

Ühenduse tootmisharu kasumlikkust müügilt ühenduse turul enne maksude mahaarvamist mõjutas turuolukorra halvenemine vaatlusalusel perioodil, nagu alljärgnevalt on näidatud.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Kasumlikkus

4,2 %

5,5 %

1,3 %

–7,6 %

–6,1 %

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused.

| (47) | Ühenduse tootmisharu oli kasumlik 2001. ja 2002. aastal. Kuid alates 2003. aastast vähenes kasumlikkus järsult ning 2004. aastal ja uurimisperioodil registreeriti suur kahjum. |
| --- | --- |

(47)

Ühenduse tootmisharu oli kasumlik 2001. ja 2002. aastal. Kuid alates 2003. aastast vähenes kasumlikkus järsult ning 2004. aastal ja uurimisperioodil registreeriti suur kahjum.

viii)   Investeeringud ja investeeringute tasuvus

| (48) | Koostööd tegevate ühenduse tootmisharu tootjate vaatlusaluse toote tootmisse tehtud investeeringute tase tõusis vaatlusalusel perioodil ligikaudu 354 000 eurolt 407 000 eurole. Investeeringute kasvu peamine põhjus oli olemasolevate varade asendamine ning lisa- ja/või uute seadmete hankimine, et tootmist paremini korraldada. |
| --- | --- |

(48)

Koostööd tegevate ühenduse tootmisharu tootjate vaatlusaluse toote tootmisse tehtud investeeringute tase tõusis vaatlusalusel perioodil ligikaudu 354 000 eurolt 407 000 eurole. Investeeringute kasvu peamine põhjus oli olemasolevate varade asendamine ning lisa- ja/või uute seadmete hankimine, et tootmist paremini korraldada.

| (49) | Ühenduse tootmisharu koostööd tegevate tootjate investeeringutasuvus, mis väljendab nende maksueelset tulu protsendina vaatlusaluse toote tootmises kasutatud vahendite keskmisest bilansilisest puhasväärtusest arvestusperioodi alguses ja lõpus, oli ajavahemikus 2001 kuni 2003 positiivne, peegeldades nende kasumlikkust. 2004. aastal ja uurimisperioodil oli tootjate investeeringutasuvus negatiivne, peegeldades nende kahjumit. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud eurodes | 354 626 | 691 087 | 558 887 | 423 142 | 407 456 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 195 | 158 | 119 | 115 |
| Investeeringute tasuvus | 40 % | 32 % | 10 % | –28 % | –37 % |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused. |

(49)

Ühenduse tootmisharu koostööd tegevate tootjate investeeringutasuvus, mis väljendab nende maksueelset tulu protsendina vaatlusaluse toote tootmises kasutatud vahendite keskmisest bilansilisest puhasväärtusest arvestusperioodi alguses ja lõpus, oli ajavahemikus 2001 kuni 2003 positiivne, peegeldades nende kasumlikkust. 2004. aastal ja uurimisperioodil oli tootjate investeeringutasuvus negatiivne, peegeldades nende kahjumit.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringud eurodes

354 626

691 087

558 887

423 142

407 456

Indeks 2001 = 100

100

195

158

119

115

Investeeringute tasuvus

40 %

32 %

10 %

–28 %

–37 %

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused.

ix)   Kapitali kaasamise võime

| (50) | Ühenduse tootmisharu ei väitnud ega osutanud, et ühenduse tootmisharul oleks raskusi kapitali kaasamisel oma tegevuse jaoks. Siiski tuleks märkida, et 2004. aasta ja uurimisperioodi kahjum kujundas selles suhtes ebasoodsa olukorra. Lisaks tuleb märkida, et väikestel ja pereettevõtetel, nagu koostööd tegevad ühenduse tootjad, on ainult välised rahastusallikad. Üldiselt ei taha nad võtta riske, mida emaettevõtted suuremate tootjakontsernide puhul võtaksid äritegevuse kaugemat tulevikku arvestades, olles kindlad, et tööstuses valitsevast raskest olukorrast on võimalik toibuda. |
| --- | --- |

(50)

Ühenduse tootmisharu ei väitnud ega osutanud, et ühenduse tootmisharul oleks raskusi kapitali kaasamisel oma tegevuse jaoks. Siiski tuleks märkida, et 2004. aasta ja uurimisperioodi kahjum kujundas selles suhtes ebasoodsa olukorra. Lisaks tuleb märkida, et väikestel ja pereettevõtetel, nagu koostööd tegevad ühenduse tootjad, on ainult välised rahastusallikad. Üldiselt ei taha nad võtta riske, mida emaettevõtted suuremate tootjakontsernide puhul võtaksid äritegevuse kaugemat tulevikku arvestades, olles kindlad, et tööstuses valitsevast raskest olukorrast on võimalik toibuda.

x)   Rahavood

| (51) | Koostööd tegevate ühenduse tootmisharu tootjate netorahavoog äritegevusest oli ajavahemikus 2001 kuni 2003 positiivne. Kuid see muutus 2004. aastal ning uurimisperioodil negatiivseks, peegeldades neil aastail esinenud märkimisväärset kahjumit. Sama võib täheldada, kui rahavooge väljendada protsendina käibest. Vaatlusalusel perioodil esines rahavoogude olulisi lühiajalisi muutusi, mille põhjus oli laovarude muutumine (vt eespool esitatud põhjendust 41). | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavood tuhandetes eurodes | 988 | 2 608 | 839 | –1 650 | –1 567 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 264 | 85 | – 167 | – 159 |
| Allikas: koostööd tegevate ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused. |

(51)

Koostööd tegevate ühenduse tootmisharu tootjate netorahavoog äritegevusest oli ajavahemikus 2001 kuni 2003 positiivne. Kuid see muutus 2004. aastal ning uurimisperioodil negatiivseks, peegeldades neil aastail esinenud märkimisväärset kahjumit. Sama võib täheldada, kui rahavooge väljendada protsendina käibest. Vaatlusalusel perioodil esines rahavoogude olulisi lühiajalisi muutusi, mille põhjus oli laovarude muutumine (vt eespool esitatud põhjendust 41).

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Rahavood tuhandetes eurodes

988

2 608

839

–1 650

–1 567

Indeks 2001 = 100

100

264

85

– 167

– 159

Allikas: koostööd tegevate ühenduse tootmisharu küsimustike kontrollitud vastused.

xi)   Palgad

| (52) | Koostööd tegevate ühenduse tootmisharu tootjate palgakulu jäi vaatlusalusel perioodil tervikuna suhteliselt stabiilseks, välja arvatud 7 % langus 2003. aastal. Palgakulude muutus on väiksem kui elukalliduse muutus. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palk töötaja kohta eurodes | 27 081 | 27 375 | 25 093 | 27 402 | 27 373 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 101 | 93 | 101 | 101 |
| Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike vastused. |

(52)

Koostööd tegevate ühenduse tootmisharu tootjate palgakulu jäi vaatlusalusel perioodil tervikuna suhteliselt stabiilseks, välja arvatud 7 % langus 2003. aastal. Palgakulude muutus on väiksem kui elukalliduse muutus.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Palk töötaja kohta eurodes

27 081

27 375

25 093

27 402

27 373

Indeks 2001 = 100

100

101

93

101

101

Allikas: ühenduse tootmisharu küsimustike vastused.

xii)   Dumpingumarginaali suurus

| (53) | Võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahtu ning hindu, on tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule märkimisväärne. |
| --- | --- |

(53)

Võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahtu ning hindu, on tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule märkimisväärne.

xiii)   Toibumine varasemast dumpingust

| (54) | Ühenduse tootmisharu ei ole pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest. |
| --- | --- |

(54)

Ühenduse tootmisharu ei ole pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest.

6.   Järeldus kahju kohta

| (55) | Eespool nimetatud tegurite uurimine näitab, et 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes järsult dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa. Täpsemalt suurenes selle maht vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda ja selle turuosa kasvas uurimisperioodil 31,7 %-ni. Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga import moodustas uurimisperioodil 72,7 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse. Lisaks lõi vaatlusaluse toote import ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodil 30 % alla. |
| --- | --- |

(55)

Eespool nimetatud tegurite uurimine näitab, et 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes järsult dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa. Täpsemalt suurenes selle maht vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda ja selle turuosa kasvas uurimisperioodil 31,7 %-ni. Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga import moodustas uurimisperioodil 72,7 % vaatlusaluse toote koguimpordist ühendusse. Lisaks lõi vaatlusaluse toote import ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodil 30 % alla.

| (56) | Vaatlusalusel perioodil võis täheldada negatiivset arengut peaaegu kõigi kahjunäitajate puhul. Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine langesid (vastavalt – 20 % ja – 14 %), kuigi samal perioodil ühenduse tarbimise 5 % kasvu valguses oleksid kõnealused näitajad pidanud arenema suhteliselt positiivselt. Müügimaht ja hinnad on samuti märkimisväärselt langenud (vastavalt – 17 % ja – 10 %). |
| --- | --- |

(56)

Vaatlusalusel perioodil võis täheldada negatiivset arengut peaaegu kõigi kahjunäitajate puhul. Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine langesid (vastavalt – 20 % ja – 14 %), kuigi samal perioodil ühenduse tarbimise 5 % kasvu valguses oleksid kõnealused näitajad pidanud arenema suhteliselt positiivselt. Müügimaht ja hinnad on samuti märkimisväärselt langenud (vastavalt – 17 % ja – 10 %).

| (57) | Ühenduse tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil märkimisväärse turuosa ajal, mil ühenduse kogutarbimine kasvas ligikaudu 19,8 miljonilt ruutjalalt ligi 20,9 miljonile ruutjalale. Ühenduse tootmisharus võis täheldada suurt kasumlikkuse (– 10 protsendipunkti), rahavoogude (– 20,6 % käibest) ja investeeringute tasuvuse (– 37 protsendipunkti) vähenemist. |
| --- | --- |

(57)

Ühenduse tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil märkimisväärse turuosa ajal, mil ühenduse kogutarbimine kasvas ligikaudu 19,8 miljonilt ruutjalalt ligi 20,9 miljonile ruutjalale. Ühenduse tootmisharus võis täheldada suurt kasumlikkuse (– 10 protsendipunkti), rahavoogude (– 20,6 % käibest) ja investeeringute tasuvuse (– 37 protsendipunkti) vähenemist.

| (58) | Eelnevat silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud algmääruse artikli 3 tähenduses olulist kahju, mida iseloomustab tõsine hinnasurve ning kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse vähenemine. |
| --- | --- |

(58)

Eelnevat silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud algmääruse artikli 3 tähenduses olulist kahju, mida iseloomustab tõsine hinnasurve ning kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse vähenemine.

E.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sissejuhatus

| (59) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import on kahjustanud ühenduse tootmisharu sel määral, et seda saab hinnata olulise kahjuna. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal ühenduse tootmisharu kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(59)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import on kahjustanud ühenduse tootmisharu sel määral, et seda saab hinnata olulise kahjuna. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal ühenduse tootmisharu kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (60) | Import Hiina RVst on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud: maht 4,5 miljonit ruutjalga ja turuosa 21 protsendipunkti võrra. Hiina RVst pärineva importkauba hinnad lõid ühenduse tootmisharu hinnad 30 % alla. |
| --- | --- |

(60)

Import Hiina RVst on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud: maht 4,5 miljonit ruutjalga ja turuosa 21 protsendipunkti võrra. Hiina RVst pärineva importkauba hinnad lõid ühenduse tootmisharu hinnad 30 % alla.

| (61) | Dumpinguhinnaga impordi mõju näitlikustab asjaolu, et vaatlusalusel perioodil suurendasid Hiina RV tootjad oma turuosa ühenduse tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(61)

Dumpinguhinnaga impordi mõju näitlikustab asjaolu, et vaatlusalusel perioodil suurendasid Hiina RV tootjad oma turuosa ühenduse tootmisharu arvelt.

| (62) | Ühenduse tootmisharu 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel kaotatud turuosa (8,8 protsendipunkti) on Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import oma turuosa suurendamisega täielikult üle võtnud. |
| --- | --- |

(62)

Ühenduse tootmisharu 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel kaotatud turuosa (8,8 protsendipunkti) on Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import oma turuosa suurendamisega täielikult üle võtnud.

| (63) | Ühenduse tootmisharu turuosa kaotus ja madalad hinnad langesid ühtlasi kokku tootmisharu kahjustatud olukorraga, millest andsid tunnistust märkimisväärsed kahjumid, rahavoogude ja investeeringutasuvuse järsk vähenemine ning tööhõive langus. |
| --- | --- |

(63)

Ühenduse tootmisharu turuosa kaotus ja madalad hinnad langesid ühtlasi kokku tootmisharu kahjustatud olukorraga, millest andsid tunnistust märkimisväärsed kahjumid, rahavoogude ja investeeringutasuvuse järsk vähenemine ning tööhõive langus.

| (64) | Nimetatud tegurid koos asjaoluga, et ühenduse tootmisharu ei suutnud langenud hindade tõttu ära kasutada ühenduse pisut kasvavat turgu, mõjusid nii, et tootmisrajatiste moderniseerimiseks tehtud investeeringutele vaatamata kandis ühenduse tootmisharu sel perioodil olulist kahju. Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv ja impordihindade alanemine langes kokku tingimuste järsu muutusega ühenduse tootmisharus. |
| --- | --- |

(64)

Nimetatud tegurid koos asjaoluga, et ühenduse tootmisharu ei suutnud langenud hindade tõttu ära kasutada ühenduse pisut kasvavat turgu, mõjusid nii, et tootmisrajatiste moderniseerimiseks tehtud investeeringutele vaatamata kandis ühenduse tootmisharu sel perioodil olulist kahju. Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv ja impordihindade alanemine langes kokku tingimuste järsu muutusega ühenduse tootmisharus.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import muudest riikidest

| (65) | Impordimahud ja -hinnad muudest peamistest riikidest on esitatud järgmises tabelis.










  Import peamistest kolmandatest riikidest | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi (tuhat ruutjalga) | 353 | 380 | 237 | 893 | 1 677 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,01 | 0,73 | 0,33 | 0,81 | 0,52 |
| Muud riigid peale eespool nimetatute: maht (tuhat ruutjalga) | 1 732 | 2 078 | 1 933 | 1 825 | 2 485 |
| Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,14 | 0,93 | 0,79 | 0,91 | 0,60 |

(65)

Impordimahud ja -hinnad muudest peamistest riikidest on esitatud järgmises tabelis.

Import peamistest kolmandatest riikidest

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Türgi (tuhat ruutjalga)

353

380

237

893

1 677

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

1,01

0,73

0,33

0,81

0,52

Muud riigid peale eespool nimetatute: maht (tuhat ruutjalga)

1 732

2 078

1 933

1 825

2 485

Keskmine hind (eurot/ruutjalg)

1,14

0,93

0,79

0,91

0,60

| (66) | Import Türgist kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt, kasvatades turuosa 6,2 protsendipunkti võrra. Siiski näitas uurimine, et olulise osa kõnealusest impordist 2003. ja 2004. aastal ning uurimisperioodil moodustas ühenduse ühe koostööd tegeva tootja import. Väike osa imporditud toodetest kasutati tootja tootevaliku täiendamiseks ja ülejäänu eksporditi pärast lõikamist ning ümberpakkimist kolmandatesse riikidesse. Seega ei saanud kõnealused kogused ühenduse tootmisharu kahjustada. Türgist imporditud järelejäänud kogused moodustavad vaatlusalusel perioodil üsna väikese ja stabiilse, ligi 2 % turuosa, välja arvatud uurimisperiood, mil tõus oli 6 %. Kõnealuste koguste hinnad olid Hiina RV impordi hindadest 2002. ja 2003. aastal ning uurimisperioodil madalamad, kuid kõrgemad kui 2001. ja 2004. aastal. Eelnevat silmas pidades järeldatakse, et kõnealune import võis, kuigi mitte märkimisväärselt, põhjustada ühenduse tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(66)

Import Türgist kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt, kasvatades turuosa 6,2 protsendipunkti võrra. Siiski näitas uurimine, et olulise osa kõnealusest impordist 2003. ja 2004. aastal ning uurimisperioodil moodustas ühenduse ühe koostööd tegeva tootja import. Väike osa imporditud toodetest kasutati tootja tootevaliku täiendamiseks ja ülejäänu eksporditi pärast lõikamist ning ümberpakkimist kolmandatesse riikidesse. Seega ei saanud kõnealused kogused ühenduse tootmisharu kahjustada. Türgist imporditud järelejäänud kogused moodustavad vaatlusalusel perioodil üsna väikese ja stabiilse, ligi 2 % turuosa, välja arvatud uurimisperiood, mil tõus oli 6 %. Kõnealuste koguste hinnad olid Hiina RV impordi hindadest 2002. ja 2003. aastal ning uurimisperioodil madalamad, kuid kõrgemad kui 2001. ja 2004. aastal. Eelnevat silmas pidades järeldatakse, et kõnealune import võis, kuigi mitte märkimisväärselt, põhjustada ühenduse tootmisharule olulist kahju.

| (67) | Peale Türgi olid teistest riikidest imporditud toodete hinnad vaatlusalusel perioodil madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad, kuid need olid ikkagi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud uurimisperiood, oluliselt kõrgemad Hiina RVst imporditud toodete hindadest. Impordimaht kasvas 1,7 miljonilt ruutjalalt 2001. aastal 2,5 miljonile ruutjalale uurimisperioodil, impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,2 protsendipunkti, Hiina Rahvavabariigi impordi turuosa kasv moodustas aga samal perioodil 21 protsendipunkti. Eelnevat silmas pidades jõutakse esialgsele järeldusele, et import kolmandatest riikidest ei saanud olla ühenduse tootmisharu kahjuliku olukorra otsustav põhjus. |
| --- | --- |

(67)

Peale Türgi olid teistest riikidest imporditud toodete hinnad vaatlusalusel perioodil madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad, kuid need olid ikkagi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud uurimisperiood, oluliselt kõrgemad Hiina RVst imporditud toodete hindadest. Impordimaht kasvas 1,7 miljonilt ruutjalalt 2001. aastal 2,5 miljonile ruutjalale uurimisperioodil, impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,2 protsendipunkti, Hiina Rahvavabariigi impordi turuosa kasv moodustas aga samal perioodil 21 protsendipunkti. Eelnevat silmas pidades jõutakse esialgsele järeldusele, et import kolmandatest riikidest ei saanud olla ühenduse tootmisharu kahjuliku olukorra otsustav põhjus.

3.2.   Teiste ühenduse tootjate tegevus

| (68) | Koostöös mitteosalevate vaatlusaluse toote ühenduse tootjate turuosa oli uurimisperioodil ligikaudu 24 %; 2001. aastal oli see 40 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes nende müügimaht 36 %. Lisaks jäid koostöös mitteosalevate tootjate keskmised hinnad olid samal tasemel kui kaebuse esitanud tootjate keskmised hinnad. See lubab oletada, et koostöös mitteosalevad tootjad on ühenduse tootmisharuga sarnases olukorras, s.t nad on dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud kahju. Seetõttu ei saa järeldada, et ühenduse teised tootjad on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(68)

Koostöös mitteosalevate vaatlusaluse toote ühenduse tootjate turuosa oli uurimisperioodil ligikaudu 24 %; 2001. aastal oli see 40 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes nende müügimaht 36 %. Lisaks jäid koostöös mitteosalevate tootjate keskmised hinnad olid samal tasemel kui kaebuse esitanud tootjate keskmised hinnad. See lubab oletada, et koostöös mitteosalevad tootjad on ühenduse tootmisharuga sarnases olukorras, s.t nad on dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud kahju. Seetõttu ei saa järeldada, et ühenduse teised tootjad on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju.

3.3.   Ühenduse tootmisharu eksport

| (69) | Nagu on näidatud põhjenduses 41 esitatud tabelis, kasvas ühenduse tootmisharu eksport vaatlusalusel perioodil 7 %, vastandina müügile Euroopa Liidu turul, kus müük vähenes samal perioodil 1 %. Ekspordi müügihinnad olid vaatlusalusel perioodil keskmise kasumlikkusega või kasumi nullpunkti tasemel. Kõnealustes tingimustes tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu eksport ei mõjutanud kahju tekkimist. |
| --- | --- |

(69)

Nagu on näidatud põhjenduses 41 esitatud tabelis, kasvas ühenduse tootmisharu eksport vaatlusalusel perioodil 7 %, vastandina müügile Euroopa Liidu turul, kus müük vähenes samal perioodil 1 %. Ekspordi müügihinnad olid vaatlusalusel perioodil keskmise kasumlikkusega või kasumi nullpunkti tasemel. Kõnealustes tingimustes tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu eksport ei mõjutanud kahju tekkimist.

| (70) | Muid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal põhjustada kahju ühenduse tootmisharule, ei tõstnud huvitatud isikud esile ja ei selgunud uurimise käigus. |
| --- | --- |

(70)

Muid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal põhjustada kahju ühenduse tootmisharule, ei tõstnud huvitatud isikud esile ja ei selgunud uurimise käigus.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (71) | Tuleb rõhutada, et käesoleval juhul seisnes kahju eelkõige hinnalanguses ja müügi vähenemises, mis põhjustas ühenduse tootmisharule märkimisväärse kahjumi. See langes kokku Hiina RV kiiresti kasvava dumpinguhinnaga impordi toel, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Pole märke, et eespool nimetatud muud tegurid oleksid võinud olla ühenduse tootmisharus kahju tekkimise oluline põhjus. |
| --- | --- |

(71)

Tuleb rõhutada, et käesoleval juhul seisnes kahju eelkõige hinnalanguses ja müügi vähenemises, mis põhjustas ühenduse tootmisharule märkimisväärse kahjumi. See langes kokku Hiina RV kiiresti kasvava dumpinguhinnaga impordi toel, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. Pole märke, et eespool nimetatud muud tegurid oleksid võinud olla ühenduse tootmisharus kahju tekkimise oluline põhjus.

| (72) | Arvestades eespool esitatud analüüsi, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RV dumpinguhinaga impordi ja ühenduse tootmisharu olulise kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(72)

Arvestades eespool esitatud analüüsi, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RV dumpinguhinaga impordi ja ühenduse tootmisharu olulise kahju vahel on põhjuslik seos.

F.   ÜHENDUSE HUVID

| (73) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas vaatamata kahjuliku dumpingu kohta tehtud järeldustele oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote müüjate huvide kontrollimisel. |
| --- | --- |

(73)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas vaatamata kahjuliku dumpingu kohta tehtud järeldustele oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote müüjate huvide kontrollimisel.

| (74) | Et hinnata ühenduse huve, uuris komisjon, milline on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või kehtestamata jätmise tõenäoline mõju asjaomastele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(74)

Et hinnata ühenduse huve, uuris komisjon, milline on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või kehtestamata jätmise tõenäoline mõju asjaomastele ettevõtjatele.

1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (75) | Ühenduse tootmisharu koosneb peamiselt väikestest äriühingutest. Tootmistegevus moodustab praegu kõigest 57 % tootmisharu tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(75)

Ühenduse tootmisharu koosneb peamiselt väikestest äriühingutest. Tootmistegevus moodustab praegu kõigest 57 % tootmisharu tootmisvõimsusest.

| (76) | Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida moonutuste jätkumist turul ja hindade alanemist. Meetmed võimaldaks ühenduse tootmisharul suurendada oma müüki ja võita tagasi kaotatud turuosa, müües tooteid hindadega, mis kataksid kulud ja võimaldaksid teenida kasumit. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühikuhinna alanemine (kasvanud müügist tingitud tootmisvõimsuse suurema rakendamise ja seega suurenenud tootlikkuse tõttu) ning mingil määral ka väike hinnatõus võimaldaksid ühenduse tootmisharul oma finantsolukorda parandada. |
| --- | --- |

(76)

Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida moonutuste jätkumist turul ja hindade alanemist. Meetmed võimaldaks ühenduse tootmisharul suurendada oma müüki ja võita tagasi kaotatud turuosa, müües tooteid hindadega, mis kataksid kulud ja võimaldaksid teenida kasumit. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühikuhinna alanemine (kasvanud müügist tingitud tootmisvõimsuse suurema rakendamise ja seega suurenenud tootlikkuse tõttu) ning mingil määral ka väike hinnatõus võimaldaksid ühenduse tootmisharul oma finantsolukorda parandada.

| (77) | Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse toomisharu finantsolukord areneb jätkuvalt negatiivses suunas. Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis tulude vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja märkimisväärne kahjum. Vähenevaid tulusid ja uurimisperioodil kantud olulist kahju silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viiks see kärbeteni tootmises ja tootmisrajatiste sulgemiseni, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. |
| --- | --- |

(77)

Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse toomisharu finantsolukord areneb jätkuvalt negatiivses suunas. Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis tulude vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja märkimisväärne kahjum. Vähenevaid tulusid ja uurimisperioodil kantud olulist kahju silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viiks see kärbeteni tootmises ja tootmisrajatiste sulgemiseni, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses.

| (78) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(78)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning oleks ühenduse tootmisharu huvides.

2.   Ühenduses paiknevate sõltumatute importijate/ettevõtjate huvid

| (79) | Nagu märgitakse põhjenduses 6, andis pärast uurimise algatamist endast teada kolm importijat, kes hiljem siiski keeldusid tegemast uurimises koostööd. Ükski neist ei avaldanud arvamust võimaliku meetmete kehtestamise kohta. Kõnealustes tingimustes ei olnud võimalik meetmete võtmise või võtmata jätmise võimalikke tagajärgi täielikult hinnata. Siiski tuleb meenutada, et dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata impordi ärahoidmiseks, vaid pigem selleks et tagada, et import ei toimuks kahjustava dumpinguhinnaga. Endiselt on lubatud õiglase hinnaga import ühenduse turule ja kuna jätkub import kolmandatest riikidest, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine dumpinguhinnaga impordi suhtes ei mõjuta oluliselt importijate tavapärast äritegevust. Lisaks tuleb märkida, et importijate märkused meetmete kehtestamise vastu olid alusetud ja need lükati sellisel kujul tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Nagu märgitakse põhjenduses 6, andis pärast uurimise algatamist endast teada kolm importijat, kes hiljem siiski keeldusid tegemast uurimises koostööd. Ükski neist ei avaldanud arvamust võimaliku meetmete kehtestamise kohta. Kõnealustes tingimustes ei olnud võimalik meetmete võtmise või võtmata jätmise võimalikke tagajärgi täielikult hinnata. Siiski tuleb meenutada, et dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata impordi ärahoidmiseks, vaid pigem selleks et tagada, et import ei toimuks kahjustava dumpinguhinnaga. Endiselt on lubatud õiglase hinnaga import ühenduse turule ja kuna jätkub import kolmandatest riikidest, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine dumpinguhinnaga impordi suhtes ei mõjuta oluliselt importijate tavapärast äritegevust. Lisaks tuleb märkida, et importijate märkused meetmete kehtestamise vastu olid alusetud ja need lükati sellisel kujul tagasi.

| (80) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sõltumatute importijate/ettevõtjate suhtes ei too kaasa märkimisväärseid muutusi. |
| --- | --- |

(80)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sõltumatute importijate/ettevõtjate suhtes ei too kaasa märkimisväärseid muutusi.

3.   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (81) | Ükski kasutajate ega tarbijate ühendus endast algatamisteates ettenähtud aja jooksul teada ei andnud. Arvestades, et nimetatud pooled ei osalenud koostöös, võib esialgselt järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta põhjendamatult nende olukorda. Pealegi tagab ühenduse tootjate suur arv ja import muudest kolmandatest riikidest kasutajatele ning jaemüüjatele ka edaspidi laia valiku erinevaid tarnijaid, kes pakuvad asjaomast toodet mõistliku hinnaga. Meetmed peaksid vallandama hinnatõusu ühenduse tootmisharu kasuks, nii et viimase mõistlik kasumlik olukord saaks taastuda. Kõnealune hinnatõus ei ole tõenäoliselt siiski kuigi oluline, sest märkimisväärne konkurentsivõimeliste hindadega import teistest riikidest takistab ühenduse tootmisharul hindu liigselt tõsta. |
| --- | --- |

(81)

Ükski kasutajate ega tarbijate ühendus endast algatamisteates ettenähtud aja jooksul teada ei andnud. Arvestades, et nimetatud pooled ei osalenud koostöös, võib esialgselt järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta põhjendamatult nende olukorda. Pealegi tagab ühenduse tootjate suur arv ja import muudest kolmandatest riikidest kasutajatele ning jaemüüjatele ka edaspidi laia valiku erinevaid tarnijaid, kes pakuvad asjaomast toodet mõistliku hinnaga. Meetmed peaksid vallandama hinnatõusu ühenduse tootmisharu kasuks, nii et viimase mõistlik kasumlik olukord saaks taastuda. Kõnealune hinnatõus ei ole tõenäoliselt siiski kuigi oluline, sest märkimisväärne konkurentsivõimeliste hindadega import teistest riikidest takistab ühenduse tootmisharul hindu liigselt tõsta.

4.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (82) | Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et meetmete kohaldamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(82)

Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et meetmete kohaldamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (83) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(83)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (84) | Ajutised meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharu kahju, mille on põhjustanud asjaomane import, kindlakstehtud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida usutavasti võiks saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(84)

Ajutised meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharu kahju, mille on põhjustanud asjaomane import, kindlakstehtud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida usutavasti võiks saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (85) | Leitakse, et ajavahemikus 2001–2002 valitses ühenduse turul tavapärane konkurentsiolukord, kus kahjuliku dumpingu puudumise tõttu sai ühenduse tootmisharu tavapärase kasumimarginaali, mis ulatus keskmiselt 5 % tasemeni. Seetõttu leiti esialgu olemasoleva teabe alusel, et kasumimarginaali asjakohaseks tasemeks võib pidada 5 % käibest, mille ühenduse tootmisharu võiks eeldatavasti kahjustava dumpingu puudumise korral saavutada. |
| --- | --- |

(85)

Leitakse, et ajavahemikus 2001–2002 valitses ühenduse turul tavapärane konkurentsiolukord, kus kahjuliku dumpingu puudumise tõttu sai ühenduse tootmisharu tavapärase kasumimarginaali, mis ulatus keskmiselt 5 % tasemeni. Seetõttu leiti esialgu olemasoleva teabe alusel, et kasumimarginaali asjakohaseks tasemeks võib pidada 5 % käibest, mille ühenduse tootmisharu võiks eeldatavasti kahjustava dumpingu puudumise korral saavutada.

| (86) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda samal kaubandustasandil selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs toodet ühenduse turul. Mittekahjustav hind saadi kohandades ühenduse tootmisharu kõikide tootjate müügihindu kasumi nullpunktiga ning lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(86)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda samal kaubandustasandil selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs toodet ühenduse turul. Mittekahjustav hind saadi kohandades ühenduse tootmisharu kõikide tootjate müügihindu kasumi nullpunktiga ning lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (87) | Sellest tulenevalt saadi kahju kõrvaldamist võimaldavaks marginaaliks 62 %. |
| --- | --- |

(87)

Sellest tulenevalt saadi kahju kõrvaldamist võimaldavaks marginaaliks 62 %.

2.   Ajutised meetmed

| (88) | Eelnevat silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks täheldatud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali tasemel, kuna see on väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(88)

Eelnevat silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks täheldatud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali tasemel, kuna see on väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal.

H.   LÕPPSÄTE

| (89) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(89)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit praegu CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (crust).

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse kõigi Hiina Rahvavabariigi äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 62 %.

3.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumise päeva.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 154, 25.6.2005, lk 12.

2

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 440/2006,

15. märts 2006,

millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük NAFO püügipiirkonnas 3L

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügi 2006. aastaks eraldatud kvoot samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendatud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püügi 2006. aastaks eraldatud kvoot samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendatud.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendamine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendatuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnealuses lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. märts 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 02 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Kalavaru | PRA/N3L. |
| Liik | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| Piirkond | NAFO 3L |
| Kuupäev | 24. veebruar 2006 |

Nr

02

Liikmesriik

Poola

Kalavaru

PRA/N3L.

Liik

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Piirkond

NAFO 3L

Kuupäev

24. veebruar 2006

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 441/2006,

16. märts 2006,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 17. veebruar 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 17. veebruar 2006 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2006. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 271/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegusel ajal kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 271/2006 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegusel ajal kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 271/2006 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 47, 17.2.2006, lk 10.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 17. märtsist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

4,72

5,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

20,25

21,93

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

46,72

50,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

52,84

57,50

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

95,92

103,75

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

88,67

96,50

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariasse ja alates 1. detsembrist 2005 Rumeeniasse eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 442/2006,

16. märts 2006,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 31 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete rahvusvahelise kaubanduse ja ühenduse hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil ulatuses, mis vastab kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:






  — | praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses, |
| --- | --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1255/1999 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetused töötlemata kujul eksportimisel tuleb kinnitada, võttes arvesse:

—

praegust olukorda ja tulevikusuundumusi seoses piima ja piimatoodete hindade ja varudega ühenduse turul ning piima ja piimatoodete hindadega rahvusvahelises kaubanduses,

| — | turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid, |
| --- | --- |

—

turustuskulusid ja kõige madalamaid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kauba sihtkohariigi turule viimise kulusid,

| — | piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu, |
| --- | --- |

—

piima- ja piimatooteturu ühise korralduse eesmärke, mis peavad tagama ühenduse turul tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu,

| — | kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid, |
| --- | --- |

—

kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid,

| — | vajadust ära hoida häireid ühenduse turul, |
| --- | --- |

—

vajadust ära hoida häireid ühenduse turul,

| — | kavandatud ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

—

kavandatud ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:






  a) | kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse hindade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ekspordiks kõige soodsamaid kehtivaid hindu ning rahvusvahelise kaubanduse hindade kindlaksmääramisel tuleks eelkõige arvesse võtta:

a)

kolmandate riikide turgudel kehtivaid hindu;

| b) | kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki; |
| --- | --- |

b)

kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtriiki;

| c) | eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume; |
| --- | --- |

c)

eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes asjakohastel juhtudel arvesse nendes riikides antavaid subsiidiume;

| d) | vabu pakkumishindu ühenduse piiril. |
| --- | --- |

d)

vabu pakkumishindu ühenduse piiril.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale muuta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikega 3 nähakse ette, et nende toodete nimekiri, mille eest antakse eksporditoetust, ning selle toetuse summa määratakse kindlaks vähemalt kord iga nelja nädala järel. Toetuse summa võib siiski jääda samaks rohkem kui neljaks nädalaks.

| (6) | Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (2) artiklile 16 võrdub suhkrulisandiga piimatoodete toetus kahe osa summaga. Ühe osa puhul võetakse arvesse piimatoodete kogust ning see osa arvutatakse, korrutades põhisumma piimatoodete sisaldusega asjaomases tootes. Teise osa puhul tuleb võtta arvesse lisatud sahharoosi kogust ning teine osa arvutatakse, korrutades kogu toote sahharoosisisaldus nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkruturu ühise korralduse kohta (3) artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodete eksportimise päeval kehtiva toetuse põhisummaga. Teist osa võetakse siiski arvesse üksnes siis, kui lisatud sahharoos on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või -roost.

| (7) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 896/84 (4) nähti ette lisasätted, mis käsitlevad toetuste andmist piimandusaasta muutumisel. Nende sätetega nähakse ette võimalus toetusi muuta vastavalt toodete valmistamise kuupäevale.

| (8) | Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Sulatatud juustu toetuse arvutamiseks tuleb ette näha, et kui lisatakse kaseiini ja/või kaseinaate, ei võeta seda kogust arvesse.

| (9) | Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi. |
| --- | --- |

(9)

Abikõlblike toodete ja sihtkohtade määratlemisel on asjakohane võtta arvesse, et ühest küljest ei õigusta mõningate ühenduse toodete konkurentsipositsioon nende ekspordi toetamist ning teisest küljest on oht, et mõningate piirkondade geograafiline lähedus võimaldab kaubavahetuse häireid ja seaduserikkumisi.

| (10) | Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(10)

Nende eeskirjade kohaldamisest piimaturu praeguse olukorra suhtes ja eriti piimatoodete ühenduse ja maailmaturu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (11) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(11)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse töötlemata kujul eksporditavatele toodetele määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 osutatud eksporditoetused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

3

(4)  EÜT L 91, 1.4.1984, lk 71. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 222/88 (EÜT L 28, 1.2.1988, lk 1).

4

---

LISA

Komisjoni 16. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kinnitatakse piima ja piimatoodete eksporditoetus

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,14 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,14 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0414 |
| A01 | EUR/kg | 0,0500 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0414 |
| A01 | EUR/kg | 0,0500 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,14 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,14 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,96 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,82 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,03 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,55 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0414 |
| A01 | EUR/kg | 0,0500 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4203 |
| A01 | EUR/kg | 0,5396 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 4,93 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 4,93 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 34,70 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,55 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,50 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,86 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3470 |
| A01 | EUR/kg | 0,4455 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3861 |
| A01 | EUR/kg | 0,4955 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 3,54 |
| A01 | EUR/100 kg | 4,27 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,14 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,14 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0414 |
| A01 | EUR/kg | 0,0500 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0414 |
| A01 | EUR/kg | 0,0500 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 69,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 94,15 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,50 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 69,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 94,15 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,50 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 69,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 94,15 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,50 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,50 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,50 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 69,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 94,15 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,50 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 74,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 100,04 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 65,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 88,27 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,79 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 89,33 |
| A01 | EUR/100 kg | 120,44 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,44 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,33 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  L01 | Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L02 | Andorra ja Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla. |
| L04 | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,14

A01

EUR/100 kg

5,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,14

A01

EUR/100 kg

5,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0414

A01

EUR/kg

0,0500

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0414

A01

EUR/kg

0,0500

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,14

A01

EUR/100 kg

5,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,14

A01

EUR/100 kg

5,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,03

A01

EUR/100 kg

53,96

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,83

A01

EUR/100 kg

58,82

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,52

A01

EUR/100 kg

61,03

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,51

A01

EUR/100 kg

63,55

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0414

A01

EUR/kg

0,0500

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4203

A01

EUR/kg

0,5396

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,09

A01

EUR/100 kg

4,93

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,09

A01

EUR/100 kg

4,93

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

34,70

A01

EUR/100 kg

44,55

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,23

A01

EUR/100 kg

46,50

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,61

A01

EUR/100 kg

49,55

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,84

A01

EUR/100 kg

49,86

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3470

A01

EUR/kg

0,4455

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3861

A01

EUR/kg

0,4955

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

3,54

A01

EUR/100 kg

4,27

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,14

A01

EUR/100 kg

5,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,14

A01

EUR/100 kg

5,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0414

A01

EUR/kg

0,0500

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0414

A01

EUR/kg

0,0500

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

69,83

A01

EUR/100 kg

94,15

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,57

A01

EUR/100 kg

96,50

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

69,83

A01

EUR/100 kg

94,15

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,57

A01

EUR/100 kg

96,50

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

69,83

A01

EUR/100 kg

94,15

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,57

A01

EUR/100 kg

96,50

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,57

A01

EUR/100 kg

96,50

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,57

A01

EUR/100 kg

96,50

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

69,83

A01

EUR/100 kg

94,15

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,57

A01

EUR/100 kg

96,50

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

74,19

A01

EUR/100 kg

100,04

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

65,47

A01

EUR/100 kg

88,27

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,08

A01

EUR/100 kg

91,79

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

89,33

A01

EUR/100 kg

120,44

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,44

A01

EUR/100 kg

96,33

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L01

Ceuta, Melilla, Püha Tool, Ameerika Ühendriigid ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L02

Andorra ja Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Island, Norra, Šveits, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Vatikani Linnriik, Türgi, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa ja Küprose Vabariigi alad, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla.

L04

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 443/2006,

16. märts 2006,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 14. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 14. märtsil 2006.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 14. märtsil 2006, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | 99,50 |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 102,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 123,90 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

99,50

Või

ex ex 0405 10 19 9700

102,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

123,90

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 444/2006,

16. märts 2006,

millega otsustatakse mitte maksta lõssipulbri eksporditoetust määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse 14. märtsil 2006 lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on asjakohane mitte maksta eksporditoetust pakkumismenetluse 14. märtsil 2006 lõppevas etapis.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 14. märtsil 2006 lõppevas etapis ei maksta eksporditoetust sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1814/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 3).

3

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 445/2006,

16. märts 2006,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 17. märtsist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT L 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/95.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 17. märtsist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,85 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,64 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

11,85

—

0

1703 90 00 (2)

11,64

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 446/2006,

16. märts 2006,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 17. MÄRTSIST 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 24,84 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 24,84 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 27,00 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 27,00 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,2717 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

24,84 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

24,84 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

27,00

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

27,00

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,2717

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 447/2006,

16. märts 2006,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 21. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 21. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 29,800 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 448/2006,

16. märts 2006,

mis käsitleb määruses (EÜ) nr 1809/2005 osutatud pakkumiskutse raames esitatud pakkumisi maisi importimiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1809/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1809/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artiklile 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 kehtestatud korras ja teatatud pakkumiste alusel otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artiklile 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 kehtestatud korras ja teatatud pakkumiste alusel otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pakkumiste suhtes, mis esitatakse 10.–16. märtsini 2006 määruses (EÜ) nr 1809/2005 osutatud imporditava maisi tollimaksu vähendamise pakkumiskutse raames, ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 291, 5.11.2005, lk 4.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 449/2006,

16. märts 2006,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 10.–16. märtsini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 450/2006,

16. märts 2006,

määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud pehme nisu eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pehme nisu eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1059/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 10.–16. märtsini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/46

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2006,

millega muudetakse otsuse 2002/308/EÜ (millega kehtestatakse kalahaiguste viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja/või nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite ja kalakasvanduste loetelud) I ja II lisa

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 683 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/214/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes, (1) eriti selle artikleid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2002/308/EÜ (2) on kehtestatud teatavate kalahaiguste suhtes heakskiidetud vööndite ja heakskiitmata vööndites asuvate heakskiidetud kalakasvanduste loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2002/308/EÜ (2) on kehtestatud teatavate kalahaiguste suhtes heakskiidetud vööndite ja heakskiitmata vööndites asuvate heakskiidetud kalakasvanduste loetelu.

| (2) | Itaalia on esitanud põhjendused viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite staatuse saamiseks oma territooriumi teatavatele vöönditele. Neis vööndites ei ole sealsete kalakasvanduste tootmistsükli erilisuse tõttu võimalik võtta proove vastavalt komisjoni 22. veebruari 2001. aasta otsusele 2001/183/EÜ, milles sätestatakse proovivõtuplaanid ja diagnostikameetodid teatavate kalahaiguste avastamiseks ja nende esinemise kinnitamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 92/532/EMÜ. (3) |
| --- | --- |

(2)

Itaalia on esitanud põhjendused viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite staatuse saamiseks oma territooriumi teatavatele vöönditele. Neis vööndites ei ole sealsete kalakasvanduste tootmistsükli erilisuse tõttu võimalik võtta proove vastavalt komisjoni 22. veebruari 2001. aasta otsusele 2001/183/EÜ, milles sätestatakse proovivõtuplaanid ja diagnostikameetodid teatavate kalahaiguste avastamiseks ja nende esinemise kinnitamiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 92/532/EMÜ. (3)

| (3) | Otsuse 2001/183/EÜ koostamisel sellist tootmist ette ei nähtud. Esitatud dokumendid tõendavad, et nimetatud vööndites on loomade tervisliku seisundi kaitse samaväärne nende vööndite omaga, kus on proove võetud vastavalt otsusele 2001/183/EÜ. Seega vastavad need vööndid direktiivi 91/67/EMÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiidetud vööndi staatus ning lisada need heakskiidetud vööndite loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2001/183/EÜ koostamisel sellist tootmist ette ei nähtud. Esitatud dokumendid tõendavad, et nimetatud vööndites on loomade tervisliku seisundi kaitse samaväärne nende vööndite omaga, kus on proove võetud vastavalt otsusele 2001/183/EÜ. Seega vastavad need vööndid direktiivi 91/67/EMÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiidetud vööndi staatus ning lisada need heakskiidetud vööndite loetellu.

| (4) | Prantsusmaa on esitanud põhjendused viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite staatuse saamiseks oma territooriumi teatavatele vöönditele. Esitatud dokumentidest ilmneb, et need vööndid vastavad direktiivi 91/67/EMÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiidetud vööndi staatus ning lisada need heakskiidetud vööndite loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa on esitanud põhjendused viirusliku hemorraagilise septitseemia (VHS) ja nakkusliku vereloomenekroosi (IHN) suhtes heakskiidetud vööndite staatuse saamiseks oma territooriumi teatavatele vöönditele. Esitatud dokumentidest ilmneb, et need vööndid vastavad direktiivi 91/67/EMÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiidetud vööndi staatus ning lisada need heakskiidetud vööndite loetellu.

| (5) | Austria, Saksamaa ja Itaalia on esitanud põhjendused oma territooriumi heakskiitmata vööndis asuvatele teatavatele kalakasvandustele VHSi ja IHNi suhtes heakskiidetud kalakasvanduse staatuse saamiseks. Esitatud dokumentidest ilmneb, et need kalakasvandused vastavad direktiivi 91/67/EMÜ artikli 6 nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiitmata vööndis asuva heakskiidetud kasvanduse staatus ja lisada need heakskiidetud kasvanduste loetellu. |
| --- | --- |

(5)

Austria, Saksamaa ja Itaalia on esitanud põhjendused oma territooriumi heakskiitmata vööndis asuvatele teatavatele kalakasvandustele VHSi ja IHNi suhtes heakskiidetud kalakasvanduse staatuse saamiseks. Esitatud dokumentidest ilmneb, et need kalakasvandused vastavad direktiivi 91/67/EMÜ artikli 6 nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiitmata vööndis asuva heakskiidetud kasvanduse staatus ja lisada need heakskiidetud kasvanduste loetellu.

| (6) | Saksamaa on teatanud IHNi leiust kahes kalakasvanduses, mida varem peeti sellest haigusest vabaks. Need kalakasvandused on siiski endiselt vabad VHSist. Seega ei tuleks neid kalakasvandusi otsuses 2002/308/EÜ enam nimetada IHNi-vabadeks. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa on teatanud IHNi leiust kahes kalakasvanduses, mida varem peeti sellest haigusest vabaks. Need kalakasvandused on siiski endiselt vabad VHSist. Seega ei tuleks neid kalakasvandusi otsuses 2002/308/EÜ enam nimetada IHNi-vabadeks.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 2002/308/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 2002/308/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2002/308/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga. |
| --- | --- |

1.

I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga.

| 2. | II lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2.

II lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 106, 23.4.2002, lk 28. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/813/EÜ (ELT L 304, 23.11.2005, lk 19).

2

(3)  EÜT L 67, 9.3.2001, lk 65.

3

---

I LISA

“I LISA

KALAHAIGUSTE VIIRUSLIKU HEMORRAAGILISE SEPTITSEEMIA (VHS) JA NAKKUSLIKU VERELOOMENEKROOSI (IHN) SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID

1.A.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID (1) TAANIS

| — | Hansted Å |
| --- | --- |

—

Hansted Å

| — | Hovmølle Å |
| --- | --- |

—

Hovmølle Å

| — | Grenå |
| --- | --- |

—

Grenå

| — | Treå |
| --- | --- |

—

Treå

| — | Alling Å |
| --- | --- |

—

Alling Å

| — | Kastbjerg |
| --- | --- |

—

Kastbjerg

| — | Villestrup Å |
| --- | --- |

—

Villestrup Å

| — | Korup Å |
| --- | --- |

—

Korup Å

| — | Sæby Å |
| --- | --- |

—

Sæby Å

| — | Elling Å |
| --- | --- |

—

Elling Å

| — | Uggerby Å |
| --- | --- |

—

Uggerby Å

| — | Lindenborg Å |
| --- | --- |

—

Lindenborg Å

| — | Øster Å |
| --- | --- |

—

Øster Å

| — | Hasseris Å |
| --- | --- |

—

Hasseris Å

| — | Binderup Å |
| --- | --- |

—

Binderup Å

| — | Vidkær Å |
| --- | --- |

—

Vidkær Å

| — | Dybvad Å |
| --- | --- |

—

Dybvad Å

| — | Bjørnsholm Å |
| --- | --- |

—

Bjørnsholm Å

| — | Trend Å |
| --- | --- |

—

Trend Å

| — | Lerkenfeld Å |
| --- | --- |

—

Lerkenfeld Å

| — | Vester Å |
| --- | --- |

—

Vester Å

| — | Lønnerup med tilløb |
| --- | --- |

—

Lønnerup med tilløb

| — | Slette Å |
| --- | --- |

—

Slette Å

| — | Bredkær Bæk |
| --- | --- |

—

Bredkær Bæk

| — | Vandløb til Kilen |
| --- | --- |

—

Vandløb til Kilen

| — | Resenkær Å |
| --- | --- |

—

Resenkær Å

| — | Klostermølle Å |
| --- | --- |

—

Klostermølle Å

| — | Hvidbjerg Å |
| --- | --- |

—

Hvidbjerg Å

| — | Knidals Å |
| --- | --- |

—

Knidals Å

| — | Spang Å |
| --- | --- |

—

Spang Å

| — | Simested Å |
| --- | --- |

—

Simested Å

| — | Skals Å |
| --- | --- |

—

Skals Å

| — | Jordbro Å |
| --- | --- |

—

Jordbro Å

| — | Fåremølle Å |
| --- | --- |

—

Fåremølle Å

| — | Flynder Å |
| --- | --- |

—

Flynder Å

| — | Damhus Å |
| --- | --- |

—

Damhus Å

| — | Karup Å |
| --- | --- |

—

Karup Å

| — | Gudenåen |
| --- | --- |

—

Gudenåen

| — | Halkær Å |
| --- | --- |

—

Halkær Å

| — | Storåen |
| --- | --- |

—

Storåen

| — | Århus Å |
| --- | --- |

—

Århus Å

| — | Bygholm Å |
| --- | --- |

—

Bygholm Å

| — | Grejs Å |
| --- | --- |

—

Grejs Å

| — | Ørum Å |
| --- | --- |

—

Ørum Å

1.B.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID TAANIS

| — | Taani. (2) |
| --- | --- |

—

Taani. (2)

2.A.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID SAKSAMAAL

2.A.1.   BADEN-WÜRTTEMBERG (3)

| — | Isenburger Tal lähtest kuni Falkensteini kasvanduse veeväljalaskmeni, |
| --- | --- |

—

Isenburger Tal lähtest kuni Falkensteini kasvanduse veeväljalaskmeni,

| — | Eyach ja selle lisajõed lähtest kuni esimese ülevoolupaisuni Haigerlochi linna lähedal, |
| --- | --- |

—

Eyach ja selle lisajõed lähtest kuni esimese ülevoolupaisuni Haigerlochi linna lähedal,

| — | Lauchert ja selle lisajõed lähtest kuni turbiinini Sigmaringendorfi linna lähedal, |
| --- | --- |

—

Lauchert ja selle lisajõed lähtest kuni turbiinini Sigmaringendorfi linna lähedal,

| — | Grosse Lauter ja selle lisajõed lähtest kuni joani Lauterachi lähedal, |
| --- | --- |

—

Grosse Lauter ja selle lisajõed lähtest kuni joani Lauterachi lähedal,

| — | Wolfegger Ach ja selle lisajõed lähtest kuni joani Baienfurthi lähedal, |
| --- | --- |

—

Wolfegger Ach ja selle lisajõed lähtest kuni joani Baienfurthi lähedal,

| — | Enzi valgla, mille moodustavad Grosse Enz, Kleine Enz ja Eyach nende lähtest kuni paisuni Neuenbürgi keskuses, |
| --- | --- |

—

Enzi valgla, mille moodustavad Grosse Enz, Kleine Enz ja Eyach nende lähtest kuni paisuni Neuenbürgi keskuses,

| — | Erms lähtest kuni paisuni 200 m allavoolu Strobeli kalakasvandusest Anlage Seeburgis, |
| --- | --- |

—

Erms lähtest kuni paisuni 200 m allavoolu Strobeli kalakasvandusest Anlage Seeburgis,

| — | Obere Nagold lähtest kuni paisuni Neumühle lähedal. |
| --- | --- |

—

Obere Nagold lähtest kuni paisuni Neumühle lähedal.

2.B.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID SAKSAMAAL

2.B.1.   BADEN-WÜRTTEMBERG

| — | Andelsbach ja selle lisajõed lähtest kuni turbiinini Krauchenwiesi linna lähedal. |
| --- | --- |

—

Andelsbach ja selle lisajõed lähtest kuni turbiinini Krauchenwiesi linna lähedal.

3.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID HISPAANIAS

3.1.   PIIRKOND: ASTUURIA AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Kõik Astuuria valglad. |
| --- | --- |

—

Kõik Astuuria valglad.

Rannikuvööndid

| — | Kogu Astuuria rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Astuuria rannik.

3.2.   PIIRKOND: GALICIA AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Galicia valglad:






  — | kaasa arvatud järgmiste jõgede valglad: Eo jõgi, Sili jõgi alates Léoni provintsis asuvast lähtest, Miño jõgi lähtest Frieira paisuni ja Limia jõgi lähtest Das Conchase paisuni, |
| --- | --- | --- |

—

Galicia valglad:

—

kaasa arvatud järgmiste jõgede valglad: Eo jõgi, Sili jõgi alates Léoni provintsis asuvast lähtest, Miño jõgi lähtest Frieira paisuni ja Limia jõgi lähtest Das Conchase paisuni,

| — | välja arvatud Tamega jõe valgla. |
| --- | --- |

—

välja arvatud Tamega jõe valgla.

Rannikuvööndid

| — | Galicia rannik Eo jõe suudmest (Isla Pancha) kuni Punta Picoseni (Miño jõe suue). |
| --- | --- |

—

Galicia rannik Eo jõe suudmest (Isla Pancha) kuni Punta Picoseni (Miño jõe suue).

3.3.   PIIRKOND: ARAGÓNI AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Ebro jõe valgla jõe lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas, |
| --- | --- |

—

Ebro jõe valgla jõe lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas,

| — | Isuela jõgi lähtest kuni Arguise paisuni, |
| --- | --- |

—

Isuela jõgi lähtest kuni Arguise paisuni,

| — | Flúmeni jõgi lähtest Santa María de Belsue paisuni, |
| --- | --- |

—

Flúmeni jõgi lähtest Santa María de Belsue paisuni,

| — | Guatizalema jõgi lähtest Vadiello paisuni, |
| --- | --- |

—

Guatizalema jõgi lähtest Vadiello paisuni,

| — | Cinca jõgi lähtest Grado paisuni, |
| --- | --- |

—

Cinca jõgi lähtest Grado paisuni,

| — | Esera jõgi lähtest Barasona paisuni, |
| --- | --- |

—

Esera jõgi lähtest Barasona paisuni,

| — | Noguera-Ribagorzana jõgi lähtest Santa Ana paisuni, |
| --- | --- |

—

Noguera-Ribagorzana jõgi lähtest Santa Ana paisuni,

| — | Matarraña jõgi lähtest Aguas de Pena paisuni, |
| --- | --- |

—

Matarraña jõgi lähtest Aguas de Pena paisuni,

| — | Pena jõgi lähtest Pena paisuni, |
| --- | --- |

—

Pena jõgi lähtest Pena paisuni,

| — | Guadalaviar-Turia jõgi lähtest Valencia provintsis asuva Generalísimo paisuni, |
| --- | --- |

—

Guadalaviar-Turia jõgi lähtest Valencia provintsis asuva Generalísimo paisuni,

| — | Mijarese jõgi lähtest Castellóni provintsis asuva Arenósi paisuni. |
| --- | --- |

—

Mijarese jõgi lähtest Castellóni provintsis asuva Arenósi paisuni.

Teised Aragóni autonoomse piirkonna vooluveekogud loetakse puhvervööndiks.

3.4.   PIIRKOND: NAVARRA AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas, |
| --- | --- |

—

Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas,

| — | Bidasoa jõgi lähtest suudmeni, |
| --- | --- |

—

Bidasoa jõgi lähtest suudmeni,

| — | Leizaráni jõgi lähtest Leizaráni (Muga) paisuni. |
| --- | --- |

—

Leizaráni jõgi lähtest Leizaráni (Muga) paisuni.

Teised Navarra autonoomse piirkonna vooluveekogud loetakse puhvervööndiks.

3.5.   PIIRKOND: CASTILLA-LEÓNI AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas, |
| --- | --- |

—

Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas,

| — | Duero jõgi lähtest Aldeávila paisuni, |
| --- | --- |

—

Duero jõgi lähtest Aldeávila paisuni,

| — | Sili jõgi, |
| --- | --- |

—

Sili jõgi,

| — | Tiétari jõgi lähtest Rosarito paisuni, |
| --- | --- |

—

Tiétari jõgi lähtest Rosarito paisuni,

| — | Alberche jõgi lähtest Burguillo paisuni. |
| --- | --- |

—

Alberche jõgi lähtest Burguillo paisuni.

Teised Castilla-Leóni autonoomse piirkonna vooluveekogud loetakse puhvervööndiks.

3.6.   PIIRKOND: KANTAABRIA AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas, |
| --- | --- |

—

Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas,

| — | järgmiste jõgede valglad lähtest mereni:






  — | Deva jõgi, |
| --- | --- | --- |

—

järgmiste jõgede valglad lähtest mereni:

—

Deva jõgi,

| — | Nansa jõgi, |
| --- | --- |

—

Nansa jõgi,

| — | Saja-Besaya jõgi, |
| --- | --- |

—

Saja-Besaya jõgi,

| — | Pas-Pisueña jõgi, |
| --- | --- |

—

Pas-Pisueña jõgi,

| — | Asóni jõgi, |
| --- | --- |

—

Asóni jõgi,

| — | Agüera jõgi. |
| --- | --- |

—

Agüera jõgi.

Gandarillase, Escudo ja Miera y Campiazo jõgede valglad loetakse puhvervööndiks.

Rannikuvööndid

| — | Kogu Kantaabria rannik Deva jõe suudmest Ontóni abajani. |
| --- | --- |

—

Kogu Kantaabria rannik Deva jõe suudmest Ontóni abajani.

3.7.   PIIRKOND: LA RIOJA AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

Ebro jõe valgla lähtest Mequinenza paisuni Aragóni piirkonnas.

3.8.   PIIRKOND: CASTILLA-LA-MANCHA AUTONOOMNE PIIRKOND

Mandrivööndid

| — | Río Tajo jõe valgla lähtest Estremera paisuni, |
| --- | --- |

—

Río Tajo jõe valgla lähtest Estremera paisuni,

| — | Río Tajuña jõe valgla lähtest La Tajera paisuni, |
| --- | --- |

—

Río Tajuña jõe valgla lähtest La Tajera paisuni,

| — | Río Júcari jõe valgla lähtest La Toba paisuni, |
| --- | --- |

—

Río Júcari jõe valgla lähtest La Toba paisuni,

| — | Río Cabrieli jõe valgla lähtest Bujioso paisuni. |
| --- | --- |

—

Río Cabrieli jõe valgla lähtest Bujioso paisuni.

4.A.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID PRANTSUSMAAL

4.A.1.   ADOUR-GARONNE

Valglad

| — | Charente’i jõgikond, |
| --- | --- |

—

Charente’i jõgikond,

| — | Seudre’i jõgikond, |
| --- | --- |

—

Seudre’i jõgikond,

| — | Gironde’i lehtersuudme rannikujõgede valglad (Charente-Maritime’i departemang), |
| --- | --- |

—

Gironde’i lehtersuudme rannikujõgede valglad (Charente-Maritime’i departemang),

| — | Nive’i ja Nivelles’i valglad (Pyrenées Atlantiques), |
| --- | --- |

—

Nive’i ja Nivelles’i valglad (Pyrenées Atlantiques),

| — | Forges’i jõgikond (Landes), |
| --- | --- |

—

Forges’i jõgikond (Landes),

| — | Dronne’i valgla (Dordogne) lähtest Eglisottes’i paisuni Monfourat’s, |
| --- | --- |

—

Dronne’i valgla (Dordogne) lähtest Eglisottes’i paisuni Monfourat’s,

| — | Beauronne’i valgla (Dordogne) lähtest Faye’ paisuni, |
| --- | --- |

—

Beauronne’i valgla (Dordogne) lähtest Faye’ paisuni,

| — | Valouse’i valgla (Dordogne) lähtest Etang des Roches Noires’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Valouse’i valgla (Dordogne) lähtest Etang des Roches Noires’i paisuni,

| — | Beauronne’i valgla (Dordogne) lähtest Faye’ paisuni, |
| --- | --- |

—

Beauronne’i valgla (Dordogne) lähtest Faye’ paisuni,

| — | Cironi valgla (Lot-et-Garonne, Gironde) lähtest Moulin de Castaing’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Cironi valgla (Lot-et-Garonne, Gironde) lähtest Moulin de Castaing’i paisuni,

| — | Petite Leyre’i valgla (Landes) lähtest Pont de l’Espine’i paisuni Argelouse’is, |
| --- | --- |

—

Petite Leyre’i valgla (Landes) lähtest Pont de l’Espine’i paisuni Argelouse’is,

| — | Pave’i valgla (Landes) lähtest Pave’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Pave’i valgla (Landes) lähtest Pave’i paisuni,

| — | Escource’i valgla (Landes) lähtest Moulin de Barbe’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Escource’i valgla (Landes) lähtest Moulin de Barbe’i paisuni,

| — | Geloux’ valgla (Landes) lähtest kuni D38 paisuni Saint Martin d’Oneys, |
| --- | --- |

—

Geloux’ valgla (Landes) lähtest kuni D38 paisuni Saint Martin d’Oneys,

| — | Estrigoni valgla (Landes) lähtest Campet et Lamolère’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Estrigoni valgla (Landes) lähtest Campet et Lamolère’i paisuni,

| — | Estamponi valgla (Landes) lähtest Ancienne Minoterie’ paisuni Roquefort’is, |
| --- | --- |

—

Estamponi valgla (Landes) lähtest Ancienne Minoterie’ paisuni Roquefort’is,

| — | Gélise’i valgla (Landes, Lot-et-Garonne) lähtest kuni Gélise’i ja Osse’i ühinemiskohast allavoolu asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Gélise’i valgla (Landes, Lot-et-Garonne) lähtest kuni Gélise’i ja Osse’i ühinemiskohast allavoolu asuva paisuni,

| — | Magescqi valgla (Landes) lähtest suudmeni, |
| --- | --- |

—

Magescqi valgla (Landes) lähtest suudmeni,

| — | Luys’ valgla (Pyrénées Atlantiques) lähtest Moulin d’Oro paisuni, |
| --- | --- |

—

Luys’ valgla (Pyrénées Atlantiques) lähtest Moulin d’Oro paisuni,

| — | Neezi valgla (Pyrenées Atlantiques) lähtest Jurançoni paisuni, |
| --- | --- |

—

Neezi valgla (Pyrenées Atlantiques) lähtest Jurançoni paisuni,

| — | Beezi valgla (Pyrenées Atlantiques) lähtest Nay paisuni, |
| --- | --- |

—

Beezi valgla (Pyrenées Atlantiques) lähtest Nay paisuni,

| — | Gave de Cauterets’ valgla (Hautes Pyrenées) lähtest Soulomi elektrijaama Calypso paisuni. |
| --- | --- |

—

Gave de Cauterets’ valgla (Hautes Pyrenées) lähtest Soulomi elektrijaama Calypso paisuni.

Rannikualad

| — | Atlandi ookeani rannik Vendée departemangu põhjapiiri ja Charente-Maritime’i departemangu lõunapiiri vahel. |
| --- | --- |

—

Atlandi ookeani rannik Vendée departemangu põhjapiiri ja Charente-Maritime’i departemangu lõunapiiri vahel.

4.A.2.   LOIRE-BRETAGNE

Mandrivööndid

| — | Kõik Bretagne’i piirkonnas asuvad valglad, välja arvatud järgmised:






  — | Vilaine, |
| --- | --- | --- |

—

Kõik Bretagne’i piirkonnas asuvad valglad, välja arvatud järgmised:

—

Vilaine,

| — | Elorni valgla alamjooks, |
| --- | --- |

—

Elorni valgla alamjooks,

| — | Sèvre Niortaise’i jõgikond, |
| --- | --- |

—

Sèvre Niortaise’i jõgikond,

| — | Lay’ jõgikond, |
| --- | --- |

—

Lay’ jõgikond,

| — | järgmised Vienne’i jõgikonna valglad:






  — | Vienne’i jõe valgla lähtest Châtellerault’ paisuni (Vienne’i departemang), |
| --- | --- | --- |

—

järgmised Vienne’i jõgikonna valglad:

—

Vienne’i jõe valgla lähtest Châtellerault’ paisuni (Vienne’i departemang),

| — | Gartempe’i jõe valgla lähtest Saint-Pierre de Maillé paisuni (Vienne’i departemang), |
| --- | --- |

—

Gartempe’i jõe valgla lähtest Saint-Pierre de Maillé paisuni (Vienne’i departemang),

| — | Creuse’i jõe valgla lähtest Bénaventi paisuni (Indre’i departemang), |
| --- | --- |

—

Creuse’i jõe valgla lähtest Bénaventi paisuni (Indre’i departemang),

| — | Le Suini jõe valgla lähtest Douadici paisuni (Indre’i departemang), |
| --- | --- |

—

Le Suini jõe valgla lähtest Douadici paisuni (Indre’i departemang),

| — | La Claise’i jõe valgla lähtest Bossay-sur-Claise’i paisuni (Indre-Loire’i departemang), |
| --- | --- |

—

La Claise’i jõe valgla lähtest Bossay-sur-Claise’i paisuni (Indre-Loire’i departemang),

| — | Velleches’i oja ja Trois Moulins’i oja valgla lähtest Trois Moulins’i paisuni (Vienne’i departemang), |
| --- | --- |

—

Velleches’i oja ja Trois Moulins’i oja valgla lähtest Trois Moulins’i paisuni (Vienne’i departemang),

| — | Atlandi rannikujõgede valglad Vendée departemangus. |
| --- | --- |

—

Atlandi rannikujõgede valglad Vendée departemangus.

Rannikualad

| — | Kogu Bretagne’i rannik, välja arvatud järgmised osad:






  — | Rade de Brest, |
| --- | --- | --- |

—

Kogu Bretagne’i rannik, välja arvatud järgmised osad:

—

Rade de Brest,

| — | Anse de Camaret, |
| --- | --- |

—

Anse de Camaret,

| — | Trévignoni neeme ja Laïta jõe suudme vaheline rannikuala, |
| --- | --- |

—

Trévignoni neeme ja Laïta jõe suudme vaheline rannikuala,

| — | rannikuala Tohoni jõe suudmest kuni departemangu piirini. |
| --- | --- |

—

rannikuala Tohoni jõe suudmest kuni departemangu piirini.

4.A.3.   SEINE-NORMANDIE

Mandrivööndid

| — | Sélune’i jõgikond. |
| --- | --- |

—

Sélune’i jõgikond.

4.A.4.   AKVITAANIA PIIRKOND

Valglad

| — | Vignaci jõe valgla lähtest La Forge’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Vignaci jõe valgla lähtest La Forge’i paisuni,

| — | Gouaneyre’i jõe valgla lähtest Maillières’ paisuni, |
| --- | --- |

—

Gouaneyre’i jõe valgla lähtest Maillières’ paisuni,

| — | Susselgue’ jõe valgla lähtest Susselgue’ paisuni, |
| --- | --- |

—

Susselgue’ jõe valgla lähtest Susselgue’ paisuni,

| — | Luzou’ jõe valgla lähtest Laluque’i kalakasvanduses asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Luzou’ jõe valgla lähtest Laluque’i kalakasvanduses asuva paisuni,

| — | Goudas’ jõe valgla lähtest kuni l’Etange de la Glacière à Saint Vincent de Pauli paisuni, |
| --- | --- |

—

Goudas’ jõe valgla lähtest kuni l’Etange de la Glacière à Saint Vincent de Pauli paisuni,

| — | Bayse’i jõe valgla lähtest Moulin de Lartia et de Manobre’i paisuni, |
| --- | --- |

—

Bayse’i jõe valgla lähtest Moulin de Lartia et de Manobre’i paisuni,

| — | Rancezi jõe valgla lähtest Rancezi paisuni, |
| --- | --- |

—

Rancezi jõe valgla lähtest Rancezi paisuni,

| — | Eyre’i jõe valgla lähtest Arcachoni lehtersuudmeni, |
| --- | --- |

—

Eyre’i jõe valgla lähtest Arcachoni lehtersuudmeni,

| — | L’Onesse’i jõe valgla lähtest kuni Courant de Contis’ lehtersuudmeni. |
| --- | --- |

—

L’Onesse’i jõe valgla lähtest kuni Courant de Contis’ lehtersuudmeni.

4.A.5.   MIDI-PYRÉNÉES

Valglad

| — | Cernoni jõe valgla lähtest Saint George de Luzençoni paisuni, |
| --- | --- |

—

Cernoni jõe valgla lähtest Saint George de Luzençoni paisuni,

| — | Dourdou’ jõe valgla Dourdou’ ja Grauzoni jõgede lähtest Vabres-l’Abbaye paisuni. |
| --- | --- |

—

Dourdou’ jõe valgla Dourdou’ ja Grauzoni jõgede lähtest Vabres-l’Abbaye paisuni.

4.A.6.   L’AIN

| — | Dombes’i tiikide mandrivöönd. |
| --- | --- |

—

Dombes’i tiikide mandrivöönd.

4.A.7.   ARTOIS-PICARDIE

| — | Selle’i jõe mandrivöönd lähtest La Poix’ jões kuni ühinemiseni Evoissonsi jõega. |
| --- | --- |

—

Selle’i jõe mandrivöönd lähtest La Poix’ jões kuni ühinemiseni Evoissonsi jõega.

4.A.8.   AUVERGNE

| — | La Couze Pavini jõe mandrivöönd lähtest Besse en-Chandesse’i paisuni. |
| --- | --- |

—

La Couze Pavini jõe mandrivöönd lähtest Besse en-Chandesse’i paisuni.

4.B.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID PRANTSUSMAAL

4.B.1.   LOIRE-BRETAGNE

Mandrivööndid

| — | Loire’i jõgikonna osa, mis hõlmab Huisne’i valgla ülemjooksu vooluveekogude lähtest Ferté-Bernard’i paisuni. |
| --- | --- |

—

Loire’i jõgikonna osa, mis hõlmab Huisne’i valgla ülemjooksu vooluveekogude lähtest Ferté-Bernard’i paisuni.

4.C.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID PRANTSUSMAAL

4.C.1.   LOIRE-BRETAGNE

Mandrivööndid

| — | Järgmised Vienne’i jõgikonna valglad:






  — | Anglini valgla lähtest järgmiste paisudeni:






  — | Châtellerault’ elektrijaam Vienne’i jõel Vienne’i departemangus, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Järgmised Vienne’i jõgikonna valglad:

—

Anglini valgla lähtest järgmiste paisudeni:

—

Châtellerault’ elektrijaam Vienne’i jõel Vienne’i departemangus,

| — | Saint-Pierre de Maillé La Gartempe’i jõel Vienne’i departemangus, |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre de Maillé La Gartempe’i jõel Vienne’i departemangus,

| — | Bénavent Creuse’i jõel Indre’i departemangus, |
| --- | --- |

—

Bénavent Creuse’i jõel Indre’i departemangus,

| — | Douadic Suini jõel Indre’i departemangus, |
| --- | --- |

—

Douadic Suini jõel Indre’i departemangus,

| — | Bossay-sur-Claise Claise’i jõel Indre-et-Loire’i departemangus. |
| --- | --- |

—

Bossay-sur-Claise Claise’i jõel Indre-et-Loire’i departemangus.

5.A.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID IIRIMAAL

| — | Iirimaa, (2) välja arvatud Cape Cleari saar. |
| --- | --- |

—

Iirimaa, (2) välja arvatud Cape Cleari saar.

5.B.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID IIRIMAAL

| — | Iirimaa. (2) |
| --- | --- |

—

Iirimaa. (2)

6.A.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID ITAALIAS

6.A.1.   TRENTINO ALTO ADIGE MAAKOND, TRENTO AUTONOOMNE PROVINTS

Mandrivööndid

| — | Val di Fiemme vöönd, Fassa e Cembra: Avisio jõe valgla lähtest kuni Giovo kommuunis asuva Serra San Giorgio paisuni, |
| --- | --- |

—

Val di Fiemme vöönd, Fassa e Cembra: Avisio jõe valgla lähtest kuni Giovo kommuunis asuva Serra San Giorgio paisuni,

| — | Val delle Sorne vöönd: Sorna jõe valgla lähtest kuni Chizzola (Ala) paikkonnas asuva hüdroelektrijaama paisuni enne Adige jõkke suubumist, |
| --- | --- |

—

Val delle Sorne vöönd: Sorna jõe valgla lähtest kuni Chizzola (Ala) paikkonnas asuva hüdroelektrijaama paisuni enne Adige jõkke suubumist,

| — | Torrente Adanà vöönd: Adanà jõe valgla lähtest kuni Armani Cornelio-Lardaro kasvandusest allavoolu asetsevate paisudeni, |
| --- | --- |

—

Torrente Adanà vöönd: Adanà jõe valgla lähtest kuni Armani Cornelio-Lardaro kasvandusest allavoolu asetsevate paisudeni,

| — | Rio Manesi vöönd: Rio Manesi veehaardepiirkonnast kuni paisuni, mis on La Zinquantina paikkonnas asuvast Troticoltura Giovanelli kalakasvandusest 200 meetrit allavoolu, |
| --- | --- |

—

Rio Manesi vöönd: Rio Manesi veehaardepiirkonnast kuni paisuni, mis on La Zinquantina paikkonnas asuvast Troticoltura Giovanelli kalakasvandusest 200 meetrit allavoolu,

| — | Val di Ledro vöönd: Massangla ja Ponale jõgede valglad lähtest kuni Molina di Ledro kommuunis asuva Centrale hüdroelektrijaamani, |
| --- | --- |

—

Val di Ledro vöönd: Massangla ja Ponale jõgede valglad lähtest kuni Molina di Ledro kommuunis asuva Centrale hüdroelektrijaamani,

| — | Valsugana vöönd: Brenta jõe valgla lähtest kuni Grigno kommuunis Mantincellis asuva Marzatto paisuni, |
| --- | --- |

—

Valsugana vöönd: Brenta jõe valgla lähtest kuni Grigno kommuunis Mantincellis asuva Marzatto paisuni,

| — | Val del Fersina vöönd: Fersina jõe valgla lähtest kuni Ponte Alto joani. |
| --- | --- |

—

Val del Fersina vöönd: Fersina jõe valgla lähtest kuni Ponte Alto joani.

6.A.2.   LOMBARDIA MAAKOND, BRESCIA PROVINTS

Mandrivööndid

| — | Ogliolo vöönd: Ogliolo oja valgla lähtest kuni Adamello kalakasvandusest allavoolu Ogliolo oja ja Ogliolo jõe ühinemiskohas asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Ogliolo vöönd: Ogliolo oja valgla lähtest kuni Adamello kalakasvandusest allavoolu Ogliolo oja ja Ogliolo jõe ühinemiskohas asuva paisuni,

| — | Fiume Caffaro vöönd: Cafarro oja valgla lähtest kuni kasvandusest 1 km allavoolu asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Fiume Caffaro vöönd: Cafarro oja valgla lähtest kuni kasvandusest 1 km allavoolu asuva paisuni,

| — | Val Brembana vöönd: Brembo jõe valgla lähtest kuni de Ponte S.Pietro kommuunis asuva paisuni. |
| --- | --- |

—

Val Brembana vöönd: Brembo jõe valgla lähtest kuni de Ponte S.Pietro kommuunis asuva paisuni.

6.A.3.   UMBRIA MAAKOND

Mandrivööndid

| — | Fosso di Terrìa: Terrìa jõe valgla lähtest kuni paisuni allpool Ditta Mountain Fish kalakasvandust, kus Terrìa jõgi ühineb Nera jõega. |
| --- | --- |

—

Fosso di Terrìa: Terrìa jõe valgla lähtest kuni paisuni allpool Ditta Mountain Fish kalakasvandust, kus Terrìa jõgi ühineb Nera jõega.

6.A.4.   VENETO MAAKOND

Mandrivööndid

| — | Belluno vöönd: Belluno provintsis asuv valgla Ardo oja lähtest kuni Centro Sperimentale di Acquacoltura kasvandusest (Valli di Bolzano Bellunese, Belluno) allavoolu enne Ardo oja ja Piave jõe ühinemiskohta asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Belluno vöönd: Belluno provintsis asuv valgla Ardo oja lähtest kuni Centro Sperimentale di Acquacoltura kasvandusest (Valli di Bolzano Bellunese, Belluno) allavoolu enne Ardo oja ja Piave jõe ühinemiskohta asuva paisuni,

| — | Bacino del torrente Tegorzo: Tegorzo jõe valgla lähtest kuni paisuni Tegorzo jõe sillal Faveri külas. |
| --- | --- |

—

Bacino del torrente Tegorzo: Tegorzo jõe valgla lähtest kuni paisuni Tegorzo jõe sillal Faveri külas.

6.A.5.   TOSKAANA MAAKOND

Mandrivööndid

| — | Valle del fiume Serchio vöönd: Serchio jõe valgla lähtest Piaggione paisuni, |
| --- | --- |

—

Valle del fiume Serchio vöönd: Serchio jõe valgla lähtest Piaggione paisuni,

| — | Bacino del torrente Lucido: Lucido jõe valgla lähtest Ponte del Bertoli paisuni, |
| --- | --- |

—

Bacino del torrente Lucido: Lucido jõe valgla lähtest Ponte del Bertoli paisuni,

| — | Bacino del torrente Osca: Osca jõe valgla lähtest kuni Il Gierdino kalakasvandusest allavoolu asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Bacino del torrente Osca: Osca jõe valgla lähtest kuni Il Gierdino kalakasvandusest allavoolu asuva paisuni,

| — | Bacino del fiume Staggia: Staggia jõe valgla lähtest Calcinaia paisuni. |
| --- | --- |

—

Bacino del fiume Staggia: Staggia jõe valgla lähtest Calcinaia paisuni.

6.A.6.   PIEMONTE MAAKOND

Mandrivööndid

| — | Sorgenti della Gerbola: Grana jõe valgla osa Cavo C lähtest ja Canale del Molino della Gerbala lähtest kuni Azienda Agricola Canali Cavour S.S. kasvandusest allavoolu asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Sorgenti della Gerbola: Grana jõe valgla osa Cavo C lähtest ja Canale del Molino della Gerbala lähtest kuni Azienda Agricola Canali Cavour S.S. kasvandusest allavoolu asuva paisuni,

| — | Bacino del Besante: Besante jõe valgla lähtest kuni Pastorino Giovanni kasvandusest 500 m allavoolu asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Bacino del Besante: Besante jõe valgla lähtest kuni Pastorino Giovanni kasvandusest 500 m allavoolu asuva paisuni,

| — | Valle di Duggia: Duggia jõgi lähtest kuni paisuni, mis asub Duggia jõe Varallo-Locarno tee sillast 100 m ülesvoolu, |
| --- | --- |

—

Valle di Duggia: Duggia jõgi lähtest kuni paisuni, mis asub Duggia jõe Varallo-Locarno tee sillast 100 m ülesvoolu,

| — | Rio Vardigoia vöönd: Vardigoia oja lähtest kuni suubumiseni Duggia jõkke ülalpool Valle di Duggia heakskiidetud vööndi paisu, |
| --- | --- |

—

Rio Vardigoia vöönd: Vardigoia oja lähtest kuni suubumiseni Duggia jõkke ülalpool Valle di Duggia heakskiidetud vööndi paisu,

| — | Sorgente dei Paschi vöönd: Pesio jõe valgla lähtest kuni Azienda dei Paschi kasvandusest allavoolu paikneva paisuni, |
| --- | --- |

—

Sorgente dei Paschi vöönd: Pesio jõe valgla lähtest kuni Azienda dei Paschi kasvandusest allavoolu paikneva paisuni,

| — | Stura Valgrande vöönd: Stura Valgrande jõe valgla lähtest kuni paisuni, mis asub Troticoltura delle Sorgenti kalakasvandusest allavoolu, |
| --- | --- |

—

Stura Valgrande vöönd: Stura Valgrande jõe valgla lähtest kuni paisuni, mis asub Troticoltura delle Sorgenti kalakasvandusest allavoolu,

| — | Valle Elvo: Elvo jõe valgla lähtest kuni Tintoria Europa paisuni Occhieppo Inferiore kommuunis, |
| --- | --- |

—

Valle Elvo: Elvo jõe valgla lähtest kuni Tintoria Europa paisuni Occhieppo Inferiore kommuunis,

| — | Valle Strona: Strona jõe valgla lähtest Camandona omavalitsusüksuses kuni Vallemosso läheduses Rovella paikkonnas asuva paisuni, |
| --- | --- |

—

Valle Strona: Strona jõe valgla lähtest Camandona omavalitsusüksuses kuni Vallemosso läheduses Rovella paikkonnas asuva paisuni,

| — | Valle Cervo: Cervo jõe valgla Sagliano Micca omavalitsusüksuses asuvast lähtest kuni Biella omavalitsusüksuses provintsimaantee SS n. 142 silla juures paikneva paisuni, |
| --- | --- |

—

Valle Cervo: Cervo jõe valgla Sagliano Micca omavalitsusüksuses asuvast lähtest kuni Biella omavalitsusüksuses provintsimaantee SS n. 142 silla juures paikneva paisuni,

| — | Lanca del Boschetto vöönd: Toce jõe osa, mis ulatub Mittage Feerico kasvanduse rajatistes asuvatest allikatest kuni Moretti Renzo kasvandusest ülesvoolu paikneva paisuni. |
| --- | --- |

—

Lanca del Boschetto vöönd: Toce jõe osa, mis ulatub Mittage Feerico kasvanduse rajatistes asuvatest allikatest kuni Moretti Renzo kasvandusest ülesvoolu paikneva paisuni.

6.A.7.   EMILIA-ROMAGNA MAAKOND

Mandrivööndid

| — | Bacino Fontanacce-Valdarno: Fontanacce ja Valdarno jõgede valgla lähtest kuni paisuni, mis asub “S.V.A. s.r.l. fish farm” kalakasvandusest 100 m allavoolu. |
| --- | --- |

—

Bacino Fontanacce-Valdarno: Fontanacce ja Valdarno jõgede valgla lähtest kuni paisuni, mis asub “S.V.A. s.r.l. fish farm” kalakasvandusest 100 m allavoolu.

6.A.8.   LIGURIA MAAKOND

Mandrivööndid

| — | Penna jõe valgla selle lähtest kuni paisuni Penna jõe ja Borzone jõe ühinemiskohas. |
| --- | --- |

—

Penna jõe valgla selle lähtest kuni paisuni Penna jõe ja Borzone jõe ühinemiskohas.

6.B.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID ITAALIAS

6.B.1.   TRENTINO ALTO ADIGE MAAKOND, TRENTO AUTONOOMNE PROVINTS

Mandrivööndid

| — | Valle dei Laghi vöönd: San Massenza, Toblino ja Cavedine järvede valglad kuni Cavedine järve lõunaosas Torbole kommuunis asuva hüdroelektrijaama ees oleva paisuni. |
| --- | --- |

—

Valle dei Laghi vöönd: San Massenza, Toblino ja Cavedine järvede valglad kuni Cavedine järve lõunaosas Torbole kommuunis asuva hüdroelektrijaama ees oleva paisuni.

6.C.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID ITAALIAS

6.C.1.   UMBRIA MAAKOND, PERUGIA PROVINTS

| — | Lago Trasimeno vöönd: Trasimeno järv. |
| --- | --- |

—

Lago Trasimeno vöönd: Trasimeno järv.

6.C.2.   TRENTINO ALTO ADIGE MAAKOND, TRENTO AUTONOOMNE PROVINTS

| — | Val Rendena vöönd: Sarca jõe valgla lähtest kuni Oltresarca paisuni Villa Rendena kommuunis. |
| --- | --- |

—

Val Rendena vöönd: Sarca jõe valgla lähtest kuni Oltresarca paisuni Villa Rendena kommuunis.

7.A.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID ROOTSIS

| — | Rootsi: (2)







  — | välja arvatud Björkö saare kalakasvandust ümbritsev 20kilomeetrise läbimõõduga poolringikujuline ala läänerannikul ning Göta ja Säve jõgede suudmed ja valglad kuni esimeste rändetõketeni Trollhättanis ja Aspeni järve sissevoolukohas. |
| --- | --- | --- |

—

Rootsi: (2)

—

välja arvatud Björkö saare kalakasvandust ümbritsev 20kilomeetrise läbimõõduga poolringikujuline ala läänerannikul ning Göta ja Säve jõgede suudmed ja valglad kuni esimeste rändetõketeni Trollhättanis ja Aspeni järve sissevoolukohas.

7.B.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID ROOTSIS

| — | Rootsi. (2) |
| --- | --- |

—

Rootsi. (2)

8.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID ÜHENDKUNINGRIIGIS, KANALISAARTEL JA MANI SAAREL

| — | Suurbritannia, (2) |
| --- | --- |

—

Suurbritannia, (2)

| — | Põhja-Iirimaa, (2) |
| --- | --- |

—

Põhja-Iirimaa, (2)

| — | Guernsey, (2) |
| --- | --- |

—

Guernsey, (2)

| — | Mani saar. (2) |
| --- | --- |

—

Mani saar. (2)

9.A.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID SOOMES

| — | Soome. (4) |
| --- | --- |

—

Soome. (4)

9.B.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD VÖÖNDID SOOMES

| — | Soome. (2) |
| --- | --- |

—

Soome. (2)

---

(1)  Vastavad valglad ja rannikualad.

1

(2)  Kõik tema territooriumi mandri- ja rannikualad.

2

(3)  Valglate osad.

3

(4)  Kõik tema territooriumi rannikualad.”

4

---

II LISA

“II LISA

KALAHAIGUSTE VIIRUSLIKU HEMORRAAGILISE SEPTITSEEMIA (VHS) JA NAKKUSLIKU VERELOOMENEKROOSI (IHN) SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED

1.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED BELGIAS

| 1. | La Fontaine aux truites | B-6769 Gérouville |
| --- | --- | --- |

1.

La Fontaine aux truites

B-6769 Gérouville

2.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED TAANIS

| 1. | Vork Dambrug | DK-6040 Egtved |
| --- | --- | --- |
| 2. | Egebæk Dambrug | DK-6880 Tarm |
| 3. | Bækkelund Dambrug | DK-6950 Ringkøbing |
| 4. | Borups Geddeopdræt | DK-6950 Ringkøbing |
| 5. | Bornholms Lakseklækkeri | DK-3730 Nexø |
| 6. | Langes Dambrug | DK-6940 Lem St. |
| 7. | Brænderigaardens Dambrug | DK-6971 Spjald |
| 8. | Siglund Fiskeopdræt | DK-4780 Stege |
| 9. | Ravning Fiskeri | DK-7182 Bredsten |
| 10. | Ravnkaer Dambrug | DK-7182 Bredsten |
| 11. | Hulsig Dambrug | DK-7183 Randbøl |
| 12. | Ligård Fiskeri | DK-7183 Randbøl |
| 13. | Grønbjerglund Dambrug | DK-7183 Randbøl |
| 14. | Danish Aquaculture | DK-6040 Egtved |

1.

Vork Dambrug

DK-6040 Egtved

2.

Egebæk Dambrug

DK-6880 Tarm

3.

Bækkelund Dambrug

DK-6950 Ringkøbing

4.

Borups Geddeopdræt

DK-6950 Ringkøbing

5.

Bornholms Lakseklækkeri

DK-3730 Nexø

6.

Langes Dambrug

DK-6940 Lem St.

7.

Brænderigaardens Dambrug

DK-6971 Spjald

8.

Siglund Fiskeopdræt

DK-4780 Stege

9.

Ravning Fiskeri

DK-7182 Bredsten

10.

Ravnkaer Dambrug

DK-7182 Bredsten

11.

Hulsig Dambrug

DK-7183 Randbøl

12.

Ligård Fiskeri

DK-7183 Randbøl

13.

Grønbjerglund Dambrug

DK-7183 Randbøl

14.

Danish Aquaculture

DK-6040 Egtved

3.A.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED SAKSAMAAL

3.A.1.   ALAM-SAKSIMAA

| 1. | Jochen Moeller | Fischzucht Harkenbleck |
| --- | --- | --- |
| D-30966 Hemmingen-Harkenbleck |

1.

Jochen Moeller

Fischzucht Harkenbleck

D-30966 Hemmingen-Harkenbleck

2.

Versuchsgut Relliehausen der Universität Göttingen

(ainult kalahaudejaamad)

D-37586 Dassel

3.

Dr. R. Rosengarten

| Forellenzucht Sieben Quellen |
| --- |
| D-49124 Georgsmarienhütte |

Forellenzucht Sieben Quellen

D-49124 Georgsmarienhütte

4.

Klaus Kröger

| Fischzucht Klaus Kröger |
| --- |
| D-21256 Handeloh Wörme |

Fischzucht Klaus Kröger

D-21256 Handeloh Wörme

5.

Ingeborg Riggert-Schlumbohm

| Forellenzucht W. Riggert |
| --- |
| D-29465 Schnega |

Forellenzucht W. Riggert

D-29465 Schnega

6.

Volker Buchtmann

| Fischzucht Nordbach |
| --- |
| D-21441 Garstedt |

Fischzucht Nordbach

D-21441 Garstedt

7.

Sven Kramer

| Forellenzucht Kaierde |
| --- |
| D-31073 Delligsen |

Forellenzucht Kaierde

D-31073 Delligsen

8.

Hans-Peter Klusak

| Fischzucht Grönegau |
| --- |
| D-49328 Melle |

Fischzucht Grönegau

D-49328 Melle

9.

F. Feuerhake

| Forellenzucht Rheden |
| --- |
| D-31039 Rheden |

Forellenzucht Rheden

D-31039 Rheden

10.

Horst Pöpke

| Fischzucht Pöpke |
| --- |
| Hauptstraße 14 |
| D-21745 Hemmoor |

Fischzucht Pöpke

Hauptstraße 14

D-21745 Hemmoor

3.A.2.   TÜÜRINGI

| 1. | Firma Tautenhahn | D-98646 Trostadt |
| --- | --- | --- |
| 2. | Fischzucht Salza GmbH | D-99734 Nordhausen-Salza |
| 3. | Fischzucht Kindelbrück GmbH | D-99638 Kindelbrück |
| 4. | Reinhardt Strecker | Forellenzucht Orgelmühle |
| D-37351 Dingelstadt |

1.

Firma Tautenhahn

D-98646 Trostadt

2.

Fischzucht Salza GmbH

D-99734 Nordhausen-Salza

3.

Fischzucht Kindelbrück GmbH

D-99638 Kindelbrück

4.

Reinhardt Strecker

Forellenzucht Orgelmühle

D-37351 Dingelstadt

3.A.3.   BADEN-WÜRTTEMBERG

| 1. | Walter Dietmayer | Forellenzucht Walter Dietmayer |
| --- | --- | --- |
| Hettingen |
| D-72501 Gammertingen |

1.

Walter Dietmayer

Forellenzucht Walter Dietmayer

Hettingen

D-72501 Gammertingen

2.

Heiner Feldmann

| Bergatreute |
| --- |
| D-88630 Pfullendorf |

Bergatreute

D-88630 Pfullendorf

3.

Oliver Fricke

| Anlage Wuchzenhofen |
| --- |
| Boschenmühle 131/2 |
| D-87764 Mariasteinbach-Legau |

Anlage Wuchzenhofen

Boschenmühle 131/2

D-87764 Mariasteinbach-Legau

4.

Peter Schmaus

| Fischzucht Schmaus, Steinental |
| --- |
| D-88410 Steinental/Hauerz |

Fischzucht Schmaus, Steinental

D-88410 Steinental/Hauerz

5.

Josef Schnetz

| Fenkenmühle |
| --- |
| D-88263 Horgenzell |

Fenkenmühle

D-88263 Horgenzell

6.

Falko Steinhart

| Quellwasseranlage Steinhart |
| --- |
| Hettingen |
| D-72513 Hettingen |

Quellwasseranlage Steinhart

Hettingen

D-72513 Hettingen

7.

Hugo Strobel

| Quellwasseranlage Otterswang |
| --- |
| Sägmühle |
| D-72505 Hausen am Andelsbach |

Quellwasseranlage Otterswang

Sägmühle

D-72505 Hausen am Andelsbach

8.

Reinhard Lenz

| Forsthaus |
| --- |
| Gaimühle |
| D-64759 Sensbachtal |

Forsthaus

Gaimühle

D-64759 Sensbachtal

9.

Stephan Hofer

| Sulzbach |
| --- |
| D-78727 Aisteig/Oberndorf |

Sulzbach

D-78727 Aisteig/Oberndorf

10.

Stephan Hofer

| Oberer Lautenbach |
| --- |
| D-78727 Aisteig/Oberndorf |

Oberer Lautenbach

D-78727 Aisteig/Oberndorf

11.

Stephan Hofer

| Unterer Lautenbach |
| --- |
| D-78727 Aisteig/Oberndorf |

Unterer Lautenbach

D-78727 Aisteig/Oberndorf

12.

Stephan Hofer

| Schelklingen |
| --- |
| D-78727 Aistaig/Oberndorf |

Schelklingen

D-78727 Aistaig/Oberndorf

13.

Stephan Schuppert

| Brutanlage: Obere Fischzucht |
| --- |
| Mastanlage: Untere Fischzucht |
| D-88454 Unteressendorf |

Brutanlage: Obere Fischzucht

Mastanlage: Untere Fischzucht

D-88454 Unteressendorf

14.

Anton Jung

| Brunnentobel |
| --- |
| D-88299 Leutkirch/Hebrazhofen |

Brunnentobel

D-88299 Leutkirch/Hebrazhofen

15.

Peter Störk

| Wagenhausen |
| --- |
| D-88348 Saulgau |

Wagenhausen

D-88348 Saulgau

16.

Erwin Steinhart

| Geislingen/St. |
| --- |
| D-73312 Geislingen/St. |

Geislingen/St.

D-73312 Geislingen/St.

17.

Joachim Schindler

| Forellenzucht Lohmühle |
| --- |
| D-72275 Alpirsbach |

Forellenzucht Lohmühle

D-72275 Alpirsbach

18.

Georg Sohnius

| Forellenzucht Sohnius |
| --- |
| D-72160 Horb-Diessen |

Forellenzucht Sohnius

D-72160 Horb-Diessen

19.

Claus Lehr

| Forellenzucht Reinerzau |
| --- |
| D-72275 Alpirsbach-Reinerzau |

Forellenzucht Reinerzau

D-72275 Alpirsbach-Reinerzau

20.

Hugo Hager

| Bruthausanlage |
| --- |
| D-88639 Walbertsweiler |

Bruthausanlage

D-88639 Walbertsweiler

21.

Hugo Hager

| Waldanlage |
| --- |
| D-88639 Walbertsweiler |

Waldanlage

D-88639 Walbertsweiler

22.

Gumpper und Stoll GmbH

| Forellenhof Rössle |
| --- |
| Honau |
| D-72805 Liechtenstein |

Forellenhof Rössle

Honau

D-72805 Liechtenstein

23.

Hans Schmutz

| Brutanlage 1, Brutanlage 2, Brut- und Setzlingsanlage 3 (Hausanlage) |
| --- |
| D-89155 Erbach |

Brutanlage 1, Brutanlage 2, Brut- und Setzlingsanlage 3 (Hausanlage)

D-89155 Erbach

24.

Wilhelm Drafehn

| Obersimonswald |
| --- |
| D-77960 Seelbach |

Obersimonswald

D-77960 Seelbach

25.

Wilhelm Drafehn

| Brutanlage Seelbach |
| --- |
| D-77960 Seelbach |

Brutanlage Seelbach

D-77960 Seelbach

26.

Franz Schwarz

| Oberharmersbach |
| --- |
| D-77784 Oberharmersbach |

Oberharmersbach

D-77784 Oberharmersbach

27.

Meinrad Nuber

| Langenenslingen |
| --- |
| D-88515 Langenenslingen |

Langenenslingen

D-88515 Langenenslingen

28.

Walter Dietmayer

| Höhmühle |
| --- |
| D-88353 Kißlegg |

Höhmühle

D-88353 Kißlegg

29.

Fischbrutanstalt des Landes Baden-Württemberg

| Argenweg 50 |
| --- |
| D-88085 Langenargen |
| Anlage Osterhofen |

Argenweg 50

D-88085 Langenargen

Anlage Osterhofen

30.

Kreissportfischereiverein Biberach

| Warthausen |
| --- |
| D-88400 Biberach |

Warthausen

D-88400 Biberach

31.

Hans Schmutz

| Gossenzugen |
| --- |
| D-89155 Erbach |

Gossenzugen

D-89155 Erbach

32.

Reinhard Rösch

| Haigerach |
| --- |
| D-77723 Gengenbach |

Haigerach

D-77723 Gengenbach

33.

Rainer Tress

| Unterlauchringen |
| --- |
| D-79787 Unterlauchringen |

Unterlauchringen

D-79787 Unterlauchringen

34.

Andreas Tröndle

| Tiefenstein |
| --- |
| D-79774 Albbruck |

Tiefenstein

D-79774 Albbruck

35.

Andreas Tröndle

| Unteralpfen |
| --- |
| D-79774 Unteralpfen |

Unteralpfen

D-79774 Unteralpfen

36.

Stephan Hofer

| Schenkenbach |
| --- |
| D-78727 Aisteig/Oberndorf |

Schenkenbach

D-78727 Aisteig/Oberndorf

37.

Heiner Feldmann

| Bainders |
| --- |
| D-88630 Pfullendorf |

Bainders

D-88630 Pfullendorf

38.

Andreas Zordel

| Fischzucht Im Gänsebrunnen |
| --- |
| D-75305 Neuenbürg |

Fischzucht Im Gänsebrunnen

D-75305 Neuenbürg

39.

Thomas Fischböck

| Forellenzucht am Kocherursprung |
| --- |
| D-73447 Oberkochen |

Forellenzucht am Kocherursprung

D-73447 Oberkochen

40.

Reinhold Bihler

| Dorfstraße 22 |
| --- |
| D-88430 Rot a. d. Rot Haslach |
| Anlage: Einöde |

Dorfstraße 22

D-88430 Rot a. d. Rot Haslach

Anlage: Einöde

41.

Josef Dürr

| Forellenzucht Igersheim |
| --- |
| D-97980 Bad Mergentheim |

Forellenzucht Igersheim

D-97980 Bad Mergentheim

42.

Andreas Zordel

| Anlage Berneck |
| --- |
| D-72297 Seewald |

Anlage Berneck

D-72297 Seewald

43.

Fischzucht Anton Jung

| Anlage Rohrsee |
| --- |
| D-88353 Kißlegg |

Anlage Rohrsee

D-88353 Kißlegg

44.

Staatliches Forstamt Ravensburg

| Anlage Karsee |
| --- |
| D-88239 Wangen i. A. |

Anlage Karsee

D-88239 Wangen i. A.

45.

Simon Phillipson

| Anlage Weissenbronnen |
| --- |
| D-88364 Wolfegg |

Anlage Weissenbronnen

D-88364 Wolfegg

46.

Hans Klaiber

| Anlage Bad Wildbad |
| --- |
| D-75337 Enzklösterle |

Anlage Bad Wildbad

D-75337 Enzklösterle

47.

Josef Hönig

| Forellenzucht Hönig |
| --- |
| D-76646 Bruchsal-Heidelsheim |

Forellenzucht Hönig

D-76646 Bruchsal-Heidelsheim

48.

Werner Baur

| Blitzenreute |
| --- |
| D-88273 Fronreute-Blitzenreute |

Blitzenreute

D-88273 Fronreute-Blitzenreute

49.

Gerhard Weihmann

| Mägerkingen |
| --- |
| D-72574 Bad Urach-Seeburg |

Mägerkingen

D-72574 Bad Urach-Seeburg

50.

Hubert Belser GBR

| Dettingen |
| --- |
| D-72401 Haigerloch-Gruol |

Dettingen

D-72401 Haigerloch-Gruol

51.

Staatliche Forstämter Ravensburg und Wangen

| Altdorfer Wald |
| --- |
| D-88214 Ravensburg |

Altdorfer Wald

D-88214 Ravensburg

52.

Anton Jung

| Bunkhoferweiher, Schanzwiesweiher und Häcklerweiher |
| --- |
| D-88353 Kißlegg |

Bunkhoferweiher, Schanzwiesweiher und Häcklerweiher

D-88353 Kißlegg

53.

Hildegart Litke

| Holzweiher |
| --- |
| D-88480 Achstetten |

Holzweiher

D-88480 Achstetten

54.

Werner Wägele

| Ellerazhofer Weiher |
| --- |
| D-88319 Aitrach |

Ellerazhofer Weiher

D-88319 Aitrach

55.

Ernst Graf

| Hatzenweiler |
| --- |
| Osterbergstr. 8 |
| D-88239 Wangen-Hatzenweiler |

Hatzenweiler

Osterbergstr. 8

D-88239 Wangen-Hatzenweiler

56.

Fischbrutanstalt des Landes Baden-Württemberg

| Argenweg 50 |
| --- |
| D-88085 Langenargen |
| Anlage Obereisenbach |

Argenweg 50

D-88085 Langenargen

Anlage Obereisenbach

57.

Forellenzucht Kunzmann

| Heinz Kunzmann |
| --- |
| Unterer Steinweg 64 |
| D-75438 Knittlingen |

Heinz Kunzmann

Unterer Steinweg 64

D-75438 Knittlingen

58.

Meinrad Nuber

| Ochsenhausen |
| --- |
| Obere Wiesen 1 |
| D-88416 Ochsenhausen |

Ochsenhausen

Obere Wiesen 1

D-88416 Ochsenhausen

59.

Bezirksfischereiverein Nagoldtal e.V.

| Kentheim |
| --- |
| Lange Steige 34 |
| D-75365 Calw |

Kentheim

Lange Steige 34

D-75365 Calw

60.

Bernd und Volker Fähnrich

| Neumühle |
| --- |
| D-88260 Ratzenried-Argenbühl |

Neumühle

D-88260 Ratzenried-Argenbühl

61.

Klaiber “An der Tierwiese”

| Hans Klaiber |
| --- |
| Rathausweg 7 |
| D-75377 Enzklösterle |

Hans Klaiber

Rathausweg 7

D-75377 Enzklösterle

62.

Parey, Bittigkoffer — Unterreichenbach

| Klaus Parey |
| --- |
| Mörikeweg 17 |
| D-75331 Engelsbran 2 |

Klaus Parey

Mörikeweg 17

D-75331 Engelsbran 2

63.

Farm Sauter

Anlage Pflegelberg

| Gerhard Sauter |
| --- |
| D-88239 Wangen-Pflegelberg 6 |

Gerhard Sauter

D-88239 Wangen-Pflegelberg 6

64.

Krattenmacher

Anlage Osterhofen

| Krattenmacher, Hittelhofen Gasthaus |
| --- |
| D-88339 Bad Waldsee |

Krattenmacher, Hittelhofen Gasthaus

D-88339 Bad Waldsee

65.

| Fähnrich |
| --- |
| Anlage Argenmühle |
| D-88260 Ratzenried-Argenmühle |

Fähnrich

Anlage Argenmühle

D-88260 Ratzenried-Argenmühle

| Bernd und Volker Fähnrich |
| --- |
| Von Rütistraße |
| D-88339 Bad Waldsee |

Bernd und Volker Fähnrich

Von Rütistraße

D-88339 Bad Waldsee

66.

Gumpper und Stoll

Anlage Unterhausen

| Gumpper und Stoll GmbH und Co. KG |
| --- |
| Heerstr. 20 |
| D-72805 Lichtenstein-Honau |

Gumpper und Stoll GmbH und Co. KG

Heerstr. 20

D-72805 Lichtenstein-Honau

67.

Durach

Anlage Altann

| Antonie Durach |
| --- |
| Panoramastr. 23 |
| D-88346 Wolfegg-Altann |

Antonie Durach

Panoramastr. 23

D-88346 Wolfegg-Altann

68.

Städler

Anlage Raunsmühle

| Paul Städler |
| --- |
| Raunsmühle |
| D-88499 Riedlingen-Pfummern |

Paul Städler

Raunsmühle

D-88499 Riedlingen-Pfummern

69.

König

Anlage Erisdorf

| Sigfried König |
| --- |
| Helfenstr. 2/1 |
| D-88499 Riedlingen-Neufra |

Sigfried König

Helfenstr. 2/1

D-88499 Riedlingen-Neufra

70.

Forellenzucht Drafehn

Anlage Wittelbach

| Wilhelm Drafehn |
| --- |
| Schuttertalsstraße 1 |
| D-77960 Seelbach-Wittelbach |

Wilhelm Drafehn

Schuttertalsstraße 1

D-77960 Seelbach-Wittelbach

71.

Wirth

Anlage Dengelshofen

| Günther Wirth |
| --- |
| D-88316 Isny-Dengelshofen 219 |

Günther Wirth

D-88316 Isny-Dengelshofen 219

72.

Krämer, Bad Teinach

| Sascha Krämer |
| --- |
| Poststr. 11 |
| D-75385 Bad Teinach-Zavelstein |

Sascha Krämer

Poststr. 11

D-75385 Bad Teinach-Zavelstein

73.

Muffler

Anlage Eigeltingen

| Emil Muffler |
| --- |
| Brielholzer Hof |
| D-78253 Eigeltingen |

Emil Muffler

Brielholzer Hof

D-78253 Eigeltingen

74.

Karpfenteichwirtschaft Mönchsroth

| Karl Uhl Fischzucht |
| --- |
| D-91614 Mönchsroth |

Karl Uhl Fischzucht

D-91614 Mönchsroth

75.

Krattenmacher

Anlage Dietmans

| Krattenmacher, Hittelhofen Gasthaus |
| --- |
| D-88339 Bad Waldsee |

Krattenmacher, Hittelhofen Gasthaus

D-88339 Bad Waldsee

76.

Bruthaus Fischzucht

Anselm-Schneider

| Dagmar Anselm-Schneider |
| --- |
| Grabenköpfel 1 |
| D-77743 Neuried |

Dagmar Anselm-Schneider

Grabenköpfel 1

D-77743 Neuried

77.

Matthias Grassmann

| Fischzucht Grassmann |
| --- |
| D-75203 Königsbach-Stein |

Fischzucht Grassmann

D-75203 Königsbach-Stein

3.A.4.   NORDRHEIN-WESTFALEN

| 1. | Wolfgang Lindhorst-Emme | Hirschquelle |
| --- | --- | --- |
| D-33758 Schloss Holte-Stukenbrock |

1.

Wolfgang Lindhorst-Emme

Hirschquelle

D-33758 Schloss Holte-Stukenbrock

2.

Wolfgang Lindhorst-Emme

| Am Oelbach |
| --- |
| D-33758 Schloss Holte-Stukenbrock |

Am Oelbach

D-33758 Schloss Holte-Stukenbrock

3.

Hugo Rameil und Söhne

| Sauerländer Forellenzucht |
| --- |
| D-57368 Lennestadt-Gleierbrück |

Sauerländer Forellenzucht

D-57368 Lennestadt-Gleierbrück

4.

Peter Horres

| Ovenhausen, Jätzer Mühle |
| --- |
| D-37671 Höxter |

Ovenhausen, Jätzer Mühle

D-37671 Höxter

5.

Wolfgang Middendorf

| Fischzuchtbetrieb Middendorf |
| --- |
| D-46348 Raesfeld |

Fischzuchtbetrieb Middendorf

D-46348 Raesfeld

6.

Michael und Guido Kamp

| Lambacher Forellenzucht und Räucherei |
| --- |
| Lambachtalstr. 58 |
| D-51766 Engelskirchen-Oesinghausen |

Lambacher Forellenzucht und Räucherei

Lambachtalstr. 58

D-51766 Engelskirchen-Oesinghausen

7.

Thomas Rameil

| Broodhouse Am Gensenberg |
| --- |
| Saalhauser Str. 8 |
| D-57368 Lennestadt |

Broodhouse Am Gensenberg

Saalhauser Str. 8

D-57368 Lennestadt

8.

Ignaz Brands

| Forellenzucht Brands |
| --- |
| Völmeder Str. 110 |
| D-59590 Geseke |

Forellenzucht Brands

Völmeder Str. 110

D-59590 Geseke

3.A.5.   BAIERI

| 1. | Gerstner Peter | (Forellenzuchtbetrieb Juraquell) |
| --- | --- | --- |
| Wellheim |
| D-97332 Volkach |

1.

Gerstner Peter

(Forellenzuchtbetrieb Juraquell)

Wellheim

D-97332 Volkach

2.

Werner Ruf

| Fischzucht Wildbad |
| --- |
| D-86925 Fuchstal-Leeder |

Fischzucht Wildbad

D-86925 Fuchstal-Leeder

3.

Rogg

| Fisch Rogg |
| --- |
| D-87751 Heimertingen |

Fisch Rogg

D-87751 Heimertingen

4.

| Fischzucht Graf |
| --- |
| Anlage D-87737 Reichau |

Fischzucht Graf

Anlage D-87737 Reichau

| Fischzucht Graf GbR |
| --- |
| Engishausen 64 |
| D-87743 Egg an der Günz |

Fischzucht Graf GbR

Engishausen 64

D-87743 Egg an der Günz

5.

| Fischzucht Graf |
| --- |
| Anlage D-87727 Klosterbeuren |

Fischzucht Graf

Anlage D-87727 Klosterbeuren

| Fischzucht Graf GbR |
| --- |
| Engishausen 64 |
| D-87743 Egg an der Günz |

Fischzucht Graf GbR

Engishausen 64

D-87743 Egg an der Günz

6.

| Fischzucht Graf |
| --- |
| Anlage D-87743 Egg an der Günz |

Fischzucht Graf

Anlage D-87743 Egg an der Günz

| Fischzucht Graf GbR |
| --- |
| Engishausen 64 |
| D-87743 Egg an der Günz |

Fischzucht Graf GbR

Engishausen 64

D-87743 Egg an der Günz

7.

| Anlage Am Großen Dürrmaul |
| --- |
| D-95671 Bärnau |

Anlage Am Großen Dürrmaul

D-95671 Bärnau

| Andreas Rösch |
| --- |
| Am großen Dürrmaul 2 |
| D-95671 Bärnau |

Andreas Rösch

Am großen Dürrmaul 2

D-95671 Bärnau

8.

| Andreas Hofer |
| --- |
| Anlage D-84524 Mitterhausen |

Andreas Hofer

Anlage D-84524 Mitterhausen

| Andreas Hofer |
| --- |
| Vils 6 |
| D-84149 Velden |

Andreas Hofer

Vils 6

D-84149 Velden

9.

| Fischzucht Graf |
| --- |
| Anlage D-87743 Engishausen I |

Fischzucht Graf

Anlage D-87743 Engishausen I

| Fischzucht Graf GbR |
| --- |
| Engishausen 64 |
| D-87743 Egg an der Günz |

Fischzucht Graf GbR

Engishausen 64

D-87743 Egg an der Günz

10.

| Fischzucht Graf |
| --- |
| Anlage D-87743 Engishausen II |

Fischzucht Graf

Anlage D-87743 Engishausen II

| Fischzucht Graf GbR |
| --- |
| Engishausen 64 |
| D-87743 Egg an der Günz |

Fischzucht Graf GbR

Engishausen 64

D-87743 Egg an der Günz

3.A.6.   SAKSIMAA

| 1. | Anglerverband Südsachsen “Mulde/Elster” e.V. | Forellenanlage Schlettau |
| --- | --- | --- |
| D-09487 Schlettau |

1.

Anglerverband Südsachsen “Mulde/Elster” e.V.

Forellenanlage Schlettau

D-09487 Schlettau

2.

H. und G. Ermisch GbR

| Forellen- und Lachszucht |
| --- |
| D-01844 Langburkersdorf |

Forellen- und Lachszucht

D-01844 Langburkersdorf

3.

Teichwirtschaft Weissig

| Helga Bräuer |
| --- |
| Am Teichhaus 1 |
| D-01920 Ossling OT Weissig |

Helga Bräuer

Am Teichhaus 1

D-01920 Ossling OT Weissig

4.

Teichwirtschaft Zeisholz

| Hagen Haedicke |
| --- |
| Grüner Weg 39 |
| D-01936 Schwepnitz OT Grüngräbchen |

Hagen Haedicke

Grüner Weg 39

D-01936 Schwepnitz OT Grüngräbchen

3.A.7.   HESSEN

| 1. | Hermann Rameil | Fischzuchtbetriebe Hermann Rameil |
| --- | --- | --- |
| D-34311 Naumburg OT Altendorf |

1.

Hermann Rameil

Fischzuchtbetriebe Hermann Rameil

D-34311 Naumburg OT Altendorf

3.A.8.   SCHLESWIG-HOLSTEIN

| 1. | Hubert Mertin | Forellenzucht Mertin |
| --- | --- | --- |
| Mühlenweg 6 |
| D-24247 Roderbek |

1.

Hubert Mertin

Forellenzucht Mertin

Mühlenweg 6

D-24247 Roderbek

3.B.   IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED SAKSAMAAL

3.B.1.   TÜÜRINGI

| 1. | Thüringer Forstamt Leinefelde | Fischzucht Worbis |
| --- | --- | --- |
| D-37327 Leinefelde |

1.

Thüringer Forstamt Leinefelde

Fischzucht Worbis

D-37327 Leinefelde

3.C.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED SAKSAMAAL

3.C.1.   BADEN-WÜRTTENBERG

| 1. | Heiner Feldmann | Riedlingen/Neufra |
| --- | --- | --- |
| D-88630 Pfullendorf |

1.

Heiner Feldmann

Riedlingen/Neufra

D-88630 Pfullendorf

2.

Heiner Feldmann

| Bad Waldsee |
| --- |
| D-88630 Pfullendorf |

Bad Waldsee

D-88630 Pfullendorf

4.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED HISPAANIAS

4.1.   PIIRKOND: ARAGONI AUTONOOMNE PIIRKOND

| 1. | Truchas del Prado | asub Alcala de Ebros, Zaragoza provintsis (Aragón). |
| --- | --- | --- |

1.

Truchas del Prado

asub Alcala de Ebros, Zaragoza provintsis (Aragón).

4.2.   PIIRKOND: ANDALUUSIA AUTONOOMNE PIIRKOND

| 1. | Piscifactoria de Riodulce | D. Julio Domezain Fran. “Piscifactoria de Sierra Nevada S.L.” |
| --- | --- | --- |
| Camino de la Piscifactoria no 2. Loja-Granada. |
| E-18313 |

1.

Piscifactoria de Riodulce

D. Julio Domezain Fran. “Piscifactoria de Sierra Nevada S.L.”

Camino de la Piscifactoria no 2. Loja-Granada.

E-18313

2.

Piscifactoria Manzanil

| D. Julio Domezain Fran. “Piscifactoria de Sierra Nevada S.L.” |
| --- |
| Camino de la Piscifactoria no 2. Loja-Granada. |
| E-18313 |

D. Julio Domezain Fran. “Piscifactoria de Sierra Nevada S.L.”

Camino de la Piscifactoria no 2. Loja-Granada.

E-18313

4.3.   PIIRKOND: CASTILLA-LA-MANCHA AUTONOOMNE PIIRKOND

| 1. | Piscifactoria Rincón de Uña | Junta de Comunidades de Castilla-La-Mancha |
| --- | --- | --- |
| S191100ID, Delegación de Medio Ambiente. |
| C/ Colón no 2-Cuenca |
| E-16071 V-16-219-094 |

1.

Piscifactoria Rincón de Uña

Junta de Comunidades de Castilla-La-Mancha

S191100ID, Delegación de Medio Ambiente.

C/ Colón no 2-Cuenca

E-16071 V-16-219-094

5.A.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED PRANTSUSMAAL

5.A.1.   ADOUR-GARONNE

| 1. | Pisciculture de Sarrance | F-64490 Sarrance (Pyrénées-Atlantiques) |
| --- | --- | --- |
| 2. | Pisciculture des Sources | F-12540 Cornus (Aveyron) |
| 3. | Pisciculture de Pissos | F-40410 Pissos (Landes) |
| 4. | Pisciculture de Tambareau | F-40000 Mont-de-Marsan (Landes) |
| 5. | Pisciculture “Les Fontaines d’Escot” | F-64490 Escot (Pyrénées-Atlantiques) |
| 6. | Pisciculture de la Forge | F-47700 Casteljaloux (Lot-et-Garonne) |

1.

Pisciculture de Sarrance

F-64490 Sarrance (Pyrénées-Atlantiques)

2.

Pisciculture des Sources

F-12540 Cornus (Aveyron)

3.

Pisciculture de Pissos

F-40410 Pissos (Landes)

4.

Pisciculture de Tambareau

F-40000 Mont-de-Marsan (Landes)

5.

Pisciculture “Les Fontaines d’Escot”

F-64490 Escot (Pyrénées-Atlantiques)

6.

Pisciculture de la Forge

F-47700 Casteljaloux (Lot-et-Garonne)

5.A.2.   ARTOIS-PICARDIE

| 1. | Pisciculture du Moulin du Roy | F-62156 Rémy (Pas-de-Calais) |
| --- | --- | --- |
| 2. | Pisciculture du Bléquin | F-62380 Seninghem (Pas-de-Calais) |
| 3. | Pisciculture d’Earls Feldmann |
| 76340 Hodeng-au-Bosc |

1.

Pisciculture du Moulin du Roy

F-62156 Rémy (Pas-de-Calais)

2.

Pisciculture du Bléquin

F-62380 Seninghem (Pas-de-Calais)

3.

Pisciculture d’Earls Feldmann

76340 Hodeng-au-Bosc

F-80580 Bray-Lès-Mareuil

4.

Pisciculture Bonnelle, à Ponthoile

Bonnelle 80133 Ponthoile

| M. Sohier |
| --- |
| 26, rue Georges-Deray |
| F-80100 Abbeville |

M. Sohier

26, rue Georges-Deray

F-80100 Abbeville

5.

Pisciculture Bretel, à Gézaincourt

Bretel 80600 Gézaincourt-Doullens

| M. Sohier |
| --- |
| 26 rue Georges-Deray |
| F-80100 Abbeville |

M. Sohier

26 rue Georges-Deray

F-80100 Abbeville

6.

Pisciculture de Moulin Est

| Earl Pisciculture Gobert |
| --- |
| 18, rue Pierre-à-l’Huile |
| F-80150 Machiel |

Earl Pisciculture Gobert

18, rue Pierre-à-l’Huile

F-80150 Machiel

5.A.3.   AKVITAANIA

| 1. | SARL Salmoniculture de la Ponte — Station d’Alevinage du Ruisseau Blanc | Le Meysout |
| --- | --- | --- |
| F-40120 Arue |

1.

SARL Salmoniculture de la Ponte — Station d’Alevinage du Ruisseau Blanc

Le Meysout

F-40120 Arue

2.

L’EPST-INRA Pisciculture, à Lées-Athas

| Saillet et Esquit |
| --- |
| F-64490 Lées-Athas |

Saillet et Esquit

F-64490 Lées-Athas

| INRA — BP 3 |
| --- |
| F-64310 Saint-Pée-sur-Nivelle |

INRA — BP 3

F-64310 Saint-Pée-sur-Nivelle

3.

| Truites de Haut Baretous |
| --- |
| Route de la Pierre-Saint-Martin |
| 64570 Arette |

Truites de Haut Baretous

Route de la Pierre-Saint-Martin

64570 Arette

reg 64040154

| Mme Estournes Françoise |
| --- |
| Maison Ménin |
| F-64570 Aramits |

Mme Estournes Françoise

Maison Ménin

F-64570 Aramits

5.A.4.   DRÔME

| 1. | Pisciculture “Sources de la Fabrique” | 40, chemin de Robinson |
| --- | --- | --- |
| FF-26000 Valence |

1.

Pisciculture “Sources de la Fabrique”

40, chemin de Robinson

FF-26000 Valence

2.

| Pisciculture Font Rome |
| --- |
| F-26400 Beaufort-sur-Gervanne |

Pisciculture Font Rome

F-26400 Beaufort-sur-Gervanne

| Pisciculture Font Rome |
| --- |
| Chemin des Îles — BP 25 |
| F-07200 Aubenas |

Pisciculture Font Rome

Chemin des Îles — BP 25

F-07200 Aubenas

5.A.5.   ÜLEM-NORMANDIA

| 1. | Pisciculture des Godeliers | F-27210 Le Torpt |
| --- | --- | --- |
| 2. | Pisciculture fédérale de Sainte-Gertrude |
| 76490 Maulévrier-Sainte-Gertrude |

1.

Pisciculture des Godeliers

F-27210 Le Torpt

2.

Pisciculture fédérale de Sainte-Gertrude

76490 Maulévrier-Sainte-Gertrude

| Fédération des associations pour la pêche et la protection du milieu aquatique de Seine-Maritime |
| --- |
| F-76490 Maulévrier-Sainte-Gertrude |

Fédération des associations pour la pêche et la protection du milieu aquatique de Seine-Maritime

F-76490 Maulévrier-Sainte-Gertrude

5.A.6.   LOIRE-BRETAGNE

| 1. | SCEA “Truites du lac de Cartravers” | Bois-Boscher |
| --- | --- | --- |
| F-22460 Merléac (Côtes d’Armor) |

1.

SCEA “Truites du lac de Cartravers”

Bois-Boscher

F-22460 Merléac (Côtes d’Armor)

2.

Pisciculture du Thélohier

F-35190 Cardroc (Ille-et-Vilaine)

3.

Pisciculture de Plainville

F-28400 Marolles-les-Buis (Eure-et-Loir)

4.

Pisciculture Rémon à Parné-sur-Roc

| SARL Remon |
| --- |
| 21, rue de la Véquerie |
| F-53260 Parné-sur-Roc (de la Mayenne) |

SARL Remon

21, rue de la Véquerie

F-53260 Parné-sur-Roc (de la Mayenne)

5.

| Esosiculture de Feins |
| --- |
| Étang aux Moines |
| F-5440 Feins |

Esosiculture de Feins

Étang aux Moines

F-5440 Feins

| AAPPMA |
| --- |
| 9, rue Kerautret-Botmel |
| F-35200 Rennes |

AAPPMA

9, rue Kerautret-Botmel

F-35200 Rennes

5.A.7.   REIN-MAAS

| 1. | Pisciculture du ruisseau de Dompierre | F-55300 Lacroix-sur-Meuse (Meuse) |
| --- | --- | --- |
| 2. | Pisciculture de la source de la Deüe | F-55500 Cousances-aux-Bois (Meuse) |

1.

Pisciculture du ruisseau de Dompierre

F-55300 Lacroix-sur-Meuse (Meuse)

2.

Pisciculture de la source de la Deüe

F-55500 Cousances-aux-Bois (Meuse)

5.A.8.   RHONE-VAHEMERI-KORSIKA

| 1. | Pisciculture Charles Murgat | Les Fontaines |
| --- | --- | --- |
| F-38270 Beaufort (Isère) |

1.

Pisciculture Charles Murgat

Les Fontaines

F-38270 Beaufort (Isère)

5.A.9.   SEINE-NORMANDIE

| 1. | Pisciculture du Vaucheron | F-55130 Gondrecourt-le-Château (Meuse) |
| --- | --- | --- |

1.

Pisciculture du Vaucheron

F-55130 Gondrecourt-le-Château (Meuse)

5.A.10.   LANGUEDOC-ROUSSILLON

| 1. | Pisciculture de Pêcher |
| --- | --- |
| F-48400 Florac |

1.

Pisciculture de Pêcher

F-48400 Florac

| Fédération de la Lozère pour la pêche et la protection du milieu aquatique. |
| --- |
| F-48400 Florac |

Fédération de la Lozère pour la pêche et la protection du milieu aquatique.

F-48400 Florac

5.A.11.   MIDI-PYRÉNÉES

| 1. | Pisciculture de la source du Durzon | SCEA Pisciculture du mas de pommiers |
| --- | --- | --- |
| F-12230 Nant |

1.

Pisciculture de la source du Durzon

SCEA Pisciculture du mas de pommiers

F-12230 Nant

5.A.12.   ALPES MARITIME

| 1. | Centre Piscicole de Roquebillière |
| --- | --- |
| 06450 Roquebillière |

1.

Centre Piscicole de Roquebillière

06450 Roquebillière

| Fédération des Alpes Maritimes pour la pêche et la protection du milieu aquatique |
| --- |
| F-06450 Roquebillière |

Fédération des Alpes Maritimes pour la pêche et la protection du milieu aquatique

F-06450 Roquebillière

5.A.13.   HAUTES ALPES

| 1. | Pisciculture fédérale de La-Roche-de-Rame | Pisciculture fédérale |
| --- | --- | --- |
| F-05310 La-Roche-de-Rame |

1.

Pisciculture fédérale de La-Roche-de-Rame

Pisciculture fédérale

F-05310 La-Roche-de-Rame

5.A.14.   RHONE-ALPES

| 1. | Pisciculture Petit Ronjon | M. Dannancier Pascal |
| --- | --- | --- |
| F-01270 Cormoz |

1.

Pisciculture Petit Ronjon

M. Dannancier Pascal

F-01270 Cormoz

2.

Gaec Piscicole de Teppe

| Gaec Piscicole de Teppe |
| --- |
| 731 chemin de Jouffray |
| F-01310 Polliat |

Gaec Piscicole de Teppe

731 chemin de Jouffray

F-01310 Polliat

5.A.15.   LOZERE

| 1. | Ferme aquacole de la source de Frézal |
| --- | --- |
| Site aquacole, chemin de Fraissinet |
| F-48500 La Canourgue |

1.

Ferme aquacole de la source de Frézal

Site aquacole, chemin de Fraissinet

F-48500 La Canourgue

Lycée d’enseignement général et technologique agricole — ministère de l’agriculture, de la pêche et de l’alimentation

5.A.16.   ARDECHE

| 1. | Pisciculture Font Rome |
| --- | --- |
| Chemin des Îles — BP 25 |
| F-07200 Aubenas |

1.

Pisciculture Font Rome

Chemin des Îles — BP 25

F-07200 Aubenas

| Pisciculture Font Rome |
| --- |
| Chemin des Îles — BP 25 |
| F-07200 Aubenas |

Pisciculture Font Rome

Chemin des Îles — BP 25

F-07200 Aubenas

5.B.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED PRANTSUSMAAL

5.B.1.   ARTOIS-PICARDIE

| 1. | Pisciculture de Sangheen | F-62102 Calais (Pas-de-Calais) |
| --- | --- | --- |

1.

Pisciculture de Sangheen

F-62102 Calais (Pas-de-Calais)

6.A.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED ITAALIAS

6.A.1.   MAAKOND: FRIULI-VENEZIA GIULIA

| 1. | Azienda ittica agricola Collavini Mario
  N. I096UD005 | Via Tiepolo 12 |
| --- | --- | --- |
| I-33032 Bertiolo (UD) |

1.

Azienda ittica agricola Collavini Mario

N. I096UD005

Via Tiepolo 12

I-33032 Bertiolo (UD)

2.

Impianto ittiogenico di Flambro de Talmassons

| Ente tutela pesca del Friuli Venezia Giulia |
| --- |
| Via Colugna 3 |
| I-33100 Udine |

Ente tutela pesca del Friuli Venezia Giulia

Via Colugna 3

I-33100 Udine

3.

Impianto ittiogenico di Forni di Sotto

| Ente tutela pesca del Friuli |
| --- |
| Via Colugna 3 |
| I-33100 Udine |

Ente tutela pesca del Friuli

Via Colugna 3

I-33100 Udine

4.

Impianto di Grauzaria di Moggio Udinese

| Ente tutela pesca del Friuli |
| --- |
| Via Colugna 3 |
| 33100 Udine |

Ente tutela pesca del Friuli

Via Colugna 3

33100 Udine

5.

Impianto ittiogenico di Amaro

| Ente tutela pesca del Friuli |
| --- |
| Via Colugna 3 |
| I-33100 Udine |

Ente tutela pesca del Friuli

Via Colugna 3

I-33100 Udine

6.

Impianto ittiogenico di Somplago — Mena di Cavazzo Carnico

| Ente tutela pesca del Friuli |
| --- |
| Via Colugna 3 |
| I-33100 Udine |

Ente tutela pesca del Friuli

Via Colugna 3

I-33100 Udine

7.

S.A.I.S. srl

Loc Blasis Codropio (UD)

Cod. I027UD001

| Mirella Fossaluzza |
| --- |
| Via Rot 6/2 |
| I-33080 Zoppola (PN) |

Mirella Fossaluzza

Via Rot 6/2

I-33080 Zoppola (PN)

8.

S.A.I.S. srl

Poffabro-Frisanco (PN)

| Mirella Fossaluzza |
| --- |
| Via Rot 6/2 |
| I-33080 Zoppola (PN) |

Mirella Fossaluzza

Via Rot 6/2

I-33080 Zoppola (PN)

9.

Avanotteria Valbruna

loc. Valbruna

I022PN002

| Az. Agr. Salvador Pier Antonio 1 Claudio s.s. Sacile |
| --- |
| Via San Giovanni del Tempio 92 |
| Sacile (PN) |

Az. Agr. Salvador Pier Antonio 1 Claudio s.s. Sacile

Via San Giovanni del Tempio 92

Sacile (PN)

6.A.2.   PROVINTS: TRENTO AUTONOOMNE PROVINTS

| 1. | Ass. Pescatori Solandri (Loc. Fucine) | Cavizzana |
| --- | --- | --- |
| 2. | Troticoltura di Grossi Roberto
  N. 121TN010 | Grossi Roberto |
| Via Molini n. 11 |
| Monoclassico (TN) |

1.

Ass. Pescatori Solandri (Loc. Fucine)

Cavizzana

2.

Troticoltura di Grossi Roberto

N. 121TN010

Grossi Roberto

Via Molini n. 11

Monoclassico (TN)

3.

Campestrin Giovanni

Telve Valsugana (Fontane)

4.

Ittica Resenzola Serafini

Grigno

5.

Ittica Resenzola Selva

Grigno

6.

Leonardi F.lli

Levico Terme (S. Giuliana)

7.

Dellai Giuseppe-Trot. Valsugana

Grigno (Fontana Secca, Maso Puele)

8.

Cappello Paolo

| Via Zacconi 21 |
| --- |
| Loc. Maso Fontane, Roncegno |

Via Zacconi 21

Loc. Maso Fontane, Roncegno

9.

Celva Remo

Pomarolo

10.

Margonar Domenico

Ala (Pilcante)

11.

Degiuli Pasquale

Mattarello (Regole)

12.

Tamanini Livio

Vigolo Vattaro

13.

Troticultura Istituto Agrario di S. Michele a/A.

S. Michele all’Adige

14.

Ass. Pescatori Basso Sarca

Ragoli (Pez)

15.

Stab. Giudicariese La Mola

Tione (Delizia d’Ombra)

16.

Azienda Agricola La Sorgente s.s.

Tione (Saone)

17.

Fonti del Dal s.s.

Lomaso (Dasindo)

18.

Comfish srl (ex. Paletti)

Preore (Molina)

19.

Ass. Pescatori Basso Sarca

Tenno (Pranzo)

20.

Troticultura La Fiana

Di Valenti Claudio (Bondo)

6.A.3.   MAAKOND: UMBRIA

| 1. | Impianto Ittogenico provinciale | Loc. Ponte di Cerreto di Spoleto (PG) — Impianto pubblico (provincia di Perugia) |
| --- | --- | --- |

1.

Impianto Ittogenico provinciale

Loc. Ponte di Cerreto di Spoleto (PG) — Impianto pubblico (provincia di Perugia)

6.A.4.   MAAKOND: VENETO

| 1. | Centro Ittico Valdastico | Valdastico (Veneto, provincia di Vicenza) |
| --- | --- | --- |
| 2. | Azienda Agricola Lietta srl
  N. 052TV074 | Via Rai 3 |
| I-31010 Ormelle (TV) |

1.

Centro Ittico Valdastico

Valdastico (Veneto, provincia di Vicenza)

2.

Azienda Agricola Lietta srl

N. 052TV074

Via Rai 3

I-31010 Ormelle (TV)

3.

Azienda Agricola Troticoltura Grosselle Massimo

N. 091VI831

| Massimo Grosselle |
| --- |
| Via Palmirona 18 |
| Sandrigo (VI) |

Massimo Grosselle

Via Palmirona 18

Sandrigo (VI)

4.

Biasia Luigi

N. 013VI831

| Biasia Luigi |
| --- |
| Via Ca’ D’Oro 25 |
| Bolzano Vic (VI) |

Biasia Luigi

Via Ca’ D’Oro 25

Bolzano Vic (VI)

5.

| Polo Guerrino, |
| --- |
| Via S. Martino 51 |
| Loc. Campese |
| I-36061 Bassano del Grappa |

Polo Guerrino,

Via S. Martino 51

Loc. Campese

I-36061 Bassano del Grappa

| Polo Guerrino |
| --- |
| Via Tre Case 4 |
| I-36056 Tezze sul Brenta |

Polo Guerrino

Via Tre Case 4

I-36056 Tezze sul Brenta

6.

Piscicoltura Menozzi di Franco e Davide Menozzi s.s.

| Davide Menozzi |
| --- |
| Via Mazzini 32 |
| Bonferraro de Sorga |

Davide Menozzi

Via Mazzini 32

Bonferraro de Sorga

7.

Stanzial Eneide

Loc Casotto

| Stanzial Eneide |
| --- |
| I-37063 Isola Della Scala VR |

Stanzial Eneide

I-37063 Isola Della Scala VR

8.

Vincheto di Celarda

021 BL 282

| M.I.P.A. via Gregorio XVI, n. 8 |
| --- |
| I-32100 Belluno |

M.I.P.A. via Gregorio XVI, n. 8

I-32100 Belluno

9.

Azienda Agricola Troticoltura Rio Molini

| Azienda Agricoltura Troticoltura Rio Molini |
| --- |
| Via Molini 6 |
| I-37020 Brentino Belluno |

Azienda Agricoltura Troticoltura Rio Molini

Via Molini 6

I-37020 Brentino Belluno

6.A.5.   MAAKOND: VALLE D’AOSTA

| 1. | Stabilimento ittiogenico regionale | Rue Mont Blanc 14, Morgex (AO) |
| --- | --- | --- |

1.

Stabilimento ittiogenico regionale

Rue Mont Blanc 14, Morgex (AO)

6.A.6.   MAAKOND: LOMBARDIA

| 1. | Azienda Troticoltura Foglio A. s.s. | Troticoltura Foglio Angelo s.s. |
| --- | --- | --- |
| Piazza Marconi 3 |
| I-25072 Bagolino |

1.

Azienda Troticoltura Foglio A. s.s.

Troticoltura Foglio Angelo s.s.

Piazza Marconi 3

I-25072 Bagolino

2.

Azienda Agricola Pisani Dossi

Cascina Oldani, Cisliano (MI)

| Giorgio Peterlongo |
| --- |
| Via Veneto 20 — Milano |

Giorgio Peterlongo

Via Veneto 20 — Milano

3.

Centro ittiogenico Unione Pesca Sportiva della Provincia di Sondrio

| Unione Pesca Sportiva della Provincia di Sondrio |
| --- |
| Via Fiume 85 — Sondrio |

Unione Pesca Sportiva della Provincia di Sondrio

Via Fiume 85 — Sondrio

4.

Ittica Acquasarga

Allevamento Piscicoltura

Valsassinese

IT070LC087

| Mirella Fossaluzza |
| --- |
| Via Rot 6/2 |
| Zoppola (PN) |

Mirella Fossaluzza

Via Rot 6/2

Zoppola (PN)

5.

Incubatoio Ittico U.P.S.L.I

010BS070/l

| Giorgio Pezzarossi |
| --- |
| Via Cadutin 71 |
| I-25070 Bagulino (BS) |

Giorgio Pezzarossi

Via Cadutin 71

I-25070 Bagulino (BS)

6.

Azienda agricola allevamento e commercio pesci

113PV03

| Luigi Montagna |
| --- |
| Via Manfredi 1 |
| I-27058 Voghera (PV) |

Luigi Montagna

Via Manfredi 1

I-27058 Voghera (PV)

6.A.7.   MAAKOND: TOSCANA

| 1. | Allevamento trote di Petrolini Marcello | Petrolini Marcello |
| --- | --- | --- |
| Via Mulino Vecchio 229 |
| Maresca — S. Marcello P.se (PT) |

1.

Allevamento trote di Petrolini Marcello

Petrolini Marcello

Via Mulino Vecchio 229

Maresca — S. Marcello P.se (PT)

2.

Azienda agricola Fratelli Mascalchi

Loc. Carda, Castel Focognano (AR)

Cod. IT008AR003

| Fratelli Mascalchi |
| --- |
| Loc. Carda |
| Castel Focognano (AR) |

Fratelli Mascalchi

Loc. Carda

Castel Focognano (AR)

6.A.8.   MAAKOND: LIGUURIA

| 1. | Incubatoio Ittico provinciale — Masone. Loc. Rio Freddo | Provincia di Genova |
| --- | --- | --- |
| Piazzale Mazzini 2 |
| I-16100 Genova |

1.

Incubatoio Ittico provinciale — Masone. Loc. Rio Freddo

Provincia di Genova

Piazzale Mazzini 2

I-16100 Genova

6.A.9.   MAAKOND: PIEMONTE

| 1. | Incubatoio Ittico della valle di Peleussieres
  Oulx (TO)
  Cod. 175 TO 802 | Associazione Pescatori Valsusa |
| --- | --- | --- |
| Via Martiri della Libertà 1 |
| I-10040 Caprie (TO) |

1.

Incubatoio Ittico della valle di Peleussieres

Oulx (TO)

Cod. 175 TO 802

Associazione Pescatori Valsusa

Via Martiri della Libertà 1

I-10040 Caprie (TO)

2.

Azienda agricola Canali Cavour di Lucio Fariano

| Lucio Fariano |
| --- |
| Via Marino 8 |
| I-12044 Centallo (CN) |

Lucio Fariano

Via Marino 8

I-12044 Centallo (CN)

3.

Troticoltura Marco Borroni

Loc. Gerb

Veldieri (CN)

Cod. 233 CN 800

| Marco Borroni |
| --- |
| Via Piave 39 |
| I-12044 Centallo (CN) |

Marco Borroni

Via Piave 39

I-12044 Centallo (CN)

4.

Incubatoio ittico di valle — Loc. Cascina Prelle — Traversella (TO)

278 TO 802

5.

| Azienda Agricola San Biagio |
| --- |
| Fraz. S. Biagio |
| I-12084 Mondovì |

Azienda Agricola San Biagio

Fraz. S. Biagio

I-12084 Mondovì

Cod. 130 CN 801

| Revelli Delia |
| --- |
| Via Roma 36 |
| I-12040 Margarita |
| Cuneo |

Revelli Delia

Via Roma 36

I-12040 Margarita

Cuneo

6.

Azienda Agricola Ossolana Acque

I-051-VB-801

| Paolo Buzzoni |
| --- |
| Via dei castani 3 |
| I-28921 |
| Verbania Pallanza (VB) |

Paolo Buzzoni

Via dei castani 3

I-28921

Verbania Pallanza (VB)

7.

A.A. San Biagio s.s. di Revelli Delia via S. Stefano

IT144CN802

| A.A. San Biagio s.s. di Revelli Delia Fraz. S. Biagio |
| --- |
| Mondavì (CN) |

A.A. San Biagio s.s. di Revelli Delia Fraz. S. Biagio

Mondavì (CN)

6.A.10.   MAAKOND: ABRUZZO

| 1. | Impianti ittiogenici di Popoli (PE) — Loc. S. Callisto | Nouva Azzurro Spa |
| --- | --- | --- |
| Viale del Lavoro 45 |
| S. Martino BA (VR) |

1.

Impianti ittiogenici di Popoli (PE) — Loc. S. Callisto

Nouva Azzurro Spa

Viale del Lavoro 45

S. Martino BA (VR)

6.A.11.   MAAKOND: EMILIA-ROMAGNA

| 1. | Troticoltura Alta Val Secchia srl (RE)
  Cod. 019RE050 | Nicoletta Bestini |
| --- | --- | --- |
| Via Porali 1/A |
| Collagna (RE) |

1.

Troticoltura Alta Val Secchia srl (RE)

Cod. 019RE050

Nicoletta Bestini

Via Porali 1/A

Collagna (RE)

6.A.12.   MAAKOND: BASILICATA

| 1. | Assunta Brancati
  Cod. IT089PZ185/I | Via Tirreno 19 |
| --- | --- | --- |
| Contrada Piano del Greco 1 |
| I-85050 Tito (PZ) |

1.

Assunta Brancati

Cod. IT089PZ185/I

Via Tirreno 19

Contrada Piano del Greco 1

I-85050 Tito (PZ)

6.A.13.   MAAKOND: CAMPANIA

| 1. | Ittica Fasanella
  Sant’Angelo a Fasanella
  Loc. Fiume (SA)
  Cod. 128SA077 | Società cooperative |
| --- | --- | --- |
| Ittica Fasanella |
| Sant’Angelo a Fasanella |
| Loc. Fiume (SA) |

1.

Ittica Fasanella

Sant’Angelo a Fasanella

Loc. Fiume (SA)

Cod. 128SA077

Società cooperative

Ittica Fasanella

Sant’Angelo a Fasanella

Loc. Fiume (SA)

2.

Ittico Tammaro s.a.s. di Silvana Di Mella

ISTAT 044BN001

Ittico Tammaro s.a.s. di Silvana Di Mella — Contrada Piana 63

Morcone (BN)

6.A.14.   MAAKOND: MARCHE

| 1. | Troticoltura Cherubini snc
  IT010MC019 | Troticoltura Cherubini snc |
| --- | --- | --- |
| Valle de Castel |
| Sant’Angelo sul Nera (MC) |

1.

Troticoltura Cherubini snc

IT010MC019

Troticoltura Cherubini snc

Valle de Castel

Sant’Angelo sul Nera (MC)

6.B.   VHSi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED ITAALIAS

6.B.1.   MAAKOND: FRIULI-VENEZIA GIULIA

| 1. | SGM srl | SGM srl |
| --- | --- | --- |
| Via Mulino del Cucco 38 |
| Rivoli di Osoppo (UD) |

1.

SGM srl

SGM srl

Via Mulino del Cucco 38

Rivoli di Osoppo (UD)

6.B.2.   MAAKOND: VENETO

| 1. | Azienda Troticoltura S. Cristina
  Cod. 064TV015 | Azienda Troticoltura S. Cristina |
| --- | --- | --- |
| Via Chiesa Vecchia 14 |
| Loc. S. Cristina di Quinto |

1.

Azienda Troticoltura S. Cristina

Cod. 064TV015

Azienda Troticoltura S. Cristina

Via Chiesa Vecchia 14

Loc. S. Cristina di Quinto

7.   VHSi JA IHNi SUHTES HEAKSKIIDETUD KALAKASVANDUSED AUSTRIAS

| 1. | Alois Köttl | Forellenzucht Alois Köttl |
| --- | --- | --- |
| A-4872 Neukirchen a. d. Vöckla |

1.

Alois Köttl

Forellenzucht Alois Köttl

A-4872 Neukirchen a. d. Vöckla

2.

Herbert Böck

| Forellenhof Kaumberg |
| --- |
| A-2572 Kaumberg, Höfnergraben 1 |

Forellenhof Kaumberg

A-2572 Kaumberg, Höfnergraben 1

3.

Forellenzucht Glück

| Erick und Sylvia Glück |
| --- |
| Hammerweg 13 |
| A-5270 Mauerkirchen |

Erick und Sylvia Glück

Hammerweg 13

A-5270 Mauerkirchen

4.

Forellenzuchtbetrieb St. Florian

| Martin Ebner |
| --- |
| St. Florian 20 |
| A-5261 Uttendorf |

Martin Ebner

St. Florian 20

A-5261 Uttendorf

5.

Forellenzucht Jobst

| Alois Jobst |
| --- |
| Bruggen 25 |
| A-9761 Greifenburg |

Alois Jobst

Bruggen 25

A-9761 Greifenburg

6.

Fischzuchtbetrieb Kölbl

| Erwin Kölbl |
| --- |
| A-8812 Maria Hof |
| Standort Gemeinde St. Blasen |

Erwin Kölbl

A-8812 Maria Hof

Standort Gemeinde St. Blasen

7.

Forellenzucht Hartl

Teichanlage Nöfing

| Peter Hartl |
| --- |
| Hagenau 12 |
| A-4963 St. Peter a. Hart” |

Peter Hartl

Hagenau 12

A-4963 St. Peter a. Hart”

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/74

---

KOMISJONI OTSUS,

15. märts 2006,

millega moodustatakse kõrgetasemeline eksperdirühm, kes nõustab komisjoni seoses i2010 strateegia rakendamise ja arendamisega

(2006/215/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni teatise “i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (1) (edaspidi “i2010”) järeldustele “tugevdab komisjon dialoogi huvirühmadega ja koostööd liikmesriikidega, et tegeleda info- ja sidetehnoloogia küsimustega, kasutades avatud koordineerimismeetodit”. Seepärast võib komisjon vajada nõuandeid ja asjatundlikku abi nõuandvalt organilt, mis koosneb liikmesriikide ametnikest, kes on spetsialiseerunud info- ja sidetehnoloogiapoliitikale. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni teatise “i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (1) (edaspidi “i2010”) järeldustele “tugevdab komisjon dialoogi huvirühmadega ja koostööd liikmesriikidega, et tegeleda info- ja sidetehnoloogia küsimustega, kasutades avatud koordineerimismeetodit”. Seepärast võib komisjon vajada nõuandeid ja asjatundlikku abi nõuandvalt organilt, mis koosneb liikmesriikide ametnikest, kes on spetsialiseerunud info- ja sidetehnoloogiapoliitikale.

| (2) | Rühm peab aitama kaasa i2010 tõhusale rakendamisele. |
| --- | --- |

(2)

Rühm peab aitama kaasa i2010 tõhusale rakendamisele.

| (3) | Rühm peab koosnema liikmesriikide kõrgetasemelistest esindajatest ja olema avatud ühinevatele ja EMP riikidele. |
| --- | --- |

(3)

Rühm peab koosnema liikmesriikide kõrgetasemelistest esindajatest ja olema avatud ühinevatele ja EMP riikidele.

| (4) | Seetõttu tuleb luua kõrgetasemeline i2010 eksperdirühm ning määrata selle pädevus ja üksikasjalik struktuur, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb luua kõrgetasemeline i2010 eksperdirühm ning määrata selle pädevus ja üksikasjalik struktuur,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga moodustab komisjon kõrgetasemelise i2010 eksperdirühma (edaspidi “rühm”).

Artikkel 2

Ülesanne

Komisjon võib konsulteerida rühmaga igas küsimuses, mis on seotud i2010 strateegia rakendamisega.

Rühma ülesanded on järgmised:

| — | arutada info- ja sidetehnoloogiapoliitika küsimusi i2010 kontekstis ja laiemas Lissaboni tegevuskava kontekstis, vaadata i2010 üle tõhususe seisukohast ning anda nõu ja abi seoses i2010 meetmete võimalike täienduste ja kohandustega i2010 rakendamise järelevalve ja poliitika arengu põhjal, |
| --- | --- |

—

arutada info- ja sidetehnoloogiapoliitika küsimusi i2010 kontekstis ja laiemas Lissaboni tegevuskava kontekstis, vaadata i2010 üle tõhususe seisukohast ning anda nõu ja abi seoses i2010 meetmete võimalike täienduste ja kohandustega i2010 rakendamise järelevalve ja poliitika arengu põhjal,

| — | olla foorumiks strateegilistele aruteludele ja kogemuste vahetamisele kõikide komisjoni asjaomaste talitustega ning |
| --- | --- |

—

olla foorumiks strateegilistele aruteludele ja kogemuste vahetamisele kõikide komisjoni asjaomaste talitustega ning

| — | vahetada arvamusi siseriiklike reformikavade raames tekkinud küsimustes i2010 strateegiaga hõlmatud valdkondades seoses Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

—

vahetada arvamusi siseriiklike reformikavade raames tekkinud küsimustes i2010 strateegiaga hõlmatud valdkondades seoses Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisega.

Artikkel 3

Koosseis ja ametisse nimetamine

1.   Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja. Liikmesriikide esindajaid võivad saata asjatundjatest kolleegid vastavalt arutatavale teemale, ilma et see piiraks koosolekutega seotud kulutuste suhtes kohaldatavaid eeskirju. Esindajad peavad olema kõrgemad ametnikud, kes tegelevad infoühiskonna küsimustega riiklikul tasandil ja kes suudavad tagada asjakohase kooskõlastatuse nende riiklike ametiasutuste vahel, mis on seotud i2010 strateegiaga hõlmatud eri valdkondadega.

2.   Komisjon võib lubada EMP riikide ja ühinejariikide vaatlejate osalemist. Vaatlejad nimetatakse lõikes 1 osutatud kriteeriumide alusel.

3.   Liikmesriigid, EMP riigid ja ühinejariigid teatavad komisjonile esindajate nimed ja kontaktandmed ning kõik edasised muudatused.

4.   Liikmete nimed avaldatakse i2010 veebilehel (www.europa.eu.int/i2010). Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ajakohastab liikmete nimekirja iga kord, kui liikmesriigid teatavad muudatustest.

Artikkel 4

Töökorraldus

1.   Rühma eesistuja on komisjon.

2.   Komisjon võib pärast rühmaga konsulteerimist luua alamrühmi, kes tegelevad eriküsimuste lahendamisega rühma antud volituste alusel. Need alamrühmad saadetakse laiali kohe, kui nende volitused on lõppenud.

3.   Komisjon võib siis, kui see on kasulik ja/või vajalik, kutsuda rühma või alamrühma aruteludes osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

4.   Rühma või alamrühma aruteludes osalemisel saadud teavet, mille kohta komisjon märgib, et see on konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

5.   Rühm võtab töökorra standardeeskirjade (2) alusel vastu oma töökorra.

6.   Komisjon võib avaldada kokkuvõtteid, järeldusi või väljavõtteid järeldustest või rühma töödokumente.

Artikkel 5

Koosolekute kulud

Komisjon hüvitab sõidu- ja elamiskulud liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele vastavalt rühma tegevusele ja kooskõlas komisjonis kehtivate normidega. Ametiülesannete eest liikmeid ei tasustata.

Koosolekutega seotud kulutused hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks asjaomasele osakonnale eraldatud.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2010. Võimaliku pikendamise kohta teeb komisjon otsuse enne nimetatud kuupäeva.

Brüssel, 15. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  KOM(2005) 229 lõplik.

1

(2)  SEK(2005) 1004 III lisa, 27. juuli 2005.

2

---

| 17.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/76

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2006,

standardi EN 143:2000 “Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus” viidete avaldamise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 89/686/EMÜ (Isikukaitsevahendid)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 777 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/216/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise korda sätestava Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (2) artikliga 5 loodud alalise komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 89/686/EMÜ nähakse ette, et isikukaitsevahendeid võib turule viia ja kasutusele võtta ainult siis, kui need kaitsevad kasutaja tervist ja tagavad tema ohutuse, ilma et need õige hooldamise ja sihtotstarbelise kasutamise korral kahjustaksid teiste inimeste, koduloomade tervist või kaupade ohutust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 89/686/EMÜ nähakse ette, et isikukaitsevahendeid võib turule viia ja kasutusele võtta ainult siis, kui need kaitsevad kasutaja tervist ja tagavad tema ohutuse, ilma et need õige hooldamise ja sihtotstarbelise kasutamise korral kahjustaksid teiste inimeste, koduloomade tervist või kaupade ohutust.

| (2) | Direktiivi 89/686/EMÜ artikli 5 kohaselt tuleb pidada sama direktiivi artiklis 3 ja II lisas osutatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele vastavaks selliseid EÜ märki kandvaid isikukaitsevahendeid, mille kohta on tootja suuteline esitama vastavusdeklaratsiooni ja EÜ tüübihindamistunnistuse, mille on välja andnud registreeritud kontrollasutus ja milles kinnitatakse, et isikukaitsevahend vastab asjakohastele riigistandarditele, millesse on üle võetud ühtlustatud standardid, mille komisjon on avaldanud Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid peavad avaldama viited riigistandarditele, millesse ühtlustatud standardid on üle võetud. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 89/686/EMÜ artikli 5 kohaselt tuleb pidada sama direktiivi artiklis 3 ja II lisas osutatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele vastavaks selliseid EÜ märki kandvaid isikukaitsevahendeid, mille kohta on tootja suuteline esitama vastavusdeklaratsiooni ja EÜ tüübihindamistunnistuse, mille on välja andnud registreeritud kontrollasutus ja milles kinnitatakse, et isikukaitsevahend vastab asjakohastele riigistandarditele, millesse on üle võetud ühtlustatud standardid, mille komisjon on avaldanud Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid peavad avaldama viited riigistandarditele, millesse ühtlustatud standardid on üle võetud.

| (3) | Komisjon ja Prantsusmaa on direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt esitanud ametliku vastuväite, mille kohaselt tahkete osakeste filtrite puhul, mille kaitseomadused saadakse täielikult või osaliselt lausmaterjalist elektrilise laenguga kiudude kasutamisest, edaspidi “elektrostaatilised filtrid”, ei vasta standard EN 143:2000 “Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus”, mille Euroopa Standardikomitee (CEN) võttis vastu 7. jaanuaril 2000 ja mille viited avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas esimest korda 24. jaanuaril 2001, (3) täielikult direktiivi 89/686/EMÜ artiklis 3 osutatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon ja Prantsusmaa on direktiivi 89/686/EMÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt esitanud ametliku vastuväite, mille kohaselt tahkete osakeste filtrite puhul, mille kaitseomadused saadakse täielikult või osaliselt lausmaterjalist elektrilise laenguga kiudude kasutamisest, edaspidi “elektrostaatilised filtrid”, ei vasta standard EN 143:2000 “Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus”, mille Euroopa Standardikomitee (CEN) võttis vastu 7. jaanuaril 2000 ja mille viited avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas esimest korda 24. jaanuaril 2001, (3) täielikult direktiivi 89/686/EMÜ artiklis 3 osutatud tervisekaitse ja ohutuse põhinõuetele.

| (4) | Tahkete osakeste eri liiki filtritega läbi viidud kaitseomaduskatsed tõestavad selgelt, et standardi EN 143:2000 punkti 8.7.2.4 ja punkti 8.7.3.4 viimases lauses ette nähtud filtri läbitavuse mõõtmise katseprotseduur, mille kohaselt tuleb läbitavust mõõta kolm minutit pärast aerosoolkatse alustamist, ei ole elektrostaatiliste filtrite puhul vastavuses direktiivi 89/686/EMÜ II lisas toodud tervishoiu ja ohutuse põhinõude punktiga 3.10.1 (“Hingamisteede kaitse”). |
| --- | --- |

(4)

Tahkete osakeste eri liiki filtritega läbi viidud kaitseomaduskatsed tõestavad selgelt, et standardi EN 143:2000 punkti 8.7.2.4 ja punkti 8.7.3.4 viimases lauses ette nähtud filtri läbitavuse mõõtmise katseprotseduur, mille kohaselt tuleb läbitavust mõõta kolm minutit pärast aerosoolkatse alustamist, ei ole elektrostaatiliste filtrite puhul vastavuses direktiivi 89/686/EMÜ II lisas toodud tervishoiu ja ohutuse põhinõude punktiga 3.10.1 (“Hingamisteede kaitse”).

| (5) | Eriti on selgunud, et selliste filtriliikide kaitseomadused võivad kasutamise jooksul kergesti nõrgeneda. Standardiseeritud katseprotseduuride kohaselt (kolm minutit pärast katse alustamist) kindlaks määratud kaitseomadused võivad pärast nimetatud aega kaheldavaks muutuda. Need võivad drastiliselt nõrgeneda ning minna vastuollu elektrostaatilistele filtrite kohta kehtivate tõhususklassi nõuetega ja seotud teabega. Kui kasutuses olev vahend ei vasta täielikult tõhususklassi nõuetele, võib võimalik kokkupuude õhus sisalduvate ohtlike osakestega kahjustada tõsiselt kasutaja tervist või ohutust. Tulemustest nähtub, et elektrostaatiliste filtrite kaitseomadused langevad ka vahelduva kasutamise korral. |
| --- | --- |

(5)

Eriti on selgunud, et selliste filtriliikide kaitseomadused võivad kasutamise jooksul kergesti nõrgeneda. Standardiseeritud katseprotseduuride kohaselt (kolm minutit pärast katse alustamist) kindlaks määratud kaitseomadused võivad pärast nimetatud aega kaheldavaks muutuda. Need võivad drastiliselt nõrgeneda ning minna vastuollu elektrostaatilistele filtrite kohta kehtivate tõhususklassi nõuetega ja seotud teabega. Kui kasutuses olev vahend ei vasta täielikult tõhususklassi nõuetele, võib võimalik kokkupuude õhus sisalduvate ohtlike osakestega kahjustada tõsiselt kasutaja tervist või ohutust. Tulemustest nähtub, et elektrostaatiliste filtrite kaitseomadused langevad ka vahelduva kasutamise korral.

| (6) | Nendest avastustest tulenevalt ei ole punktide 8.7.2.4 ja 8.7.3.4 viimane lause elektrostaatiliste filtrite puhul vastavuses ka direktiivi 89/686/EMÜ II lisas toodud järgmiste tervisekaitse ja ohutuse põhinõuete punktidega: 1.1.1 (“Ergonoomika”), 1.1.2.1 (“Suurim võimalik kaitsetase”) ja 1.1.2.2 (“Erinevatele ohuastmetele vastavad kaitseliigid”). Lisaks ei ole kõnealuse standardi punkt 10 vastavuses tervisekaitse ja ohutuse põhinõuete punkti 1.4 alapunktiga b (“Tootja kasutusjuhend”), kuna selles ei nõuta kasutajate hoiatamist, et kasutamisaja ületanud elektrostaatiliste filtrite kaitseomadused on nõrgenenud. |
| --- | --- |

(6)

Nendest avastustest tulenevalt ei ole punktide 8.7.2.4 ja 8.7.3.4 viimane lause elektrostaatiliste filtrite puhul vastavuses ka direktiivi 89/686/EMÜ II lisas toodud järgmiste tervisekaitse ja ohutuse põhinõuete punktidega: 1.1.1 (“Ergonoomika”), 1.1.2.1 (“Suurim võimalik kaitsetase”) ja 1.1.2.2 (“Erinevatele ohuastmetele vastavad kaitseliigid”). Lisaks ei ole kõnealuse standardi punkt 10 vastavuses tervisekaitse ja ohutuse põhinõuete punkti 1.4 alapunktiga b (“Tootja kasutusjuhend”), kuna selles ei nõuta kasutajate hoiatamist, et kasutamisaja ületanud elektrostaatiliste filtrite kaitseomadused on nõrgenenud.

| (7) | Seetõttu ei ole elektrostaatiliste filtrite puhul ka muud seotud ühtlustatud standardid, milles sätestatakse, et katsed tuleb läbi viia kooskõlas standardiga EN 143:2000 või et katsemõõtmine peab olema identne standardis EN 143:2000 kirjeldatuga, vastavuses eespool nimetatud direktiivis 89/686/EMÜ toodud tervishoiu ja ohutuse põhinõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu ei ole elektrostaatiliste filtrite puhul ka muud seotud ühtlustatud standardid, milles sätestatakse, et katsed tuleb läbi viia kooskõlas standardiga EN 143:2000 või et katsemõõtmine peab olema identne standardis EN 143:2000 kirjeldatuga, vastavuses eespool nimetatud direktiivis 89/686/EMÜ toodud tervishoiu ja ohutuse põhinõuetega.

| (8) | Komisjoni palvel on Euroopa standardiorganisatsioon ja tehniliste normide komitee CEN/TC 79 “Hingamiselundite kaitsevahendid” alustanud kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks standardi EN 143:2000 läbivaatamist. Läbivaatamise ajal peaks ohutuse ja õiguskindluse huvides kõnealuse standardi viidete avaldamisega kaasnema asjakohane hoiatus, mida tuleb arvesse võtta ka seotud ühtlustatud standardite puhul. Liikmesriigid peaksid lisama identse hoiatuse nendesse riigistandarditesse, millesse kõnealune ühtlustatud standard on üle võetud. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni palvel on Euroopa standardiorganisatsioon ja tehniliste normide komitee CEN/TC 79 “Hingamiselundite kaitsevahendid” alustanud kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks standardi EN 143:2000 läbivaatamist. Läbivaatamise ajal peaks ohutuse ja õiguskindluse huvides kõnealuse standardi viidete avaldamisega kaasnema asjakohane hoiatus, mida tuleb arvesse võtta ka seotud ühtlustatud standardite puhul. Liikmesriigid peaksid lisama identse hoiatuse nendesse riigistandarditesse, millesse kõnealune ühtlustatud standard on üle võetud.

| (9) | Ühtlustatud standardi EN 143:2000 viide tuleks vastavalt uuesti avaldada, |
| --- | --- |

(9)

Ühtlustatud standardi EN 143:2000 viide tuleks vastavalt uuesti avaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühtlustatud standardi EN 143:2000 viited asendatakse lisas toodud tekstiga.

Artikkel 2

Kui liikmesriigid avaldavad vastavalt direktiivi 89/686/EÜ artikli 5 lõikele 4 viited riigistandardile, millesse on võetud üle artiklis 1 nimetatud ühtlustatud standard, lisavad nad viitele hoiatuse, mis on identne käesoleva otsuse lisas toodud hoiatusega.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT C 21, 24.1.2001, lk 2.

3

---

LISA

Euroopa ühtlustatud standardite viidete avaldamine vastavalt nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/686/EMÜ isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

| ESO (1) | Ühtlustatud standardi viide ja pealkiri (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine ELTs | Asendatav standard | Kuupäev, mil asendatava standardi vastavuseeldus kaotab kehtivuse (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 143:2000
  Hingamiselundite kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus. | 24.1.2001 | EN 143:1990 | Kaotas kehtivuse (31.8.2000) |
| Hoiatus: Tahkete osakeste filtrite puhul, mille kaitseomadused saadakse täielikult või osaliselt lausmaterjalist elektrilise laenguga kiudude kasutamisest, ei hõlma käesolev tekst standardi punktide 8.7.2.4 ja 8.7.3.4 viimast lauset ega punkti 10, mille puhul ei saa eeldada vastavust direktiivis 89/686/EMÜ toodud tervishoiu ja ohutuse põhinõuetele. Käesolevat hoiatust tuleb arvesse võtta ka järgmiste ühtlustatud standardite rakendamisel: EN 149:2001; EN 405:2001; EN 1827:1999; EN 12083:1998; EN 12941:1998; EN 12941:1998/A1:2003; EN 12942:1998; EN 12942:1998/A1:2002; EN 13274-7:2002. |

ESO (1)

Ühtlustatud standardi viide ja pealkiri (ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine ELTs

Asendatav standard

Kuupäev, mil asendatava standardi vastavuseeldus kaotab kehtivuse (2)

CEN

EN 143:2000

Hingamiselundite kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus.

24.1.2001

EN 143:1990

Kaotas kehtivuse (31.8.2000)

Hoiatus: Tahkete osakeste filtrite puhul, mille kaitseomadused saadakse täielikult või osaliselt lausmaterjalist elektrilise laenguga kiudude kasutamisest, ei hõlma käesolev tekst standardi punktide 8.7.2.4 ja 8.7.3.4 viimast lauset ega punkti 10, mille puhul ei saa eeldada vastavust direktiivis 89/686/EMÜ toodud tervishoiu ja ohutuse põhinõuetele. Käesolevat hoiatust tuleb arvesse võtta ka järgmiste ühtlustatud standardite rakendamisel: EN 149:2001; EN 405:2001; EN 1827:1999; EN 12083:1998; EN 12941:1998; EN 12941:1998/A1:2003; EN 12942:1998; EN 12942:1998/A1:2002; EN 13274-7:2002.

Märkus

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või liikmesriikide standardiorganisatsioonidest, mille nimekiri on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/34/EÜ. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või liikmesriikide standardiorganisatsioonidest, mille nimekiri on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/34/EÜ.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Käesolev loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Käesolev loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab loetelu ajakohastamise.

Täiendavat teavet ühtlustatud standardite kohta saab aadressilt: http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Euroopa Standardiorganisatsioon:

| — | CEN: rue de Stassart/Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be), |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be),

| — | CENELEC: rue de Stassart/Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org), |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

---