# Euroopan unionin L 91/29.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 91 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta29. maaliskuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 91

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta29. maaliskuu 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 498/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 499/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 769/2002 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä kumariinin tuonnilla Indonesiasta tai Malesiasta, riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 500/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 501/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, asetuksessa (EY) N:o 446/2006 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 502/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, tiettyjä alppi- ja vuoristorotuihin kuuluvia muita kuin teuraseläimiksi tarkoitettuja sonneja, lehmiä ja hiehoja koskevien tuontioikeuksien uudelleenjakamisesta asetuksen (EY) N:o 1081/1999 mukaisesti | 10 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 498/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 499/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 769/2002 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä kumariinin tuonnilla Indonesiasta tai Malesiasta, riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

3

Komission asetus (EY) N:o 500/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta

6

Komission asetus (EY) N:o 501/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, asetuksessa (EY) N:o 446/2006 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

8

Komission asetus (EY) N:o 502/2006, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006, tiettyjä alppi- ja vuoristorotuihin kuuluvia muita kuin teuraseläimiksi tarkoitettuja sonneja, lehmiä ja hiehoja koskevien tuontioikeuksien uudelleenjakamisesta asetuksen (EY) N:o 1081/1999 mukaisesti

10

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä huhtikuuta 2004, jonka Italia aikoo myöntää Brescian provinssissa toimiville naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1377) | 11 |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2005, Enterprise Capital Funds -tukiohjelmasta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1144)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, päätöksen 2006/135/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse alueiden A ja B muodostamisesta tietyissä jäsenvaltioissa erittäin patogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten vuoksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1144)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komission päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2006, päätöksen 1999/217/EY muuttamisesta elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan luettelon osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 899)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä syyskuuta 2005, Kanadan rajapalveluvirastolle toimitettavien lentomatkustajia koskevaan matkustajarekisteriin sisältyvien henkilötietojen suojan riittävästä tasosta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3248)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, eräistä Saksassa ilmenevän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1321)

   (
  1
  ) | 61 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä huhtikuuta 2004, jonka Italia aikoo myöntää Brescian provinssissa toimiville naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1377)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1377)

11

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2005, Enterprise Capital Funds -tukiohjelmasta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1144)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1144)

1

16

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, päätöksen 2006/135/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse alueiden A ja B muodostamisesta tietyissä jäsenvaltioissa erittäin patogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten vuoksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1144)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1144)

1

33

*

Komission päätös, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2006, päätöksen 1999/217/EY muuttamisesta elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan luettelon osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 899)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 899)

1

48

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä syyskuuta 2005, Kanadan rajapalveluvirastolle toimitettavien lentomatkustajia koskevaan matkustajarekisteriin sisältyvien henkilötietojen suojan riittävästä tasosta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3248)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3248)

1

49

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, eräistä Saksassa ilmenevän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1321)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1321)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 498/2006,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 28 päivänä maaliskuuta 2006 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 98,7 |
| 204 | 50,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 83,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 119,0 |
| 204 | 54,7 |
| 999 | 86,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,3 |
| 204 | 46,0 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 41,9 |
| 624 | 67,0 |
| 999 | 55,5 |
| 0805 50 10 | 624 | 66,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 76,0 |
| 400 | 126,1 |
| 404 | 92,9 |
| 508 | 82,3 |
| 512 | 74,8 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 81,9 |
| 999 | 89,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 512 | 60,9 |
| 528 | 73,6 |
| 720 | 43,0 |
| 999 | 65,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

98,7

204

50,0

212

102,0

999

83,6

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

119,0

204

54,7

999

86,9

0805 10 20

052

72,3

204

46,0

212

50,4

220

41,9

624

67,0

999

55,5

0805 50 10

624

66,0

999

66,0

0808 10 80

388

76,0

400

126,1

404

92,9

508

82,3

512

74,8

528

90,2

720

81,9

999

89,2

0808 20 50

388

83,2

512

60,9

528

73,6

720

43,0

999

65,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 499/2006,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 769/2002 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä kumariinin tuonnilla Indonesiasta tai Malesiasta, riippumatta siitä, onko kumariinin alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 3 ja 5 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   PYYNTÖ

| (1) | Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä.

| (2) | Pyynnön esitti 13 päivänä helmikuuta 2006 Euroopan kemianteollisuuden järjestö (CEFIC) yhteisön ainoan kumariinintuottajan puolesta, jonka osuus yhteisön tuotannosta on siis 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Pyynnön esitti 13 päivänä helmikuuta 2006 Euroopan kemianteollisuuden järjestö (CEFIC) yhteisön ainoan kumariinintuottajan puolesta, jonka osuus yhteisön tuotannosta on siis 100 prosenttia.

B.   TUOTE

| (3) | Tuote, jota mahdollinen kiertäminen koskee, on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva kumariini, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2932 21 00. Tämä koodi on ainoastaan ohjeellinen. |
| --- | --- |

(3)

Tuote, jota mahdollinen kiertäminen koskee, on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva kumariini, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2932 21 00. Tämä koodi on ainoastaan ohjeellinen.

| (4) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on Indonesiasta tai Malesiasta tuotu kumariini, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, joka luokitellaan yleensä samoihin CN-koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(4)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on Indonesiasta tai Malesiasta tuotu kumariini, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, joka luokitellaan yleensä samoihin CN-koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote.

C.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (5) | Voimassa olevat toimenpiteet, joita mahdollisesti kierretään, ovat neuvoston asetuksella (EY) N:o 769/2002 (2) käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(5)

Voimassa olevat toimenpiteet, joita mahdollisesti kierretään, ovat neuvoston asetuksella (EY) N:o 769/2002 (2) käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.

D.   PERUSTEET

| (6) | Pyynnössä esitetään riittävä alustava näyttö siitä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kierretään kuljettamalla kumariinia Indonesian ja Malesian kautta. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnössä esitetään riittävä alustava näyttö siitä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kierretään kuljettamalla kumariinia Indonesian ja Malesian kautta.

| (7) | Esitetty näyttö on seuraava: | Pyynnössä osoitetaan, että Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta ja Malesiasta yhteisöön suuntautuvan vientikaupan rakenne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ja ettei muutokseen ole muuta perusteltua syytä kuin tullin käyttöönotto. |
| --- | --- | --- |

(7)

Esitetty näyttö on seuraava:

Pyynnössä osoitetaan, että Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta ja Malesiasta yhteisöön suuntautuvan vientikaupan rakenne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ja ettei muutokseen ole muuta perusteltua syytä kuin tullin käyttöönotto.

| | Tämä kaupan rakenteen muutos näyttää johtuvan siitä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa kumariinia kuljetetaan Indonesian ja Malesian kautta. |
| --- | --- |

Tämä kaupan rakenteen muutos näyttää johtuvan siitä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa kumariinia kuljetetaan Indonesian ja Malesian kautta.

| | Lisäksi pyynnössä esitetään riittävä alustava näyttö siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tätä nykyä sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Indonesiasta ja Malesiasta tuodaan nyt merkittäviä määriä kumariinia, ja tämä tuonti näyttää korvanneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. Lisäksi on riittävästi näyttöä siitä, että tämä tuonnin kasvu on tapahtunut hinnoilla, jotka alittavat selvästi nyt voimassa oleviin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. |
| --- | --- |

Lisäksi pyynnössä esitetään riittävä alustava näyttö siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tätä nykyä sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Indonesiasta ja Malesiasta tuodaan nyt merkittäviä määriä kumariinia, ja tämä tuonti näyttää korvanneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. Lisäksi on riittävästi näyttöä siitä, että tämä tuonnin kasvu on tapahtunut hinnoilla, jotka alittavat selvästi nyt voimassa oleviin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.

| | Pyynnössä esitetään myös riittävä alustava näyttö siitä, että kumariinia myydään polkumyyntihinnoin verrattuna tarkasteltavana olevalle tuotteelle aikaisemmin vahvistettuun normaaliarvoon. |
| --- | --- |

Pyynnössä esitetään myös riittävä alustava näyttö siitä, että kumariinia myydään polkumyyntihinnoin verrattuna tarkasteltavana olevalle tuotteelle aikaisemmin vahvistettuun normaaliarvoon.

| | Jos tutkimuksessa havaitaan, että Indonesiassa ja Malesiassa harjoitetaan kauttakuljetuksen ohella muutakin perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä. |
| --- | --- |

Jos tutkimuksessa havaitaan, että Indonesiassa ja Malesiassa harjoitetaan kauttakuljetuksen ohella muutakin perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä.

E.   MENETTELY

| (8) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että näyttöä on riittävästi perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille sekä Indonesiasta ja Malesiasta tapahtuvan kumariinin tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia. |
| --- | --- |

(8)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että näyttöä on riittävästi perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille sekä Indonesiasta ja Malesiasta tapahtuvan kumariinin tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia.

a)   Kyselylomakkeet

| (9) | Saadakseen tutkimuksessa tarvittavat tiedot komissio lähettää kyselylomakkeen Indonesiassa ja Malesiassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, niille yhteisön tuojille ja tuojien järjestöille, jotka toimivat yhteistyössä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa tai jotka mainitaan pyynnössä, sekä Kiinan kansantasavallan, Indonesian ja Malesian viranomaisille. Tietoja voidaan tarvittaessa pyytää myös yhteisön tuotannonalalta. |
| --- | --- |

(9)

Saadakseen tutkimuksessa tarvittavat tiedot komissio lähettää kyselylomakkeen Indonesiassa ja Malesiassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille ja niiden järjestöille, niille yhteisön tuojille ja tuojien järjestöille, jotka toimivat yhteistyössä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa tai jotka mainitaan pyynnössä, sekä Kiinan kansantasavallan, Indonesian ja Malesian viranomaisille. Tietoja voidaan tarvittaessa pyytää myös yhteisön tuotannonalalta.

| (10) | Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi joka tapauksessa mahdollisimman pian ja viimeistään tämän asetuksen 3 artiklassa vahvistetussa määräajassa tiedusteltava komissiolta, onko ne mainittu pyynnössä, ja tarvittaessa pyydettävä kyselylomake tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa, koska 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettua määräaikaa sovelletaan kaikkiin asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(10)

Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi joka tapauksessa mahdollisimman pian ja viimeistään tämän asetuksen 3 artiklassa vahvistetussa määräajassa tiedusteltava komissiolta, onko ne mainittu pyynnössä, ja tarvittaessa pyydettävä kyselylomake tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa, koska 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettua määräaikaa sovelletaan kaikkiin asianomaisiin osapuoliin.

| (11) | Kiinan kansantasavallan, Indonesian ja Malesian viranomaisille ilmoitetaan tutkimuksen vireillepanosta. |
| --- | --- |

(11)

Kiinan kansantasavallan, Indonesian ja Malesian viranomaisille ilmoitetaan tutkimuksen vireillepanosta.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

| (12) | Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukeva näyttö. Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(12)

Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukeva näyttö. Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä.

c)   Tuonnin vapauttaminen kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä

| (13) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti voidaan vapauttaa kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti silloin, kun tuontiin ei liity toimenpiteiden kiertämistä. |
| --- | --- |

(13)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti voidaan vapauttaa kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti silloin, kun tuontiin ei liity toimenpiteiden kiertämistä.

| (14) | Koska toimenpiteiden mahdollinen kiertäminen tapahtuu yhteisön ulkopuolella, vapautus voidaan perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää sellaisille tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille, jotka voivat osoittaa, etteivät ne ole etuyhteydessä yhteenkään toimenpiteiden kohteena olevaan tuottajaan, ja joiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritellyissä kiertämiskäytännöissä. Tuottajien, jotka haluavat vapautuksen, olisi esitettävä asiaa koskeva pyyntö ja siihen liittyvä näyttö tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(14)

Koska toimenpiteiden mahdollinen kiertäminen tapahtuu yhteisön ulkopuolella, vapautus voidaan perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää sellaisille tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille, jotka voivat osoittaa, etteivät ne ole etuyhteydessä yhteenkään toimenpiteiden kohteena olevaan tuottajaan, ja joiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritellyissä kiertämiskäytännöissä. Tuottajien, jotka haluavat vapautuksen, olisi esitettävä asiaa koskeva pyyntö ja siihen liittyvä näyttö tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa asetetussa määräajassa.

F.   TUONNIN KIRJAAMINEN

| (15) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti olisi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävä kirjattavaksi sen varmistamiseksi, että jos tutkimuksessa todetaan toimenpiteitä kierretyn, Indonesiasta ja Malesiasta tulevasta tuonnista voidaan kantaa asianmukainen polkumyyntitulli takautuvasti kyseisen tuonnin kirjaamisen aloittamispäivästä lukien. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti olisi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävä kirjattavaksi sen varmistamiseksi, että jos tutkimuksessa todetaan toimenpiteitä kierretyn, Indonesiasta ja Malesiasta tulevasta tuonnista voidaan kantaa asianmukainen polkumyyntitulli takautuvasti kyseisen tuonnin kirjaamisen aloittamispäivästä lukien.

G.   MÄÄRÄAJAT

| (16) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa






  — | asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti sekä palauttaa täytetyn kyselylomakkeen tai toimittaa muita tutkimuksessa huomioon otettavia tietoja, |
| --- | --- | --- |

(16)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa

—

asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti sekä palauttaa täytetyn kyselylomakkeen tai toimittaa muita tutkimuksessa huomioon otettavia tietoja,

| — | Indonesiassa ja Malesiassa toimivat tuottajat voivat pyytää vapautusta tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

Indonesiassa ja Malesiassa toimivat tuottajat voivat pyytää vapautusta tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä,

| — | asianomaiset osapuolet voivat esittää komissiolle kirjallisen kuulemispyynnön. |
| --- | --- |

—

asianomaiset osapuolet voivat esittää komissiolle kirjallisen kuulemispyynnön.

| (17) | On syytä huomata, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista tämän asetuksen 3 artiklassa mainitussa määräajassa. |
| --- | --- |

(17)

On syytä huomata, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista tämän asetuksen 3 artiklassa mainitussa määräajassa.

H.   YHTEISTYÖSTÄ KIELTÄYTYMINEN

| (18) | Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se vaikeuttaa tutkimusta huomattavasti, alustavat tai lopulliset päätelmät – riippumatta siitä, ovatko ne myönteisiä vai kielteisiä – voidaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(18)

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se vaikeuttaa tutkimusta huomattavasti, alustavat tai lopulliset päätelmät – riippumatta siitä, ovatko ne myönteisiä vai kielteisiä – voidaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (19) | Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä, |
| --- | --- |

(19)

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Pannaan vireille asetuksen (EY) N:o 384/96 13 artiklan 3 kohdan mukainen tutkimus sen määrittämiseksi, kierretäänkö asetuksella (EY) N:o 769/2002 käyttöön otettuja toimenpiteitä tuomalla CN-koodiin ex 2932 21 00 (Taric-koodi 2932210016) luokiteltavaa kumariinia yhteisöön Indonesiasta ja Malesiasta, riippumatta siitä, onko kumariini peräisin Indonesiasta tai Malesiasta.

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan asetuksen (EY) N:o 384/96 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 1 artiklassa yksilöidyn yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi.

Tuonnin kirjaamisvelvoite päättyy yhdeksän kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

Komissio voi velvoittaa tulliviranomaiset asetuksella lopettamaan sellaisten yhteisöön tuotavien tuotteiden tuonnin kirjaamisen, joiden valmistajat ovat hakeneet vapautusta kirjaamisvelvoitteesta eivätkä todistetusti kierrä polkumyyntitulleja.

3 artikla

1.   Kyselylomakkeet on pyydettävä komissiolta 15 päivän kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa kirjallisesti ja toimitettava täytetty kyselylomake tai muut tiedot 40 päivän kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin ilmoiteta.

3.   Indonesiassa tai Malesiassa toimivien tuottajien, jotka pyytävät vapautusta tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä, on esitettävä asiaa koskeva pyyntö ja siihen liittyvä näyttö samassa 40 päivän määräajassa.

4.   Asianomaiset osapuolet voivat myös esittää komissiolle kuulemispyynnön samassa 40 päivän määräajassa.

5.   Kaikki asiaan liittyvät tiedot, kuulemista tai kyselylomaketta koskevat pyynnöt sekä tuonnin kirjaamisvelvoitteesta tai toimenpiteistä vapauttamista koskevat pyynnöt on toimitettava kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin mainita), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä asetuksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (3), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka on varustettava merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faksi (32-2) 295 65 05

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 123, 9.5.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1854/2003 (EUVL L 272, 23.10.2003, s. 1).

2

(3)  Tämä tarkoittaa sitä, että asiakirja on tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan mukaisesti. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

3

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 500/2006,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006,

asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien määrien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1),

ottaa huomioon muiden sokerialan tuotteiden kuin melassin tuonnissa sovellettavista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1423/95 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen ja 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 494/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1011/2005 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 494/2006 (4).

| (2) | Tällä hetkellä komission käytettävissä olevien tietojen perusteella mainittuja määriä on muutettava asetuksessa (EY) N:o 1423/95 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä komission käytettävissä olevien tietojen perusteella mainittuja määriä on muutettava asetuksessa (EY) N:o 1423/95 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1423/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellettavat lisätullit, jotka on vahvistettu markkinointivuodeksi 2005/2006 asetuksessa (EY) N:o 1011/2005, muutetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 16. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 624/98 (EYVL L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUVL L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUVL L 89, 28.3.2006, s. 20.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 99 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 29 päivästä maaliskuuta 2006 alkaen

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 35,47 | 0,65 |
| 1701 11 90 (1) | 35,47 | 4,26 |
| 1701 12 10 (1) | 35,47 | 0,51 |
| 1701 12 90 (1) | 35,47 | 3,97 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 kilogrammalta kyseistä tuotetta

1701 11 10 (1)

35,47

0,65

1701 11 90 (1)

35,47

4,26

1701 12 10 (1)

35,47

0,51

1701 12 90 (1)

35,47

3,97

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1) liitteessä I olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa I kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan 1 prosentin sakkaroosipitoisuutta kohden.

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 501/2006,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006,

asetuksessa (EY) N:o 446/2006 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 446/2006 (2) |
| --- | --- |

(1)

Sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 446/2006 (2)

| (2) | Koska komission käytössä tällä hetkellä olevat tiedot eroavat asetuksen (EY) N:o 446/2006 antohetken tiedoista, kyseiset tuet olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Koska komission käytössä tällä hetkellä olevat tiedot eroavat asetuksen (EY) N:o 446/2006 antohetken tiedoista, kyseiset tuet olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien, asetuksen (EY) N:o 446/2006 liitteessä vahvistettujen tuotteiden vientituet ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 80, 17.3.2006, s. 40.

2

---

LIITE

29 PÄIVÄSTÄ MAALISKUUTA 2006 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUKIEN MUUTETUT MÄÄRÄT (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,2717 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,2717

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 502/2006,

annettu 28 päivänä maaliskuuta 2006,

tiettyjä alppi- ja vuoristorotuihin kuuluvia muita kuin teuraseläimiksi tarkoitettuja sonneja, lehmiä ja hiehoja koskevien tuontioikeuksien uudelleenjakamisesta asetuksen (EY) N:o 1081/1999 mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon tiettyihin alppi- ja vuoristorotuihin kuuluvien muiden kuin teuraseläimiksi tarkoitettujen sonnien, lehmien ja hiehojen tuontia koskevien tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista, asetuksen (EY) N:o 1012/98 kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1143/98 muuttamisesta 26 päivänä toukokuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1081/1999 (2) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksen (EY) N:o 1081/1999 1 artiklassa säädetään tiettyihin alppi- ja vuoristorotuihin kuuluvia muita kuin teuraseläimiksi tarkoitettuja sonneja, lehmiä ja hiehoja koskevan kahden, kukin suuruudeltaan 5 000 eläintä olevan, tariffikiintiön avaamisesta 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi. Mainitun asetuksen 9 artiklassa säädetään, että ne määrät, joiden osalta ei ole jätetty tuontitodistushakemusta 15 päivään maaliskuuta 2006 mennessä, jaetaan uudelleen molempien kiintiöiden osalta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1081/1999 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut määrät ovat:

| — | 4 163 eläintä järjestysnumeron 09.0001 osalta, |
| --- | --- |

—

4 163 eläintä järjestysnumeron 09.0001 osalta,

| — | 3 458 eläintä järjestysnumeron 09.0003 osalta. |
| --- | --- |

—

3 458 eläintä järjestysnumeron 09.0003 osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EYVL L 131, 27.5.1999, s. 15. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1096/2001 (EYVL L 150, 6.6.2001, s. 33).

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/11

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä huhtikuuta 2004,

jonka Italia aikoo myöntää Brescian provinssissa toimiville naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1377)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/249/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle 27. heinäkuuta 2001 päivätyllä ja 1. elokuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tuesta, joka on tarkoitettu naudanlihan alkuperän ja laadun takaamiseen tarkoitettujen välineiden hankintaan. |
| --- | --- |

(1)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti komissiolle 27. heinäkuuta 2001 päivätyllä ja 1. elokuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tuesta, joka on tarkoitettu naudanlihan alkuperän ja laadun takaamiseen tarkoitettujen välineiden hankintaan.

| (2) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle 15. lokakuuta 2001 ja 26. helmikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä (jotka kirjattiin saapuneiksi 16. lokakuuta 2001 ja 27. helmikuuta 2002) lisätietoja, joita oli pyydetty Italian viranomaisilta 12. syyskuuta 2001 ja 28. marraskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle 15. lokakuuta 2001 ja 26. helmikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä (jotka kirjattiin saapuneiksi 16. lokakuuta 2001 ja 27. helmikuuta 2002) lisätietoja, joita oli pyydetty Italian viranomaisilta 12. syyskuuta 2001 ja 28. marraskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio ilmoitti Italialle 24. huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italialle 24. huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu 18. kesäkuuta 2002Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta/toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu 18. kesäkuuta 2002Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta/toimenpiteestä.

| (5) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (6) | Italia toimitti komissiolle 25. kesäkuuta 2002 päivätyllä ja 27. kesäkuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja suunnitellusta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(6)

Italia toimitti komissiolle 25. kesäkuuta 2002 päivätyllä ja 27. kesäkuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja suunnitellusta toimenpiteestä.

II.   KUVAUS

| (7) | Tuki naudanlihan alkuperän ja laadun takaamiseen tarkoitettujen välineiden hankintaan. |
| --- | --- |

(7)

Tuki naudanlihan alkuperän ja laadun takaamiseen tarkoitettujen välineiden hankintaan.

| (8) | Kyseiseen tukitoimenpiteeseen varatut, Brescian kauppakamarista tulevat määrärahat ovat 103 291,38 euroa (200 miljoonaa Italian liiraa). |
| --- | --- |

(8)

Kyseiseen tukitoimenpiteeseen varatut, Brescian kauppakamarista tulevat määrärahat ovat 103 291,38 euroa (200 miljoonaa Italian liiraa).

| (9) | Vuoden 2001 loppuun asti. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2001 loppuun asti.

| (10) | Pienet ja keskisuuret yritykset, joiden palveluksessa on enintään 20 henkilöä, joiden sääntömääräinen kotipaikka ja toimipaikka on Brescian provinssissa, joilla ei ole sosiaaliturvaviranomaisten kanssa selvittämättömiä asioita, jotka ovat maksaneet kauppakamarin jäsenmaksun, joihin ei sovelleta valvotun hallinnon menettelyjä ja jotka eivät ole velkasaneerauksessa eivätkä vararikossa. |
| --- | --- |

(10)

Pienet ja keskisuuret yritykset, joiden palveluksessa on enintään 20 henkilöä, joiden sääntömääräinen kotipaikka ja toimipaikka on Brescian provinssissa, joilla ei ole sosiaaliturvaviranomaisten kanssa selvittämättömiä asioita, jotka ovat maksaneet kauppakamarin jäsenmaksun, joihin ei sovelleta valvotun hallinnon menettelyjä ja jotka eivät ole velkasaneerauksessa eivätkä vararikossa.

| (11) | Tukitoimenpiteen tarkoituksena on myöntää rahoitusosuus atk-järjestelmään (laitteet ja ohjelmisto) liittyvien vaakojen hankintaan. Kyseisen atk-järjestelmän avulla voidaan todistaa lihan alkuperä, ja sitä valvoo maidon ja naudanlihan laadun parannuksesta Bresciassa vastaava keskus. |
| --- | --- |

(11)

Tukitoimenpiteen tarkoituksena on myöntää rahoitusosuus atk-järjestelmään (laitteet ja ohjelmisto) liittyvien vaakojen hankintaan. Kyseisen atk-järjestelmän avulla voidaan todistaa lihan alkuperä, ja sitä valvoo maidon ja naudanlihan laadun parannuksesta Bresciassa vastaava keskus.

| (12) | Toimenpiteen mukaisia tuensaajia olivat alun perin palvelusektorilla toimivat lihan myyntiä harjoittavat pienet ja keskisuuret yritykset ja erittäin vähäisessä määrin yritykset, jotka harjoittavat lihan suoramyyntiä kuluttajille. Viimeksi mainitut yritykset on nyt kuitenkin suljettu tuen ulkopuolelle, kuten Italian viranomaiset totesivat 25. kesäkuuta 2002 päivätyssä kirjeessään. Toimenpiteen lopullisen version mukaan tuensaajia voivat olla ainoastaan sertifioidun naudanlihan myyntiä harjoittavat pienet ja keskisuuret yritykset (lihakaupat). |
| --- | --- |

(12)

Toimenpiteen mukaisia tuensaajia olivat alun perin palvelusektorilla toimivat lihan myyntiä harjoittavat pienet ja keskisuuret yritykset ja erittäin vähäisessä määrin yritykset, jotka harjoittavat lihan suoramyyntiä kuluttajille. Viimeksi mainitut yritykset on nyt kuitenkin suljettu tuen ulkopuolelle, kuten Italian viranomaiset totesivat 25. kesäkuuta 2002 päivätyssä kirjeessään. Toimenpiteen lopullisen version mukaan tuensaajia voivat olla ainoastaan sertifioidun naudanlihan myyntiä harjoittavat pienet ja keskisuuret yritykset (lihakaupat).

| (13) | Toimenpiteen alkuperäisessä versiossa tuki oli mukautettu seuraavasti: | 40 % vaakojen ostohinnasta lihanmyyntiyrityksille; |
| --- | --- | --- |

(13)

Toimenpiteen alkuperäisessä versiossa tuki oli mukautettu seuraavasti:

40 % vaakojen ostohinnasta lihanmyyntiyrityksille;

| | 50 % provinssin epäsuotuisilla alueilla sijaitseville yrityksille, jotka myyvät lihaa suoraan kuluttajille; |
| --- | --- |

50 % provinssin epäsuotuisilla alueilla sijaitseville yrityksille, jotka myyvät lihaa suoraan kuluttajille;

| | 40 % muilla kuin provinssin epäsuotuisilla alueilla sijaitseville yrityksille, jotka myyvät lihaa suoraan kuluttajille. |
| --- | --- |

40 % muilla kuin provinssin epäsuotuisilla alueilla sijaitseville yrityksille, jotka myyvät lihaa suoraan kuluttajille.

| | Tuki-intensiteetiksi vahvistettiin kuitenkin 40 % sen jälkeen, kun lihan suoramyyntiyritykset suljettiin tukijärjestelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

Tuki-intensiteetiksi vahvistettiin kuitenkin 40 % sen jälkeen, kun lihan suoramyyntiyritykset suljettiin tukijärjestelmän ulkopuolelle.

| (14) | Kullekin yritykselle myönnetty rahoitusosuus voi olla enintään 1 291,15 euroa (2,5 miljoonaa Italian liiraa). |
| --- | --- |

(14)

Kullekin yritykselle myönnetty rahoitusosuus voi olla enintään 1 291,15 euroa (2,5 miljoonaa Italian liiraa).

| (15) | Se ei voi kumuloitua valtion tai muiden viranomaisten myöntämien muiden tukien kanssa. |
| --- | --- |

(15)

Se ei voi kumuloitua valtion tai muiden viranomaisten myöntämien muiden tukien kanssa.

| (16) | Tukea ei myönnetä ennen kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaisemista jätettyjen rahoituspyyntöjen perusteella. Tuen myöntäminen edellyttää joka tapauksessa komission hyväksyntää. |
| --- | --- |

(16)

Tukea ei myönnetä ennen kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaisemista jätettyjen rahoituspyyntöjen perusteella. Tuen myöntäminen edellyttää joka tapauksessa komission hyväksyntää.

III.   EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MENETTELYN ALOITTAMINEN

| (17) | Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se epäili järjestelmän soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(17)

Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se epäili järjestelmän soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (18) | Komission epäilykset johtuvat ensinnäkin Italian toimittamista puutteellisista tiedoista. |
| --- | --- |

(18)

Komission epäilykset johtuvat ensinnäkin Italian toimittamista puutteellisista tiedoista.

| (19) | Italian viranomaiset eivät ole antaneet lainkaan tietoja ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta. Kauppakamari on ilmoittanut ainoastaan, että edellä mainittujen vaatimusten noudattaminen ei kuulu sen vastuulle. |
| --- | --- |

(19)

Italian viranomaiset eivät ole antaneet lainkaan tietoja ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta. Kauppakamari on ilmoittanut ainoastaan, että edellä mainittujen vaatimusten noudattaminen ei kuulu sen vastuulle.

| (20) | Kauppakamari ei ole myöskään kommentoinut millään tavoin sitä, onko kyseisille tuotteille olemassa markkinointikanavia. |
| --- | --- |

(20)

Kauppakamari ei ole myöskään kommentoinut millään tavoin sitä, onko kyseisille tuotteille olemassa markkinointikanavia.

| (21) | Näiden puutteellisten tietojen vuoksi komissio epäilee, että maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 4.2 ja 4.3 kohdan eräitä vaatimuksia ei noudateta. |
| --- | --- |

(21)

Näiden puutteellisten tietojen vuoksi komissio epäilee, että maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 4.2 ja 4.3 kohdan eräitä vaatimuksia ei noudateta.

| (22) | Toinen alustavassa tutkimuksessa ilmennyt ongelma on päällekkäisen rahoituksen estämisen valvonta. Tukijärjestelmän organisoinnin huomioon ottaen komissio on ehdottanut tukien päällekkäisyyden estämiseen suunnitellun järjestelmän käyttöönottoa yhdessä Lombardian alueen viranomaisten kanssa. Kauppakamari ilmoitti komissiolle toimittamissaan lisätiedoissa olevansa valmis tarkistamaan 10 prosenttia jätetyistä hakemuksista. Komissio pitää tällaista tarkistusta riittämättömänä, sillä sen avulla ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tuensaajat saisivat tukea useammista lähteistä, mikä merkitsisi sallittujen enimmäismäärien ylittymistä. |
| --- | --- |

(22)

Toinen alustavassa tutkimuksessa ilmennyt ongelma on päällekkäisen rahoituksen estämisen valvonta. Tukijärjestelmän organisoinnin huomioon ottaen komissio on ehdottanut tukien päällekkäisyyden estämiseen suunnitellun järjestelmän käyttöönottoa yhdessä Lombardian alueen viranomaisten kanssa. Kauppakamari ilmoitti komissiolle toimittamissaan lisätiedoissa olevansa valmis tarkistamaan 10 prosenttia jätetyistä hakemuksista. Komissio pitää tällaista tarkistusta riittämättömänä, sillä sen avulla ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tuensaajat saisivat tukea useammista lähteistä, mikä merkitsisi sallittujen enimmäismäärien ylittymistä.

IV.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (23) | Italia sitoutui 25. kesäkuuta 2002 päivätyllä ja 26. kesäkuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellään myöntämään tukea yksinomaan lihakaupoille, jotka myyvät maa- ja metsätalousministeriön vahvistamien sääntöjen mukaisesti sertifioitua naudanlihaa. Kyseisten yritysten oli aiemmin varmistettu noudattavan ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(23)

Italia sitoutui 25. kesäkuuta 2002 päivätyllä ja 26. kesäkuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellään myöntämään tukea yksinomaan lihakaupoille, jotka myyvät maa- ja metsätalousministeriön vahvistamien sääntöjen mukaisesti sertifioitua naudanlihaa. Kyseisten yritysten oli aiemmin varmistettu noudattavan ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia.

| (24) | Italia totesi niin ikään kyseisten tuotteiden markkinointikanavien olemassaolon olevan taattu, koska tuensaajat ovat vähittäiskauppaa harjoittavia yrityksiä. |
| --- | --- |

(24)

Italia totesi niin ikään kyseisten tuotteiden markkinointikanavien olemassaolon olevan taattu, koska tuensaajat ovat vähittäiskauppaa harjoittavia yrityksiä.

| (25) | Tukien päällekkäisyyden estämistä koskevan vaatimuksen noudattamisen suhteen Italian viranomaiset vakuuttivat, että kyseistä vaatimusta valvotaan kaikkien tuensaajien osalta yhdessä Lombardian alueen viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(25)

Tukien päällekkäisyyden estämistä koskevan vaatimuksen noudattamisen suhteen Italian viranomaiset vakuuttivat, että kyseistä vaatimusta valvotaan kaikkien tuensaajien osalta yhdessä Lombardian alueen viranomaisten kanssa.

V.   TUEN ARVIOINTI

| (26) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tarkasteltavana olevassa päätöksessä säädetyt toimenpiteet vastaavat tätä määritelmää seuraavassa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(26)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tarkasteltavana olevassa päätöksessä säädetyt toimenpiteet vastaavat tätä määritelmää seuraavassa esitetyistä syistä.

| (27) | Kauppakamarin myöntämää rahoitusta voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna julkisena rahoituksena, koska kyseisten yritysten on oltava tällaisten julkisoikeudellisten yksiköiden jäseniä ja maksettava niille jäsenmaksuja. Tämän lisäksi komissio on jo aiemmin todennut Italian kauppakamarien toteuttamien toimenpiteiden olevan valtiontukea. (2) |
| --- | --- |

(27)

Kauppakamarin myöntämää rahoitusta voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna julkisena rahoituksena, koska kyseisten yritysten on oltava tällaisten julkisoikeudellisten yksiköiden jäseniä ja maksettava niille jäsenmaksuja. Tämän lisäksi komissio on jo aiemmin todennut Italian kauppakamarien toteuttamien toimenpiteiden olevan valtiontukea. (2)

| (28) | Toimenpiteet suosivat eräitä yrityksiä ja toimijoita (maataloustuotteiden kaupan alalla toimivia pieniä ja keskisuuria yrityksiä). |
| --- | --- |

(28)

Toimenpiteet suosivat eräitä yrityksiä ja toimijoita (maataloustuotteiden kaupan alalla toimivia pieniä ja keskisuuria yrityksiä).

| (29) | Toimenpiteet voivat vaikuttaa kauppaan ottaen huomioon jalostettujen tuotteiden kaupan merkitys (jalosteiden osuus maataloustuotteiden kaupasta on huomattava: esimerkiksi vuonna 1998 Italian maataloustuotteiden tuonti oli 15,222 miljardia ecua ja vienti 9,679 miljardia ecua; samana vuonna EU:n sisäisessä maataloustuotteiden kaupassa tuonnin osuus oli 128,256 miljardia ecua ja viennin osuus 132,458 miljardia ecua. |
| --- | --- |

(29)

Toimenpiteet voivat vaikuttaa kauppaan ottaen huomioon jalostettujen tuotteiden kaupan merkitys (jalosteiden osuus maataloustuotteiden kaupasta on huomattava: esimerkiksi vuonna 1998 Italian maataloustuotteiden tuonti oli 15,222 miljardia ecua ja vienti 9,679 miljardia ecua; samana vuonna EU:n sisäisessä maataloustuotteiden kaupassa tuonnin osuus oli 128,256 miljardia ecua ja viennin osuus 132,458 miljardia ecua.

| (30) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa joitakin toimenpiteitä voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(30)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa joitakin toimenpiteitä voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

| (31) | Kun otetaan huomioon edellä kuvailtujen toimenpiteiden luonne, tässä tapauksessa ainoa poikkeus, johon voidaan vedota, on se, josta määrätään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitykseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(31)

Kun otetaan huomioon edellä kuvailtujen toimenpiteiden luonne, tässä tapauksessa ainoa poikkeus, johon voidaan vedota, on se, josta määrätään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitykseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (32) | Jotta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta voitaisiin soveltaa, maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla myönnettävien investointitukien on noudatettava EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (3) asiaankuuluvia säännöksiä. Jos tätä asetusta ei sovelleta tai jos kaikki vaaditut edellytykset eivät täyty, tukea on arvioitava maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (4) (jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’) asiaankuuluvien määräysten perusteella. |
| --- | --- |

(32)

Jotta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta voitaisiin soveltaa, maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla myönnettävien investointitukien on noudatettava EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (3) asiaankuuluvia säännöksiä. Jos tätä asetusta ei sovelleta tai jos kaikki vaaditut edellytykset eivät täyty, tukea on arvioitava maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (4) (jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’) asiaankuuluvien määräysten perusteella.

| (33) | Koska tarkasteltavana oleva järjestelmä on rajoitettu kaupan alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, sovelletaan asetusta (EY) N:o 1/2004. Erityisesti maataloustuotteiden jalostamisen ja/tai kaupan pitämisen alalla myönnettävien investointitukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava mainitun asetuksen 7 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Koska tarkasteltavana oleva järjestelmä on rajoitettu kaupan alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, sovelletaan asetusta (EY) N:o 1/2004. Erityisesti maataloustuotteiden jalostamisen ja/tai kaupan pitämisen alalla myönnettävien investointitukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava mainitun asetuksen 7 artiklan perusteella.

| (34) | Asetuksen (EY) N:o 1/2004 7 artiklan mukaisesti maataloustuotteiden jalostamiseen ja/tai kaupan pitämiseen tarkoitettua investointitukea voidaan myöntää, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | tukea voidaan myöntää ainoastaan elinkelpoisille maatalousyrityksille; |
| --- | --- | --- |

(34)

Asetuksen (EY) N:o 1/2004 7 artiklan mukaisesti maataloustuotteiden jalostamiseen ja/tai kaupan pitämiseen tarkoitettua investointitukea voidaan myöntää, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

tukea voidaan myöntää ainoastaan elinkelpoisille maatalousyrityksille;

| b) | kyseisten yritysten on noudatettava ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vähimmäisvaatimuksia; |
| --- | --- |

b)

kyseisten yritysten on noudatettava ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vähimmäisvaatimuksia;

| c) | tuki-intensiteetti voi olla enintään 50 % tukikelpoisista investoinneista tavoite 1 -alueilla ja 40 % muilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

tuki-intensiteetti voi olla enintään 50 % tukikelpoisista investoinneista tavoite 1 -alueilla ja 40 % muilla alueilla;

| d) | tukikelpoisina kustannuksina voidaan pitää kiinteän omaisuuden rakentamista, hankintaa tai parantamista, uusien koneiden ja laitteiden hankintaa ja yleiskuluja; |
| --- | --- |

d)

tukikelpoisina kustannuksina voidaan pitää kiinteän omaisuuden rakentamista, hankintaa tai parantamista, uusien koneiden ja laitteiden hankintaa ja yleiskuluja;

| e) | on osoitettava riittävällä tavalla, että kyseisille tuotteille on tulevaisuudessa olemassa tavanomaiset markkinointikanavat. Tavanomaisten markkinointikanavien olemassaoloa on arvioitava tuensaajasta riippumattoman viranomaisen tai kolmannen osapuolen toimesta; |
| --- | --- |

e)

on osoitettava riittävällä tavalla, että kyseisille tuotteille on tulevaisuudessa olemassa tavanomaiset markkinointikanavat. Tavanomaisten markkinointikanavien olemassaoloa on arvioitava tuensaajasta riippumattoman viranomaisen tai kolmannen osapuolen toimesta;

| f) | tuki ei saa rajoittua tiettyihin maataloustuotteisiin. |
| --- | --- |

f)

tuki ei saa rajoittua tiettyihin maataloustuotteisiin.

| (35) | Toimenpiteen kuvauksesta ilmenee kuitenkin, että toisin kuin edeltävässä f alakohdassa edellytetään, kyseiset investoinnit on rajoitettu naudanliha-alalle. Näin ollen kaikki asetuksessa (EY) N:o 1/2004 säädetyt vaatimukset eivät täyty, minkä vuoksi tukea on arvioitava yhteisön suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Toimenpiteen kuvauksesta ilmenee kuitenkin, että toisin kuin edeltävässä f alakohdassa edellytetään, kyseiset investoinnit on rajoitettu naudanliha-alalle. Näin ollen kaikki asetuksessa (EY) N:o 1/2004 säädetyt vaatimukset eivät täyty, minkä vuoksi tukea on arvioitava yhteisön suuntaviivojen perusteella.

| (36) | Italian viranomaiset täsmensivät 25. kesäkuuta 2002 päivätyssä kirjeessä antamissaan tiedoissa, että tukea myönnetään yksinomaan sertifioidun naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille (lihakaupoille). Kyseisen muutoksen johdosta säännökset, joita on noudatettava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamiseksi, vahvistetaan yhteisön suuntaviivojen 4.2 kohdassa (”Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investointeihin myönnettävä tuki”). |
| --- | --- |

(36)

Italian viranomaiset täsmensivät 25. kesäkuuta 2002 päivätyssä kirjeessä antamissaan tiedoissa, että tukea myönnetään yksinomaan sertifioidun naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille (lihakaupoille). Kyseisen muutoksen johdosta säännökset, joita on noudatettava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamiseksi, vahvistetaan yhteisön suuntaviivojen 4.2 kohdassa (”Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alan investointeihin myönnettävä tuki”).

| (37) | Yhteisön suuntaviivojen 4.2 kohdan mukaisesti investointitukea voidaan myöntää jalostamisen ja/tai kaupan pitämisen alalla, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | tuensaajien voidaan osoittaa olevan taloudellisesti elinkelpoisia; |
| --- | --- | --- |

(37)

Yhteisön suuntaviivojen 4.2 kohdan mukaisesti investointitukea voidaan myöntää jalostamisen ja/tai kaupan pitämisen alalla, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

tuensaajien voidaan osoittaa olevan taloudellisesti elinkelpoisia;

| b) | kyseisten yritysten on noudatettava ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vähimmäisvaatimuksia; |
| --- | --- |

b)

kyseisten yritysten on noudatettava ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vähimmäisvaatimuksia;

| c) | tuki-intensiteetti voi olla enintään 50 % tukikelpoisista investoinneista tavoite 1 -alueilla ja 40 % muilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

tuki-intensiteetti voi olla enintään 50 % tukikelpoisista investoinneista tavoite 1 -alueilla ja 40 % muilla alueilla;

| d) | tukikelpoisiin kustannuksiin kuuluvat kiinteän omaisuuden sekä uusien koneiden ja laitteiden rakentaminen, hankinta tai parantaminen ja yleiskulut; |
| --- | --- |

d)

tukikelpoisiin kustannuksiin kuuluvat kiinteän omaisuuden sekä uusien koneiden ja laitteiden rakentaminen, hankinta tai parantaminen ja yleiskulut;

| e) | kyseisille tuotteille on oltava olemassa tavanomaiset markkinointikanavat. |
| --- | --- |

e)

kyseisille tuotteille on oltava olemassa tavanomaiset markkinointikanavat.

| (38) | Edellä a alakohdassa tarkoitetun taloudellista elinkelpoisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen voidaan varmistaa asettamalla tukikelpoisuusedellytykset ja erityisesti sulkemalla tuen ulkopuolelle yritykset, joihin sovelletaan valvotun hallinnon menettelyjä tai jotka ovat velkasaneerauksessa tai vararikossa. |
| --- | --- |

(38)

Edellä a alakohdassa tarkoitetun taloudellista elinkelpoisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen voidaan varmistaa asettamalla tukikelpoisuusedellytykset ja erityisesti sulkemalla tuen ulkopuolelle yritykset, joihin sovelletaan valvotun hallinnon menettelyjä tai jotka ovat velkasaneerauksessa tai vararikossa.

| (39) | Ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen oli yksi niistä syistä, joiden perusteella komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Kyseisten vaatimusten noudattamisen osalta voidaan todeta, että Italian viranomaiset sitoutuivat 25. kesäkuuta 2002 päivätyssä kirjeessään myöntämään kyseistä tukea ainoastaan lihakaupoille, jotka myyvät maa- ja metsätalousministeriön vahvistamien sääntöjen mukaisesti sertifioitua naudanlihaa. Kyseisten yritysten on aiemmin varmistettu noudattavan ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia. Sen vuoksi voidaan katsoa, että b alakohdan vaatimusta noudatetaan. |
| --- | --- |

(39)

Ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen oli yksi niistä syistä, joiden perusteella komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Kyseisten vaatimusten noudattamisen osalta voidaan todeta, että Italian viranomaiset sitoutuivat 25. kesäkuuta 2002 päivätyssä kirjeessään myöntämään kyseistä tukea ainoastaan lihakaupoille, jotka myyvät maa- ja metsätalousministeriön vahvistamien sääntöjen mukaisesti sertifioitua naudanlihaa. Kyseisten yritysten on aiemmin varmistettu noudattavan ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia. Sen vuoksi voidaan katsoa, että b alakohdan vaatimusta noudatetaan.

| (40) | Koska tukea voidaan myöntää ainoastaan kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille, tuen määräksi on vahvistettu 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, eikä tukea ole mahdollista mukauttaa. Tämä tuki-intensiteetti noudattaa edellä olevan c alakohdan vaatimusta. |
| --- | --- |

(40)

Koska tukea voidaan myöntää ainoastaan kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille, tuen määräksi on vahvistettu 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, eikä tukea ole mahdollista mukauttaa. Tämä tuki-intensiteetti noudattaa edellä olevan c alakohdan vaatimusta.

| (41) | Tuki on tarkoitettu d alakohdassa annetun tukikelpoisten kustannusten määritelmän mukaisten laitteiden – tässä tapauksessa vaakojen – hankintaan. |
| --- | --- |

(41)

Tuki on tarkoitettu d alakohdassa annetun tukikelpoisten kustannusten määritelmän mukaisten laitteiden – tässä tapauksessa vaakojen – hankintaan.

| (42) | Italian viranomaiset toimittivat markkinointikanavien osalta 25. kesäkuuta 2002 tietoja, joiden puuttuminen oli saanut komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Edellä e alakohdan vaatimuksen voidaan katsoa täyttyvän erityisesti siitä syystä, että tuensaajat ovat taloudellisesti elinkelpoisia kaupan pitämisen alalla toimivia yrityksiä ja koska suunniteltu investointi ei lisää tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(42)

Italian viranomaiset toimittivat markkinointikanavien osalta 25. kesäkuuta 2002 tietoja, joiden puuttuminen oli saanut komission epäilemään tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Edellä e alakohdan vaatimuksen voidaan katsoa täyttyvän erityisesti siitä syystä, että tuensaajat ovat taloudellisesti elinkelpoisia kaupan pitämisen alalla toimivia yrityksiä ja koska suunniteltu investointi ei lisää tuotantokapasiteettia.

| (43) | Toinen seikka, jonka johdosta komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, liittyi tukien päällekkäisyyttä estävään mekanismiin, joka vaikutti riittämättömältä. Italian viranomaiset sitoutuivat kuitenkin 25. kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellään tarkistamaan kaikki tukihakemukset yhdessä Lombardian alueen viranomaisten kanssa. Tämän sitoumuksen ansiosta komission epäilykset hävisivät. |
| --- | --- |

(43)

Toinen seikka, jonka johdosta komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, liittyi tukien päällekkäisyyttä estävään mekanismiin, joka vaikutti riittämättömältä. Italian viranomaiset sitoutuivat kuitenkin 25. kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellään tarkistamaan kaikki tukihakemukset yhdessä Lombardian alueen viranomaisten kanssa. Tämän sitoumuksen ansiosta komission epäilykset hävisivät.

VI.   PÄÄTELMÄT

| (44) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki, jonka Brescian kauppakamari aikoo myöntää naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille vaakojen hankintaan, soveltuu yhteismarkkinoille, koska se on maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 4.2 kohdan määräysten mukainen. Tukitoimenpiteeseen voidaan näin ollen soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki, jonka Brescian kauppakamari aikoo myöntää naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille vaakojen hankintaan, soveltuu yhteismarkkinoille, koska se on maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 4.2 kohdan määräysten mukainen. Tukitoimenpiteeseen voidaan näin ollen soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Italia aikoo myöntää Brescian provinssissa toimiville naudanlihan kauppaa harjoittaville yrityksille, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

Tämän vuoksi tuen toteuttaminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 145, 18.6.2002, s. 2.

1

(2)  Vrt. komission 24.1.2001 hyväksymä tuki nro N 708/2000 (kirje SG (2001) D/285437).

2

(3)  EUVL L 1, 3.1.2004, s. 1.

3

(4)  EYVL C 232, 12.8.2000, s. 19.

4

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä toukokuuta 2005,

”Enterprise Capital Funds” -tukiohjelmasta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1144)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/250/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a) alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näiden määräysten mukaisesti (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| 1. | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat edellä mainitusta toimenpiteestä komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 25 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 26 päivänä marraskuuta 2003. |
| --- | --- |

1.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat edellä mainitusta toimenpiteestä komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 25 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 26 päivänä marraskuuta 2003.

| 2. | Komissio pyysi ilmoitettua toimenpidettä koskevia lisätietoja 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä D/58191. |
| --- | --- |

2.

Komissio pyysi ilmoitettua toimenpidettä koskevia lisätietoja 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä D/58191.

| 3. | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 30 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 3 päivänä helmikuuta 2004, ja 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 25 päivänä maaliskuuta 2004. |
| --- | --- |

3.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 30 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 3 päivänä helmikuuta 2004, ja 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 25 päivänä maaliskuuta 2004.

| 4. | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 7 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

4.

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 7 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| 5. | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti samalla asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

5.

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti samalla asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| 6. | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vastauksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 16 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

6.

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vastauksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 16 päivänä kesäkuuta 2004.

| 7. | Komissio sai huomautuksia 20 asianomaiselta:






  (a) | 20 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 23 päivänä syyskuuta 2004; |
| --- | --- | --- |

7.

Komissio sai huomautuksia 20 asianomaiselta:

(a)

20 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 23 päivänä syyskuuta 2004;

| (b) | 9 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 28 päivänä syyskuuta 2004; |
| --- | --- |

(b)

9 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 28 päivänä syyskuuta 2004;

| (c) | 22 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 29 päivänä syyskuuta 2004; |
| --- | --- |

(c)

22 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 29 päivänä syyskuuta 2004;

| (d) | 1 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komission 4 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(d)

1 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komission 4 päivänä lokakuuta 2004;

| (e) | 6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(e)

6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (f) | 6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(f)

6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (g) | 7 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(g)

7 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (h) | 6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 7 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(h)

6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 7 päivänä lokakuuta 2004;

| (i) | 7 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(i)

7 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (j) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(j)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (k) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(k)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (l) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(l)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (m) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(m)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (n) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä; |
| --- | --- |

(n)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä;

| (o) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(o)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004;

| (p) | 6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(p)

6 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004;

| (q) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(q)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004;

| (r) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(r)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004;

| (s) | 7 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004; |
| --- | --- |

(s)

7 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 11 päivänä lokakuuta 2004;

| (t) | 8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 12 päivänä lokakuuta 2004. |
| --- | --- |

(t)

8 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 12 päivänä lokakuuta 2004.

| 8. | Komissio toimitti huomautukset 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä D/57629 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. |
| --- | --- |

8.

Komissio toimitti huomautukset 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä D/57629 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin.

| 9. | Yhdistyneen kuningaskunnan kanta asianomaisten huomautuksiin saatiin 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 24 päivänä marraskuuta 2004. |
| --- | --- |

9.

Yhdistyneen kuningaskunnan kanta asianomaisten huomautuksiin saatiin 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 24 päivänä marraskuuta 2004.

II.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

II.1.   Toimenpiteen tarkoitus

| 10. | Toimenpiteellä on tarkoitus tarjota lisää pääomarahoitusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), jotka pyrkivät hankkimaan oman pääoman ehtoista rahoitusta 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) arvosta. |
| --- | --- |

10.

Toimenpiteellä on tarkoitus tarjota lisää pääomarahoitusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), jotka pyrkivät hankkimaan oman pääoman ehtoista rahoitusta 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) arvosta.

| 11. | Toimenpiteessä annetaan tukea, jolla on vipuvaikutus valtuutuksen saaneiden Enterprise Capital Funds -rahastojen (ECF) toimintaan. Rahastot maksavat takaisin tuen, siitä maksettavan koron ja voitto-osuuden. |
| --- | --- |

11.

Toimenpiteessä annetaan tukea, jolla on vipuvaikutus valtuutuksen saaneiden Enterprise Capital Funds -rahastojen (ECF) toimintaan. Rahastot maksavat takaisin tuen, siitä maksettavan koron ja voitto-osuuden.

| 12. | Enterprise Capital Funds -hankkeen rahastojen edellytetään investoivan pk-yrityksiin oman pääoman välineillä tai oman pääoman ehtoiseen pääomaan liittyvillä välineillä. |
| --- | --- |

12.

Enterprise Capital Funds -hankkeen rahastojen edellytetään investoivan pk-yrityksiin oman pääoman välineillä tai oman pääoman ehtoiseen pääomaan liittyvillä välineillä.

II.2.   Toimenpiteen kuvaus

| 13. | Tukiohjelman oikeusperusta on ”Industrial Development Assistance Act 1982” -lain 8 pykälä. |
| --- | --- |

13.

Tukiohjelman oikeusperusta on ”Industrial Development Assistance Act 1982” -lain 8 pykälä.

| 14. | Koska Enterprise Capital Funds -rahastojen on maksettava takaisin saamansa vipuvaikutustuki, keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa on tarkoitus päästä itserahoitusjärjestelmään. |
| --- | --- |

14.

Koska Enterprise Capital Funds -rahastojen on maksettava takaisin saamansa vipuvaikutustuki, keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa on tarkoitus päästä itserahoitusjärjestelmään.

| 15. | Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt ohjelmaa varten 44 miljoonaa Englannin puntaa (63,8 miljoonaa euroa) alkuvaiheen kassavirtakustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

15.

Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt ohjelmaa varten 44 miljoonaa Englannin puntaa (63,8 miljoonaa euroa) alkuvaiheen kassavirtakustannusten kattamiseksi.

| 16. | Yhdistynyt kuningaskunta hakee aluksi hyväksyntää 10 vuodeksi. |
| --- | --- |

16.

Yhdistynyt kuningaskunta hakee aluksi hyväksyntää 10 vuodeksi.

| 17. | Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriöllä on lakisääteinen vastuu toimenpiteestä toimeenpanevan pienyrityspalvelunsa (Small Business Service, SBS) välityksellä. |
| --- | --- |

17.

Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriöllä on lakisääteinen vastuu toimenpiteestä toimeenpanevan pienyrityspalvelunsa (Small Business Service, SBS) välityksellä.

| 18. | SBS valvoo ECF-valtuutuksen hakumenettelyjä. |
| --- | --- |

18.

SBS valvoo ECF-valtuutuksen hakumenettelyjä.

| 19. | SBS valvoo ECF-rahastojen investointitoimintaa, mutta ei puutu millään tavalla suoraan ECF-rahastojen yksittäisiin sijoituspäätöksiin. |
| --- | --- |

19.

SBS valvoo ECF-rahastojen investointitoimintaa, mutta ei puutu millään tavalla suoraan ECF-rahastojen yksittäisiin sijoituspäätöksiin.

| 20. | SBS varmistaa myös, että ECF-rahastot noudattavat liiketoimintasuunnitelmaansa ja myönteiseen tukipäätökseen johtaneen tarjouksensa ehtoja. |
| --- | --- |

20.

SBS varmistaa myös, että ECF-rahastot noudattavat liiketoimintasuunnitelmaansa ja myönteiseen tukipäätökseen johtaneen tarjouksensa ehtoja.

| 21. | Ohjelma on tarkoitettu yksinomaan pörssissä noteeraamattomille Yhdistyneen kuningaskunnan pk-yrityksille (3). |
| --- | --- |

21.

Ohjelma on tarkoitettu yksinomaan pörssissä noteeraamattomille Yhdistyneen kuningaskunnan pk-yrityksille (3).

| 22. | Vaikeuksissa olevat yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa (4) eivät voi saada investointitukea. |
| --- | --- |

22.

Vaikeuksissa olevat yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa (4) eivät voi saada investointitukea.

| 23. | Enterprise Capital Funds -ohjelmaan kuuluvista rahastoista ei investoida valtiontukea koskevien rajoitusten piiriin kuuluville herkille aloille tai aloille, joihin ei voida soveltaa valtiontukea ja riskipääomaa koskevaa komission tiedonantoa (5). Ohjelmasta ei investoida vähäriskisille aloille, joita ovat esimerkiksi kiinteistö-, maanomistus-, rahoitus- ja investointiyritykset, eikä rahoitusalan leasing-yrityksiin. |
| --- | --- |

23.

Enterprise Capital Funds -ohjelmaan kuuluvista rahastoista ei investoida valtiontukea koskevien rajoitusten piiriin kuuluville herkille aloille tai aloille, joihin ei voida soveltaa valtiontukea ja riskipääomaa koskevaa komission tiedonantoa (5). Ohjelmasta ei investoida vähäriskisille aloille, joita ovat esimerkiksi kiinteistö-, maanomistus-, rahoitus- ja investointiyritykset, eikä rahoitusalan leasing-yrityksiin.

| 24. | Enterprise Capital Funds -rahastot eivät myöskään saa investoida muihin ECF-rahastoihin. |
| --- | --- |

24.

Enterprise Capital Funds -rahastot eivät myöskään saa investoida muihin ECF-rahastoihin.

| 25. | Enterprise Capital Funds -rahastot investoivat edunsaajina oleviin pk-yrityksiin 250 000–2 000 000 Englannin puntaa (357 000–2 900 000 euroa) kullakin investointikierroksella. |
| --- | --- |

25.

Enterprise Capital Funds -rahastot investoivat edunsaajina oleviin pk-yrityksiin 250 000–2 000 000 Englannin puntaa (357 000–2 900 000 euroa) kullakin investointikierroksella.

| 26. | Edunsaajina oleviin pk-yrityksiin ei saa tehdä lisäinvestointeja, jotka ylittävät 2 miljoonan Englannin punnan rajan (2,9 miljoonaa euroa), mikäli ECF-rahasto investoi muita kaupallisia sijoittajia epäedullisemmin ehdoin. |
| --- | --- |

26.

Edunsaajina oleviin pk-yrityksiin ei saa tehdä lisäinvestointeja, jotka ylittävät 2 miljoonan Englannin punnan rajan (2,9 miljoonaa euroa), mikäli ECF-rahasto investoi muita kaupallisia sijoittajia epäedullisemmin ehdoin.

| 27. | Jatkosijoitukset ovat sallittuja, kunhan edunsaajana olevan pk-yrityksen ECF-rahastoilta ja muilta pääomasijoittajilta hankkima oman pääoman ehtoinen rahoitus ei kokonaisuudessaan ylitä 2 miljoonan Englannin punnan rajaa (2,9 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

27.

Jatkosijoitukset ovat sallittuja, kunhan edunsaajana olevan pk-yrityksen ECF-rahastoilta ja muilta pääomasijoittajilta hankkima oman pääoman ehtoinen rahoitus ei kokonaisuudessaan ylitä 2 miljoonan Englannin punnan rajaa (2,9 miljoonaa euroa).

| 28. | Poikkeustapauksissa edunsaajina oleviin pk-yrityksiin saa tehdä vähintään kuuden kuukauden kuluttua ECF:n ensimmäisestä investoinnista jatkosijoituksia, jotka ylittävät 2 miljoonan punnan rajan (2,9 miljoonaa euroa), jos niitä tarvitaan laimennuksen estämiseksi. Yhden ECF-rahaston sitoutuneesta pääomasta saa kuitenkin sijoittaa yksittäiseen edunsaajana olevaan pk-yritykseen enintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

28.

Poikkeustapauksissa edunsaajina oleviin pk-yrityksiin saa tehdä vähintään kuuden kuukauden kuluttua ECF:n ensimmäisestä investoinnista jatkosijoituksia, jotka ylittävät 2 miljoonan punnan rajan (2,9 miljoonaa euroa), jos niitä tarvitaan laimennuksen estämiseksi. Yhden ECF-rahaston sitoutuneesta pääomasta saa kuitenkin sijoittaa yksittäiseen edunsaajana olevaan pk-yritykseen enintään 10 prosenttia.

II.3.   Esitettyyn toimenpiteeseen liittyvät järjestelyt

| 29. | Toimenpiteessä perustettavat Enterprise Capital Funds -rahastot yhdistävät yksityisiä ja julkisia varoja, joita investoidaan pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

29.

Toimenpiteessä perustettavat Enterprise Capital Funds -rahastot yhdistävät yksityisiä ja julkisia varoja, joita investoidaan pk-yrityksiin.

| 30. | Saatuaan valtuutuksen toimia ECF-rahastona rahasto voi saada julkista vipuvaikutustukea sellaisella korolla, joka on sama tai lähes sama kuin valtion kymmenen vuoden joukkolainakorko. |
| --- | --- |

30.

Saatuaan valtuutuksen toimia ECF-rahastona rahasto voi saada julkista vipuvaikutustukea sellaisella korolla, joka on sama tai lähes sama kuin valtion kymmenen vuoden joukkolainakorko.

| 31. | Valtuutuksen saaneille Enterprise Capital Funds -rahastoille annettava julkinen vipuvaikutustuki saa olla enintään kaksi kertaa rahaston hankkiman yksityisen pääoman suuruinen. |
| --- | --- |

31.

Valtuutuksen saaneille Enterprise Capital Funds -rahastoille annettava julkinen vipuvaikutustuki saa olla enintään kaksi kertaa rahaston hankkiman yksityisen pääoman suuruinen.

| 32. | Enterprise Capital Funds -rahastojen on maksettava takaisin saamansa tuki korkoineen sekä julkisen rahoituksen tuottama voitto-osuus. Näin varmistetaan, että keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa päästään itserahoitusjärjestelmään. |
| --- | --- |

32.

Enterprise Capital Funds -rahastojen on maksettava takaisin saamansa tuki korkoineen sekä julkisen rahoituksen tuottama voitto-osuus. Näin varmistetaan, että keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa päästään itserahoitusjärjestelmään.

| 33. | Julkisen vipuvaikutustuen täsmällinen määrä, voitto-osuus ja takaisinmaksujärjestys määritellään kilpailulle avoimessa tarjouspyyntöprosessissa, jotta julkinen tuki voidaan pitää mahdollisimman pienenä. |
| --- | --- |

33.

Julkisen vipuvaikutustuen täsmällinen määrä, voitto-osuus ja takaisinmaksujärjestys määritellään kilpailulle avoimessa tarjouspyyntöprosessissa, jotta julkinen tuki voidaan pitää mahdollisimman pienenä.

| 34. | Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja merkittävissä alan lehdissä julkaistavilla ohjelmaa koskevilla avoimilla hakemuspyynnöillä varmistetaan, että julkinen tuki on pienin mahdollinen tavoitteena olevan päämäärän saavuttamisen edellyttämä määrä. |
| --- | --- |

34.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja merkittävissä alan lehdissä julkaistavilla ohjelmaa koskevilla avoimilla hakemuspyynnöillä varmistetaan, että julkinen tuki on pienin mahdollinen tavoitteena olevan päämäärän saavuttamisen edellyttämä määrä.

| 35. | Hakiessaan ECF-rahaston valtuutusta rahastojen on ilmoitettava pyydetyn julkisen vipuvaikutustuen määrä (enintään kaksi kertaa yksityinen pääoma), julkisten ja yksityisten sijoittajien välinen voitonjako sekä takaisinmaksun tärkeysjärjestys seuraavien kesken:






  (a) | vipuvaikutustuen korko, |
| --- | --- | --- |

35.

Hakiessaan ECF-rahaston valtuutusta rahastojen on ilmoitettava pyydetyn julkisen vipuvaikutustuen määrä (enintään kaksi kertaa yksityinen pääoma), julkisten ja yksityisten sijoittajien välinen voitonjako sekä takaisinmaksun tärkeysjärjestys seuraavien kesken:

(a)

vipuvaikutustuen korko,

| (b) | vipuvaikutustuki, |
| --- | --- |

(b)

vipuvaikutustuki,

| (c) | yksityinen pääoma, |
| --- | --- |

(c)

yksityinen pääoma,

| (d) | voitonjako. |
| --- | --- |

(d)

voitonjako.

| 36. | ECF-valtuutusta hakevien toimijoiden on esitettävä perusteellinen liiketoimintasuunnitelma, jossa on tiedot seuraavista:






  (a) | ehdotettu johtoryhmä, johtajien kokemus alalta ja todisteet siitä, että heillä on tarvittavat valmiudet johtaa ECF-rahastoa tehokkaasti, |
| --- | --- | --- |

36.

ECF-valtuutusta hakevien toimijoiden on esitettävä perusteellinen liiketoimintasuunnitelma, jossa on tiedot seuraavista:

(a)

ehdotettu johtoryhmä, johtajien kokemus alalta ja todisteet siitä, että heillä on tarvittavat valmiudet johtaa ECF-rahastoa tehokkaasti,

| (b) | hankittavan yksityisen pääoman määrä ja kaavaillut pääomanlähteet, |
| --- | --- |

(b)

hankittavan yksityisen pääoman määrä ja kaavaillut pääomanlähteet,

| (c) | todisteet siitä, että sijoittajat ovat kiinnostuneita ehdotetusta ECF-rahaston liiketoimintasuunnitelmasta, |
| --- | --- |

(c)

todisteet siitä, että sijoittajat ovat kiinnostuneita ehdotetusta ECF-rahaston liiketoimintasuunnitelmasta,

| (d) | ehdotus ECF-rahaston investointistrategiaksi, mukaan luettuna osuus, joka on tarkoitus investoida alku- ja perustamisvaiheessa oleviin yrityksiin, |
| --- | --- |

(d)

ehdotus ECF-rahaston investointistrategiaksi, mukaan luettuna osuus, joka on tarkoitus investoida alku- ja perustamisvaiheessa oleviin yrityksiin,

| (e) | akaisinmaksujärjestelyt, mukaan luettuna vipuvaikutustuen takaisinmaksujen, tuen korkomaksujen, voitonjaon sekä julkisen voitto-osuuden jaksottaminen. |
| --- | --- |

(e)

akaisinmaksujärjestelyt, mukaan luettuna vipuvaikutustuen takaisinmaksujen, tuen korkomaksujen, voitonjaon sekä julkisen voitto-osuuden jaksottaminen.

| 37. | ECF-rahastojen on noudatettava British Venture Capital Association -yhdistyksen (BVCA) antamia tilinpäätösstandardeja koskevia ohjeita. |
| --- | --- |

37.

ECF-rahastojen on noudatettava British Venture Capital Association -yhdistyksen (BVCA) antamia tilinpäätösstandardeja koskevia ohjeita.

| 38. | Tarjouksia, joissa julkiseen vipuvaikutustukeen kohdistuu suurempi riski kuin yksityiseen pääomaan, ei hyväksytä. |
| --- | --- |

38.

Tarjouksia, joissa julkiseen vipuvaikutustukeen kohdistuu suurempi riski kuin yksityiseen pääomaan, ei hyväksytä.

| 39. | Enterprise Capital Funds -rahastojen yksityisiin sijoittajiin voi kohdistua suurempi tappioriski kuin julkisiin sijoittajiin; näin moraalinen riski ei pääse vaikuttamaan ECF-toimijoiden päätöksiin ja voidaan varmistaa parhaat mahdolliset kaupalliset käytännöt ECF-rahastojen toiminnassa ja päätöksenteossa. |
| --- | --- |

39.

Enterprise Capital Funds -rahastojen yksityisiin sijoittajiin voi kohdistua suurempi tappioriski kuin julkisiin sijoittajiin; näin moraalinen riski ei pääse vaikuttamaan ECF-toimijoiden päätöksiin ja voidaan varmistaa parhaat mahdolliset kaupalliset käytännöt ECF-rahastojen toiminnassa ja päätöksenteossa.

| 40. | Kun ECF-rahasto on saanut sitoumukset sovitun suuruisesta yksityisestä pääomasta, se saa oikeuden nostaa julkista vipuvaikutustukea. |
| --- | --- |

40.

Kun ECF-rahasto on saanut sitoumukset sovitun suuruisesta yksityisestä pääomasta, se saa oikeuden nostaa julkista vipuvaikutustukea.

| 41. | Jokainen ECF-rahasto saa vapaasti nostaa haluamansa määrän vipuvaikutustukea, kunhan se noudattaa ECF-valtuutuksen myöntämisen yhteydessä sovittua ylärajaa, joka perustuu vipuvaikutustuen ja muun rahoituksen suhteeseen. |
| --- | --- |

41.

Jokainen ECF-rahasto saa vapaasti nostaa haluamansa määrän vipuvaikutustukea, kunhan se noudattaa ECF-valtuutuksen myöntämisen yhteydessä sovittua ylärajaa, joka perustuu vipuvaikutustuen ja muun rahoituksen suhteeseen.

| 42. | Tuen enimmäismäärä voidaan laskea milloin tahansa soveltamalla kyseistä suhdetta sen yksityisen pääoman määrään, jonka rahasto on jo nostanut. |
| --- | --- |

42.

Tuen enimmäismäärä voidaan laskea milloin tahansa soveltamalla kyseistä suhdetta sen yksityisen pääoman määrään, jonka rahasto on jo nostanut.

| 43. | Tuen osuus on kaikissa ECF-rahastoissa enintään 2:1 (julkisen vipuvaikutustuen enimmäismäärä on enintään kaksi kertaa yksityinen pääoma). |
| --- | --- |

43.

Tuen osuus on kaikissa ECF-rahastoissa enintään 2:1 (julkisen vipuvaikutustuen enimmäismäärä on enintään kaksi kertaa yksityinen pääoma).

III.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| 44. | Valtiontukea ja riskipääomaa koskevassa komission tiedonannossa (6) (jäljempänä ”tiedonanto”) myönnetään, että riskipääomatoimenpiteiden julkisella rahoituksella on rajallinen rooli markkinoilla havaittavien ongelmien ratkaisukeinona. |
| --- | --- |

44.

Valtiontukea ja riskipääomaa koskevassa komission tiedonannossa (6) (jäljempänä ”tiedonanto”) myönnetään, että riskipääomatoimenpiteiden julkisella rahoituksella on rajallinen rooli markkinoilla havaittavien ongelmien ratkaisukeinona.

| 45. | Tiedonannon mukaan tietyt tekijät, kuten epätäydellinen tai epätasainen informaatio taikka liiketoimen korkeat kustannukset, vaikuttavat kielteisesti pk-yritysten mahdollisuuksiin saada riskipääomaa. Nämä tekijät voivat johtaa markkinoiden toiminnan riittämättömyyteen, joka voi oikeuttaa julkisen tuen. |
| --- | --- |

45.

Tiedonannon mukaan tietyt tekijät, kuten epätäydellinen tai epätasainen informaatio taikka liiketoimen korkeat kustannukset, vaikuttavat kielteisesti pk-yritysten mahdollisuuksiin saada riskipääomaa. Nämä tekijät voivat johtaa markkinoiden toiminnan riittämättömyyteen, joka voi oikeuttaa julkisen tuen.

| 46. | Tiedonannossa todetaan lisäksi, että yhteisön riskipääomamarkkinat eivät yleisesti ole epäonnistuneet. Joidenkin sijoitusmuotojen kohdalla ja yritysten elinkaaren tietyissä vaiheissa on kuitenkin markkina-aukkoja. Tämän lisäksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) ja c) alakohdan mukaisilla tukialueilla on erityisongelmia. |
| --- | --- |

46.

Tiedonannossa todetaan lisäksi, että yhteisön riskipääomamarkkinat eivät yleisesti ole epäonnistuneet. Joidenkin sijoitusmuotojen kohdalla ja yritysten elinkaaren tietyissä vaiheissa on kuitenkin markkina-aukkoja. Tämän lisäksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) ja c) alakohdan mukaisilla tukialueilla on erityisongelmia.

| 47. | Tiedonannossa selvitetään, että komissio edellyttää yleensä todisteita markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä ennen kuin se hyväksyy riskipääomatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

47.

Tiedonannossa selvitetään, että komissio edellyttää yleensä todisteita markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä ennen kuin se hyväksyy riskipääomatoimenpiteitä.

| 48. | Komissio saattaa kuitenkin hyväksyä markkinoiden toiminnan riittämättömyyden olemassaolon ilman erillisiä todisteita, jos kokonaan tai osittain valtiontuella rahoitettavina riskipääomatoimenpiteinä yritykselle myönnettävä rahoituserä on suuruudeltaan enintään 500 000 euroa tuen ulkopuolella olevalla alueella, 750 000 euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisella tukialueella tai 1 miljoona euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaisella tukialueella. |
| --- | --- |

48.

Komissio saattaa kuitenkin hyväksyä markkinoiden toiminnan riittämättömyyden olemassaolon ilman erillisiä todisteita, jos kokonaan tai osittain valtiontuella rahoitettavina riskipääomatoimenpiteinä yritykselle myönnettävä rahoituserä on suuruudeltaan enintään 500 000 euroa tuen ulkopuolella olevalla alueella, 750 000 euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisella tukialueella tai 1 miljoona euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaisella tukialueella.

| 49. | Tämän seurauksena komissio edellyttää ehdotetun riskipääomatoimenpiteen oikeuttavaa osoitusta markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä tapauksissa, joissa edellä mainitut rahoituserät ylitetään. Tämä on esitettävä ennen kuin komissio arvioi toimenpiteen soveltuvuutta niiden positiivisten ja negatiivisten arviointiperusteiden perusteella, jotka on esitetty tiedonannon VIII.3 kohdassa. |
| --- | --- |

49.

Tämän seurauksena komissio edellyttää ehdotetun riskipääomatoimenpiteen oikeuttavaa osoitusta markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä tapauksissa, joissa edellä mainitut rahoituserät ylitetään. Tämä on esitettävä ennen kuin komissio arvioi toimenpiteen soveltuvuutta niiden positiivisten ja negatiivisten arviointiperusteiden perusteella, jotka on esitetty tiedonannon VIII.3 kohdassa.

| 50. | Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamassa Enterprise Capital Funds -ohjelmassa kaavaillaan kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseviin pk-yrityksiin tehtäviä riskipääomainvestointeja, jotka ovat suuruudeltaan 250 000–2 000 000 Englannin puntaa (357 000–2 900 000 euroa) investointierää kohden. |
| --- | --- |

50.

Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamassa Enterprise Capital Funds -ohjelmassa kaavaillaan kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseviin pk-yrityksiin tehtäviä riskipääomainvestointeja, jotka ovat suuruudeltaan 250 000–2 000 000 Englannin puntaa (357 000–2 900 000 euroa) investointierää kohden.

| 51. | Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan vuosien ”2000–2006 Aluetukikartan” mukaan Yhdistynyt kuningaskunta koostuu alueista, jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan tai kyseisen artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisen tuen piiriin, sekä alueista, jotka jäävät tukien ulkopuolelle (7). |
| --- | --- |

51.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan vuosien ”2000–2006 Aluetukikartan” mukaan Yhdistynyt kuningaskunta koostuu alueista, jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan tai kyseisen artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisen tuen piiriin, sekä alueista, jotka jäävät tukien ulkopuolelle (7).

| 52. | Komissio saattaisi näin ollen tiedonannon VI.5 kohdan mukaisesti hyväksyä markkinoiden toiminnan riittämättömyyden olemassaolon ilman lisätodisteita, jos kokonaan tai osittain valtiontuella rahoitettava Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseville pk-yrityksille suunnattu riskipääomarahoitus olisi enintään 1 miljoona euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaisella tukialueella, 750 000 euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisella tukialueella tai 500 000 euroa tuen ulkopuolella olevalla alueella. |
| --- | --- |

52.

Komissio saattaisi näin ollen tiedonannon VI.5 kohdan mukaisesti hyväksyä markkinoiden toiminnan riittämättömyyden olemassaolon ilman lisätodisteita, jos kokonaan tai osittain valtiontuella rahoitettava Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseville pk-yrityksille suunnattu riskipääomarahoitus olisi enintään 1 miljoona euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaisella tukialueella, 750 000 euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisella tukialueella tai 500 000 euroa tuen ulkopuolella olevalla alueella.

| 53. | Tiedonannon perusteella Enterprise Capital Funds -ohjelmassa kaavaillut riskipääomainvestoinnit, jotka ylittävät edellä mainitut enimmäismäärät, edellyttävät Yhdistyneeltä kuningaskunnalta todisteita markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä. |
| --- | --- |

53.

Tiedonannon perusteella Enterprise Capital Funds -ohjelmassa kaavaillut riskipääomainvestoinnit, jotka ylittävät edellä mainitut enimmäismäärät, edellyttävät Yhdistyneeltä kuningaskunnalta todisteita markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä.

| 54. | Markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä havainnollistaakseen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat viitanneet kahteen tutkimukseen (8), joiden mukaan pk-yrityksille tarkoitettujen pääomasijoitusten tarjonta on erityisen niukkaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruisten sijoitusten osalta seuraavista syistä






  (a) | Oman pääoman ehtoista kasvurahoitusta on tarjottu Yhdistyneessä kuningaskunnassa niukasti ainakin vuodesta 1999, kuten Yhdistynyttä kuningaskuntaa käsittelevä uusin vuoden 2003 katsaus osoittaa:






  i. | Vaikka rahoituksen ja erityisesti velkarahoituksen saantimahdollisuudet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat parantuneet useimpien yritysten osalta, hyvät kasvunäkymät omaavilla pienyrityksillä on edelleen vaikeuksia hankkia osakepääomaa. Ne saattavat jäädä riittävää rahoitustukea tarjoavien yksittäisten bisnesenkelien toimintakentän ulkopuolelle eivätkä houkuttele myöskään virallisia pääomasijoittajia pk-yrityksiin tehtävistä investoinneista koituvien suhteessa korkeampien kustannusten vuoksi. |
| --- | --- | --- | --- |

54.

Markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä havainnollistaakseen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat viitanneet kahteen tutkimukseen (8), joiden mukaan pk-yrityksille tarkoitettujen pääomasijoitusten tarjonta on erityisen niukkaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruisten sijoitusten osalta seuraavista syistä

(a)

Oman pääoman ehtoista kasvurahoitusta on tarjottu Yhdistyneessä kuningaskunnassa niukasti ainakin vuodesta 1999, kuten Yhdistynyttä kuningaskuntaa käsittelevä uusin vuoden 2003 katsaus osoittaa:

i.

Vaikka rahoituksen ja erityisesti velkarahoituksen saantimahdollisuudet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat parantuneet useimpien yritysten osalta, hyvät kasvunäkymät omaavilla pienyrityksillä on edelleen vaikeuksia hankkia osakepääomaa. Ne saattavat jäädä riittävää rahoitustukea tarjoavien yksittäisten bisnesenkelien toimintakentän ulkopuolelle eivätkä houkuttele myöskään virallisia pääomasijoittajia pk-yrityksiin tehtävistä investoinneista koituvien suhteessa korkeampien kustannusten vuoksi.

| ii. | Kysyntä oman pääoman ehtoiselle rahoitukselle on suurempi kuin mihin alalla yksinään toimivat ammattisijoittajat tällä hetkellä pystyvät vastaamaan. Jos pääoman ehtoisen rahoituksen tarjontaa lisätään erityisesti alueella, jossa pääomaa on tarjolla niukasti, pääoman merkitys voitaisiin tiedostaa laajemminkin ja yritykset olisivat innokkaampia käyttämään ulkoisia lähteitä kasvun rahoittamisen välineenä. |
| --- | --- |

ii.

Kysyntä oman pääoman ehtoiselle rahoitukselle on suurempi kuin mihin alalla yksinään toimivat ammattisijoittajat tällä hetkellä pystyvät vastaamaan. Jos pääoman ehtoisen rahoituksen tarjontaa lisätään erityisesti alueella, jossa pääomaa on tarjolla niukasti, pääoman merkitys voitaisiin tiedostaa laajemminkin ja yritykset olisivat innokkaampia käyttämään ulkoisia lähteitä kasvun rahoittamisen välineenä.

| (b) | On olemassa laadullisia todisteita siitä, että pienyritysten ja hyvät kasvunäkymät omaavien yritysten rahoituksessa on puutteita. Pääomavaje vaikuttaa eniten yrityksiin, jotka yrittävät hankkia noin 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruista alkuinvestointia:






  (i) | Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa esiintyy pääoman säännöstelyä, joka vaikuttaa erityisesti sellaisiin pk-yrityksiin, jotka pyrkivät hankkimaan pientä ulkopuolista rahoituserää alkuvaihetta tai yrityksen kasvattamista ja kehittämistä varten. Ulkopuolisen rahoituksen ja erityisesti ammattisijoittajien tarjoamien pääomanlähteiden saatavuus on ongelma varsinkin silloin, kun on kyse investoinnista, joka on suuruusluokaltaan vähemmän kuin 1,5–2 miljoonaa Englannin puntaa (2,17–2,9 miljoonaa euroa). |
| --- | --- | --- |

(b)

On olemassa laadullisia todisteita siitä, että pienyritysten ja hyvät kasvunäkymät omaavien yritysten rahoituksessa on puutteita. Pääomavaje vaikuttaa eniten yrityksiin, jotka yrittävät hankkia noin 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruista alkuinvestointia:

(i)

Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa esiintyy pääoman säännöstelyä, joka vaikuttaa erityisesti sellaisiin pk-yrityksiin, jotka pyrkivät hankkimaan pientä ulkopuolista rahoituserää alkuvaihetta tai yrityksen kasvattamista ja kehittämistä varten. Ulkopuolisen rahoituksen ja erityisesti ammattisijoittajien tarjoamien pääomanlähteiden saatavuus on ongelma varsinkin silloin, kun on kyse investoinnista, joka on suuruusluokaltaan vähemmän kuin 1,5–2 miljoonaa Englannin puntaa (2,17–2,9 miljoonaa euroa).

| (ii) | Useimmat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat ammattilaispääomasijoittajat eivät ole kiinnostuneita alle 3 miljoonan Englannin punnan (4,35 miljoonan euron) investoinneista. Vaikka epävirallisten sijoittajien/bisnesenkelien ja valtion/yksityisten ohjelmien, kuten alueellisten pääomasijoitusrahastojen, tarjoamat pienemmät rahoituserät helpottavat alle 500 000 Englannin punnan (725 000 euron) suuruisten investointien saantia, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei vielä ole käytössä järjestelmää, joka mahdollistaisi porrastetun rahoituksen myöntämisen houkutteleville, mutta pääomaltaan rajallisille yrityksille. |
| --- | --- |

(ii)

Useimmat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat ammattilaispääomasijoittajat eivät ole kiinnostuneita alle 3 miljoonan Englannin punnan (4,35 miljoonan euron) investoinneista. Vaikka epävirallisten sijoittajien/bisnesenkelien ja valtion/yksityisten ohjelmien, kuten alueellisten pääomasijoitusrahastojen, tarjoamat pienemmät rahoituserät helpottavat alle 500 000 Englannin punnan (725 000 euron) suuruisten investointien saantia, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei vielä ole käytössä järjestelmää, joka mahdollistaisi porrastetun rahoituksen myöntämisen houkutteleville, mutta pääomaltaan rajallisille yrityksille.

| (iii) | Todisteet osoittavat myös, että vaje on kasvanut ajan mittaan johtuen osittain yksityisten pääomamarkkinoiden menestyksestä ja siirtymisestä rahoittamaan suurempia investointeja. Ennusteiden mukaan vaje kasvaa todennäköisesti yhä suuremmaksi, kun kiinteähintaiset annit kannustavat ammattilaispääomasijoittajia kasvattamaan sekä rahastojensa että pienimpien investointien kokoa. |
| --- | --- |

(iii)

Todisteet osoittavat myös, että vaje on kasvanut ajan mittaan johtuen osittain yksityisten pääomamarkkinoiden menestyksestä ja siirtymisestä rahoittamaan suurempia investointeja. Ennusteiden mukaan vaje kasvaa todennäköisesti yhä suuremmaksi, kun kiinteähintaiset annit kannustavat ammattilaispääomasijoittajia kasvattamaan sekä rahastojensa että pienimpien investointien kokoa.

| 55. | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 7 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Enterprise Capital Funds -ohjelman osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

55.

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 7 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Enterprise Capital Funds -ohjelman osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| 56. | Komissio totesi kirjeessään epäilevänsä, voidaanko Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämien markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä osoittavien seikkojen nojalla riittävästi perustella sellaisten riskipääomasijoitusten rahoituserien myöntämistä, joiden määrä ylittää huomattavasti tiedonannossa asetetut enimmäismäärät. |
| --- | --- |

56.

Komissio totesi kirjeessään epäilevänsä, voidaanko Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämien markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä osoittavien seikkojen nojalla riittävästi perustella sellaisten riskipääomasijoitusten rahoituserien myöntämistä, joiden määrä ylittää huomattavasti tiedonannossa asetetut enimmäismäärät.

| 57. | Komissio ilmoitti lisäksi katsovansa, että kysymystä oli tarkasteltava perusteellisemmin. Arvioinnissa olisi otettava huomioon asianomaisten esittämät huomautukset. Komissio voisi päättää vasta asianomaisten esittämien huomautusten arvioinnin jälkeen, muuttaako Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama toimenpide kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

57.

Komissio ilmoitti lisäksi katsovansa, että kysymystä oli tarkasteltava perusteellisemmin. Arvioinnissa olisi otettava huomioon asianomaisten esittämät huomautukset. Komissio voisi päättää vasta asianomaisten esittämien huomautusten arvioinnin jälkeen, muuttaako Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama toimenpide kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

IV.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| 58. | Vastauksena muodollisen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemiseen Euroopan unionin virallisessa lehdessä komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:






  — | Nelfunding |
| --- | --- | --- |

58.

Vastauksena muodollisen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemiseen Euroopan unionin virallisessa lehdessä komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:

—

Nelfunding

| — | England’s Regional Development Agencies |
| --- | --- |

—

England’s Regional Development Agencies

| — | Confederation of British Industry |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry

| — | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen |
| --- | --- |

—

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen

| — | VNO-NCW |
| --- | --- |

—

VNO-NCW

| — | Cavendish Asset Management |
| --- | --- |

—

Cavendish Asset Management

| — | The University of Warwick |
| --- | --- |

—

The University of Warwick

| — | Stonesfield Capital Ltd. |
| --- | --- |

—

Stonesfield Capital Ltd.

| — | YFM Group |
| --- | --- |

—

YFM Group

| — | Close Venture Management Ltd. |
| --- | --- |

—

Close Venture Management Ltd.

| — | Bundesministerium der Finanzen Deutschland |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen Deutschland

| — | Enterprise Corporate Finance Ltd. |
| --- | --- |

—

Enterprise Corporate Finance Ltd.

| — | The Institute of Chartered Accountants in England & Wales |
| --- | --- |

—

The Institute of Chartered Accountants in England & Wales

| — | Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium

| — | Interregnum |
| --- | --- |

—

Interregnum

| — | Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden |
| --- | --- |

—

Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden

| — | 3i Group plc |
| --- | --- |

—

3i Group plc

| — | Northwest Development Agency |
| --- | --- |

—

Northwest Development Agency

| — | One NorthEast |
| --- | --- |

—

One NorthEast

| — | Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija. |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija.

| 59. | Kaikki esitetyt huomautukset olivat myönteisiä. Niissä korostettiin toimenpiteen tärkeyttä ja ehdotettujen sijoitusten enimmäismäärien sopivuutta. |
| --- | --- |

59.

Kaikki esitetyt huomautukset olivat myönteisiä. Niissä korostettiin toimenpiteen tärkeyttä ja ehdotettujen sijoitusten enimmäismäärien sopivuutta.

| 60. | Edellä mainittujen asianomaisten esittämät seikat voidaan ryhmitellä ja esittää tiivistettynä seuraavasti. |
| --- | --- |

60.

Edellä mainittujen asianomaisten esittämät seikat voidaan ryhmitellä ja esittää tiivistettynä seuraavasti.

| 61. | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan Saksa toi esiin seuraavia seikkoja:






  a. | Saksassa tehtyjen asiantuntijatutkimusten mukaan pienille ja keskisuurille yrityksille ei tarjota riittävästi alle 5 miljoonan euron suuruisia riskipääomasijoituksia ja yksityisiä pääomarahoituseriä. |
| --- | --- | --- |

61.

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan Saksa toi esiin seuraavia seikkoja:

a.

Saksassa tehtyjen asiantuntijatutkimusten mukaan pienille ja keskisuurille yrityksille ei tarjota riittävästi alle 5 miljoonan euron suuruisia riskipääomasijoituksia ja yksityisiä pääomarahoituseriä.

| b. | Markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä on yleensä vaikea osoittaa tiedonannossa vaaditulla tavalla, ja komission olisikin laadittava selkeät kriteerit, joihin jäsenvaltiot voisivat tukeutua arvioidessaan markkinoiden toiminnan vajavaisuutta tietyillä aloilla. |
| --- | --- |

b.

Markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä on yleensä vaikea osoittaa tiedonannossa vaaditulla tavalla, ja komission olisikin laadittava selkeät kriteerit, joihin jäsenvaltiot voisivat tukeutua arvioidessaan markkinoiden toiminnan vajavaisuutta tietyillä aloilla.

| 62. | Alankomaat korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan seuraavia todisteita:






  a. | Pääomamarkkinoiden ongelma kohdistuu erityisesti pääomamarkkinoiden alimpiin tasoihin. Alankomaiden havaintojen mukaan perustamisvaiheessa olevien huipputeknologiayritysten tarvitsemien 100 000– 2 500 000 euron suuruisten rahoituserien kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa. |
| --- | --- | --- |

62.

Alankomaat korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan seuraavia todisteita:

a.

Pääomamarkkinoiden ongelma kohdistuu erityisesti pääomamarkkinoiden alimpiin tasoihin. Alankomaiden havaintojen mukaan perustamisvaiheessa olevien huipputeknologiayritysten tarvitsemien 100 000– 2 500 000 euron suuruisten rahoituserien kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa.

| b. | Tiedonannossa asetetut raja-arvot perustuivat vuotta 2001 edeltävään markkinatuntemukseen. Tuolloin yksityistä pääomaa näytti olevan runsaasti tarjolla myös siemen- ja alkuvaiheen investointeihin tietotekniikkabuumin ollessa kuumimmillaan. Riskipääomamarkkinat ovat sen jälkeen kehittyneet nopeasti ja pääomavaje on kasvanut huomattavasti tiedonannossa asetettuja raja-arvoja laajemmaksi. Riskipääomarahastot tekevät yhä suurempia investointeja pääasiassa jo asemansa vakiinnuttaneisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

b.

Tiedonannossa asetetut raja-arvot perustuivat vuotta 2001 edeltävään markkinatuntemukseen. Tuolloin yksityistä pääomaa näytti olevan runsaasti tarjolla myös siemen- ja alkuvaiheen investointeihin tietotekniikkabuumin ollessa kuumimmillaan. Riskipääomamarkkinat ovat sen jälkeen kehittyneet nopeasti ja pääomavaje on kasvanut huomattavasti tiedonannossa asetettuja raja-arvoja laajemmaksi. Riskipääomarahastot tekevät yhä suurempia investointeja pääasiassa jo asemansa vakiinnuttaneisiin yrityksiin.

| 63. | Unkari toi esiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan seuraavia seikkoja:






  a. | Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottaman ECF-mallin soveltamista pitäisi harkita myös Unkarissa. |
| --- | --- | --- |

63.

Unkari toi esiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan seuraavia seikkoja:

a.

Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottaman ECF-mallin soveltamista pitäisi harkita myös Unkarissa.

| b. | Unkarissa havaittiin vuonna 2003 selvä käännös kohti suurempia investointeja. Alle 2,5 miljoonan euron investointien osuus oli 14 prosenttia kaikista Unkarin yksityisistä investoinneista, ja loput 86 prosenttia yksityisistä investoinneista olivat suuruudeltaan yli 5 miljoonaa euroa. Suuruusluokaltaan 2,5–5 miljoonan euron investointeja ei ollut käytännössä lainkaan. |
| --- | --- |

b.

Unkarissa havaittiin vuonna 2003 selvä käännös kohti suurempia investointeja. Alle 2,5 miljoonan euron investointien osuus oli 14 prosenttia kaikista Unkarin yksityisistä investoinneista, ja loput 86 prosenttia yksityisistä investoinneista olivat suuruudeltaan yli 5 miljoonaa euroa. Suuruusluokaltaan 2,5–5 miljoonan euron investointeja ei ollut käytännössä lainkaan.

| c. | Tiedonantoon sisältyvien jo ennestään tiukkojen raja-arvojen turhan suppea tulkinta saattaa estää julkiset toimet, joilla tuetaan edellä mainittujen merkittävien pääomavajeiden korjaamista, ja tukahduttaa siten pk-yritysten kasvupotentiaalin. |
| --- | --- |

c.

Tiedonantoon sisältyvien jo ennestään tiukkojen raja-arvojen turhan suppea tulkinta saattaa estää julkiset toimet, joilla tuetaan edellä mainittujen merkittävien pääomavajeiden korjaamista, ja tukahduttaa siten pk-yritysten kasvupotentiaalin.

| d. | Enimmäismäärien vahvistamisen sijaan komission pitäisi kehittää valvontajärjestelmä, jonka avulla se voisi seurata markkinoiden kehittymistä ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja niiden pääomamarkkinoiden suhteellisen kehitystason. |
| --- | --- |

d.

Enimmäismäärien vahvistamisen sijaan komission pitäisi kehittää valvontajärjestelmä, jonka avulla se voisi seurata markkinoiden kehittymistä ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja niiden pääomamarkkinoiden suhteellisen kehitystason.

| 64. | Liettua korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan seuraavia kokemuksia:






  a. | Yksityiset pääomasijoittajat keskittyvät suuriin rahastoihin ja asemansa vakiinnuttaneisiin suurempiin yrityksiin tehtäviin investointeihin, kun taas pieniin ja nuoriin yrityksiin tehdään suhteessa vähemmän investointeja. |
| --- | --- | --- |

64.

Liettua korosti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan seuraavia kokemuksia:

a.

Yksityiset pääomasijoittajat keskittyvät suuriin rahastoihin ja asemansa vakiinnuttaneisiin suurempiin yrityksiin tehtäviin investointeihin, kun taas pieniin ja nuoriin yrityksiin tehdään suhteessa vähemmän investointeja.

| b. | ECF-ohjelma voisi olla merkittävä osatekijä strategiassa, jolla poistetaan menestyksekkään yritystoiminnan esteitä, ja on siten yrittäjyyttä ja innovaatiota koskevien yhteisön tavoitteiden mukainen. |
| --- | --- |

b.

ECF-ohjelma voisi olla merkittävä osatekijä strategiassa, jolla poistetaan menestyksekkään yritystoiminnan esteitä, ja on siten yrittäjyyttä ja innovaatiota koskevien yhteisön tavoitteiden mukainen.

| 65. | Confederation of British Industry (CBI) kannattaa täysin Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotusta ECF-rahastojen perustamisesta. CBI:n havaintojen mukaan markkinoiden toimintavaje ulottuu 250 000 Englannin punnan (357 000 euron) investoinneista 3 miljoonan punnan (4,3 miljoonan euron) investointeihin, ja se katsoo näin ollen, että ECF-rahastot vastaavat selvään kasvuyritysten rahoituksen alalla havaittavissa olevaan markkinoiden toiminnan puutteeseen. |
| --- | --- |

65.

Confederation of British Industry (CBI) kannattaa täysin Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotusta ECF-rahastojen perustamisesta. CBI:n havaintojen mukaan markkinoiden toimintavaje ulottuu 250 000 Englannin punnan (357 000 euron) investoinneista 3 miljoonan punnan (4,3 miljoonan euron) investointeihin, ja se katsoo näin ollen, että ECF-rahastot vastaavat selvään kasvuyritysten rahoituksen alalla havaittavissa olevaan markkinoiden toiminnan puutteeseen.

| 66. | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) toteaa, että markkinoiden alimmilla tasoilla aina 2,5 miljoonan euron investointeihin saakka on havaittavissa ilmeinen pääomavaje. Vaje voi vaihdella eri jäsenvaltioissa, mutta erot eivät ole merkittäviä. |
| --- | --- |

66.

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) toteaa, että markkinoiden alimmilla tasoilla aina 2,5 miljoonan euron investointeihin saakka on havaittavissa ilmeinen pääomavaje. Vaje voi vaihdella eri jäsenvaltioissa, mutta erot eivät ole merkittäviä.

| 67. | Alankomaiden teollisuuden ja työnantajien liitto VNO-NCW tukee CBI:n ja NVP:n esittämiä huomautuksia, erityisesti pääomavajeen laajuuden osalta. |
| --- | --- |

67.

Alankomaiden teollisuuden ja työnantajien liitto VNO-NCW tukee CBI:n ja NVP:n esittämiä huomautuksia, erityisesti pääomavajeen laajuuden osalta.

| 68. | Englannissa ja Walesissa toimiva Institute of Chartered Accountants katsoo, että pääomavaje voi koskea jopa 5 miljoonan Englannin punnan (7 miljoonan euron) investointeja seuraavista syistä:






  (a) | Useimmat yksityiset ammattilaispääomasijoittajat eivät ole kiinnostuneita investoinneista, joka ovat alle 3 miljoonan Englannin punnan (4,3 miljoonan euron) suuruisia. |
| --- | --- | --- |

68.

Englannissa ja Walesissa toimiva Institute of Chartered Accountants katsoo, että pääomavaje voi koskea jopa 5 miljoonan Englannin punnan (7 miljoonan euron) investointeja seuraavista syistä:

(a)

Useimmat yksityiset ammattilaispääomasijoittajat eivät ole kiinnostuneita investoinneista, joka ovat alle 3 miljoonan Englannin punnan (4,3 miljoonan euron) suuruisia.

| (b) | Kokemukset viittaavat siihen suuntaan, että harvat riskipääomasijoittajat Yhdistyneessä kuningaskunnassa tekevät aktiivisesti 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) suuruisia tai sitä pienempiä investointeja. Kahden miljoonan tai lähes 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointeja näistä lähteistä saavien pienyritysten määrä on siten hyvin pieni millä tahansa 12 kuukauden jaksolla. Muut saattavat olla kiinnostuneita tämänsuuruisista investoinneista, mutta joko paljon laajempien yli 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) kierrosten osana tai jos ne osallistuvat management buy out -operaatioihin (MBO) tai yhtiön omistajavaihdokseen, eivät sen orgaaniseen kehittämiseen. |
| --- | --- |

(b)

Kokemukset viittaavat siihen suuntaan, että harvat riskipääomasijoittajat Yhdistyneessä kuningaskunnassa tekevät aktiivisesti 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) suuruisia tai sitä pienempiä investointeja. Kahden miljoonan tai lähes 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointeja näistä lähteistä saavien pienyritysten määrä on siten hyvin pieni millä tahansa 12 kuukauden jaksolla. Muut saattavat olla kiinnostuneita tämänsuuruisista investoinneista, mutta joko paljon laajempien yli 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) kierrosten osana tai jos ne osallistuvat management buy out -operaatioihin (MBO) tai yhtiön omistajavaihdokseen, eivät sen orgaaniseen kehittämiseen.

| (c) | Ammattilaispääomasijoittajien yhteisö Yhdistyneessä kuningaskunnassa on luonut aktiivisen keskisuuren ja suuren mittakaavan yksityisen pääoma-alan, jonka pääasiallisena tarkoituksena on hankkia joko suuria osuuksia tai hallintaoikeus merkittävää voittoa tuottavista ja suurista yrityksistä. Sellaisten pääomasijoittajien määrä, jotka ovat sitoneet varoja investoidakseen erityisiä alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) eriä kohtuulliseen määrään pienempiä yrityksiä, on nähtävästi vähentynyt viimeisten viiden–kuuden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(c)

Ammattilaispääomasijoittajien yhteisö Yhdistyneessä kuningaskunnassa on luonut aktiivisen keskisuuren ja suuren mittakaavan yksityisen pääoma-alan, jonka pääasiallisena tarkoituksena on hankkia joko suuria osuuksia tai hallintaoikeus merkittävää voittoa tuottavista ja suurista yrityksistä. Sellaisten pääomasijoittajien määrä, jotka ovat sitoneet varoja investoidakseen erityisiä alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) eriä kohtuulliseen määrään pienempiä yrityksiä, on nähtävästi vähentynyt viimeisten viiden–kuuden vuoden aikana.

Instituutti on sitä mieltä, että ehdotettu ECF-ohjelma tarjoaa arvokkaan rahoituslähteen yrityksille, jotka tavoittelevat suhteellisen vaatimatonta osakepääomaa. Samalla se kannustaa muita sijoittajia osallistumaan pieniin investointeihin, kun ne voivat seurata tiettyä tähän alaan keskittynyttä rahastoa sen sijaan, että investoisivat opportunistisesti aika ajoin.

| 69. | Englannin aluekehitysvirastot (Regional Development Agencies) toteavat, että Advantage West Midlands RDA:n äskettäin tekemän tutkimuksen mukaan kasvurahoituksen saannin esteet ovat pahimpia niissä yrityksissä, jotka pyrkivät hankkimaan 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) investointeja. Siitä kertovat seuraavat tosiseikat:






  (a) | Tutkimus osoittaa, että pääoman puute on kasvanut kauden 1999/2000 jälkeen, kun viralliset pääomasijoittajat ovat siirtyneet tekemään suurempia, 2–3 miljoonan Englannin punnan (2,9–4,2 miljoonan euron) investointeja. |
| --- | --- | --- |

69.

Englannin aluekehitysvirastot (Regional Development Agencies) toteavat, että Advantage West Midlands RDA:n äskettäin tekemän tutkimuksen mukaan kasvurahoituksen saannin esteet ovat pahimpia niissä yrityksissä, jotka pyrkivät hankkimaan 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) investointeja. Siitä kertovat seuraavat tosiseikat:

(a)

Tutkimus osoittaa, että pääoman puute on kasvanut kauden 1999/2000 jälkeen, kun viralliset pääomasijoittajat ovat siirtyneet tekemään suurempia, 2–3 miljoonan Englannin punnan (2,9–4,2 miljoonan euron) investointeja.

| (b) | Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut riskipääomamarkkinoiden alimmilla tasoilla useita tukitoimia, joilla on onnistuttu tarjoamaan pk-yrityksille pieniä summia kasvupääomaa. Viimeaikaiset raportit kuitenkin osoittavat, että huomattava määrä yrityksiä tarvitsee selvästi 250 000 Englannin punnan (357 000 euron) enimmäismäärää suurempia summia. |
| --- | --- |

(b)

Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut riskipääomamarkkinoiden alimmilla tasoilla useita tukitoimia, joilla on onnistuttu tarjoamaan pk-yrityksille pieniä summia kasvupääomaa. Viimeaikaiset raportit kuitenkin osoittavat, että huomattava määrä yrityksiä tarvitsee selvästi 250 000 Englannin punnan (357 000 euron) enimmäismäärää suurempia summia.

| 70. | Northwest Regional Development Agency esittää seuraavat huomautukset:






  (a) | Sijoituskohteina olevien yritysten, jotka pyrkivät hankkimaan 750 000–2 900 000 euron suuruisia jatkorahoituseriä, rahoitustarpeet ovat olleet pienempiä kuin mistä pääomasijoittajien pääjoukko on ollut kiinnostunut. |
| --- | --- | --- |

70.

Northwest Regional Development Agency esittää seuraavat huomautukset:

(a)

Sijoituskohteina olevien yritysten, jotka pyrkivät hankkimaan 750 000–2 900 000 euron suuruisia jatkorahoituseriä, rahoitustarpeet ovat olleet pienempiä kuin mistä pääomasijoittajien pääjoukko on ollut kiinnostunut.

| (b) | Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomayritykset nostavat investointikohtaisia vähimmäisrajojaan kohti 5:ttä miljoonaa Englannin puntaa (7:ää miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(b)

Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomayritykset nostavat investointikohtaisia vähimmäisrajojaan kohti 5:ttä miljoonaa Englannin puntaa (7:ää miljoonaa euroa).

| (c) | Todellinen pääoman puute Yhdistyneessä kuningaskunnassa koskee luultavasti 3–5 miljoonan Englannin punnan (5,2–7 miljoonan euron) suuruisia investointeja. |
| --- | --- |

(c)

Todellinen pääoman puute Yhdistyneessä kuningaskunnassa koskee luultavasti 3–5 miljoonan Englannin punnan (5,2–7 miljoonan euron) suuruisia investointeja.

| (d) | Jos komissio tunnustaa, että markkinoiden toiminta on riittämätöntä alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointien osalta, se vaikuttaa merkittävästi ja ratkaisevasti hyvät kasvumahdollisuudet omaavien yritysten kannustamiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(d)

Jos komissio tunnustaa, että markkinoiden toiminta on riittämätöntä alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointien osalta, se vaikuttaa merkittävästi ja ratkaisevasti hyvät kasvumahdollisuudet omaavien yritysten kannustamiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 71. | Warwickin yliopisto on käsitellyt alkuvaiheen investointeja tekeviä pääomamarkkinoita ja erityisesti yliopistoalan spin-off-yrityksiin liittyviä kysymyksiä. Yli 50:tä Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistoa edustavien teknologiansiirron ammattilaisten kanssa käytyjen keskustelujen perusteella se toi esiin seuraavat näkökohdat:






  (a) | Vaikka yliopistojen spin-off-yritysten on nähtävästi suhteellisen helppo saada pieniä tukisummia ja alle 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruista pääomarahoitusta, yli 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruisten rahoituserien lähteitä on vähän. Tärkein ja usein ainoa riskipääomanlähde tässä vaiheessa on teknologiaan erikoistunut riskisijoituspääoma. |
| --- | --- | --- |

71.

Warwickin yliopisto on käsitellyt alkuvaiheen investointeja tekeviä pääomamarkkinoita ja erityisesti yliopistoalan spin-off-yrityksiin liittyviä kysymyksiä. Yli 50:tä Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistoa edustavien teknologiansiirron ammattilaisten kanssa käytyjen keskustelujen perusteella se toi esiin seuraavat näkökohdat:

(a)

Vaikka yliopistojen spin-off-yritysten on nähtävästi suhteellisen helppo saada pieniä tukisummia ja alle 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruista pääomarahoitusta, yli 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruisten rahoituserien lähteitä on vähän. Tärkein ja usein ainoa riskipääomanlähde tässä vaiheessa on teknologiaan erikoistunut riskisijoituspääoma.

| (b) | Alaan erikoistuneita riskipääomayhtiöitä on suhteellisen vähän, ja niillä on kaikilla rajalliset resurssit. Pääoman puute tällä tasolla on sekä rajoittanut että viivästyttänyt yksittäisten spin-off-yritysten kasvua. |
| --- | --- |

(b)

Alaan erikoistuneita riskipääomayhtiöitä on suhteellisen vähän, ja niillä on kaikilla rajalliset resurssit. Pääoman puute tällä tasolla on sekä rajoittanut että viivästyttänyt yksittäisten spin-off-yritysten kasvua.

| (c) | Vertailuryhmässä alle yksi spin-off-yritys 15:stä on saanut pääomaa, jonka suuruus on 500 000–1 000 000 Englannin puntaa (700 000–1 400 000 euroa). |
| --- | --- |

(c)

Vertailuryhmässä alle yksi spin-off-yritys 15:stä on saanut pääomaa, jonka suuruus on 500 000–1 000 000 Englannin puntaa (700 000–1 400 000 euroa).

| (d) | Yhden–kahden miljoonan Englannin punnan (1,4–2,9 miljoonan euron) pääomarahoitusta tarvitsevien yliopistollisten spin-off-yritysten ongelmat ovat valtaosin samanlaisia. Koska ne ovat samassa kehitysvaiheessa, yhtiöt, jotka tarvitsevat vähemmän kuin 2 miljoonaa Englannin puntaa (2,9 miljoonaa euroa), törmäävät samoihin ongelmiin lähteiden vähyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(d)

Yhden–kahden miljoonan Englannin punnan (1,4–2,9 miljoonan euron) pääomarahoitusta tarvitsevien yliopistollisten spin-off-yritysten ongelmat ovat valtaosin samanlaisia. Koska ne ovat samassa kehitysvaiheessa, yhtiöt, jotka tarvitsevat vähemmän kuin 2 miljoonaa Englannin puntaa (2,9 miljoonaa euroa), törmäävät samoihin ongelmiin lähteiden vähyyden vuoksi.

| (e) | Vertailussa mukana olleista yliopistoista millään ei ollut tarjota spin-off-yrityksille investointipääomaa, joka olisi suuruudeltaan 1–2 miljoonaa Englannin puntaa (1,4–2,9 miljoonaa euroa). Yliopistojen spin-off-yrityksille on tarjolla enemmän pääomanlähteitä, jos tavoiteltava summa on enemmän kuin 2 miljoonaa Englannin puntaa (2,9 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(e)

Vertailussa mukana olleista yliopistoista millään ei ollut tarjota spin-off-yrityksille investointipääomaa, joka olisi suuruudeltaan 1–2 miljoonaa Englannin puntaa (1,4–2,9 miljoonaa euroa). Yliopistojen spin-off-yrityksille on tarjolla enemmän pääomanlähteitä, jos tavoiteltava summa on enemmän kuin 2 miljoonaa Englannin puntaa (2,9 miljoonaa euroa).

| 72. | Northern Enterprise Limited (Nelfunding) katsoo, että markkinoiden toiminta on riittämätöntä alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) riskipääomainvestointien osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että se vaikuttaa kielteisesti pk-yritysten kehittymiseen. |
| --- | --- |

72.

Northern Enterprise Limited (Nelfunding) katsoo, että markkinoiden toiminta on riittämätöntä alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) riskipääomainvestointien osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että se vaikuttaa kielteisesti pk-yritysten kehittymiseen.

| 73. | Stonesfield Capital Limited, joka investoi aktiivisesti Enterprise Capital Funds -rahastojenkin kohteena oleviin 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisiin pääomahankkeisiin, esitti seuraavat huomautukset:






  (a) | Tarjolla oleva pääoma 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisiin investointeihin on erittäin niukkaa kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaisia rahasummia tarvitsevat pienyritykset kärsivät vakavasta pääomavajeesta, ja jatkossa vaje kasvaa edelleen eikä suinkaan vähene. |
| --- | --- | --- |

73.

Stonesfield Capital Limited, joka investoi aktiivisesti Enterprise Capital Funds -rahastojenkin kohteena oleviin 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisiin pääomahankkeisiin, esitti seuraavat huomautukset:

(a)

Tarjolla oleva pääoma 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisiin investointeihin on erittäin niukkaa kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaisia rahasummia tarvitsevat pienyritykset kärsivät vakavasta pääomavajeesta, ja jatkossa vaje kasvaa edelleen eikä suinkaan vähene.

| (b) | British Venture Capital Association -yhdistyksen julkaiseman uusimman ”Report on Investment Activity 2003” -raportin mukaan alkuvaiheen yrityksiin tehdyt investointisummat ovat vähentyneet 32 prosenttia vuosien 2001 ja 2003 välillä. |
| --- | --- |

(b)

British Venture Capital Association -yhdistyksen julkaiseman uusimman ”Report on Investment Activity 2003” -raportin mukaan alkuvaiheen yrityksiin tehdyt investointisummat ovat vähentyneet 32 prosenttia vuosien 2001 ja 2003 välillä.

| (c) | Alkuvaiheen investointien tuotto on myös laskenut merkittävästi samalla kaudella. Sijoittajien alkuvaiheen investoinneista saama pitkän aikavälin kokonaistuotto vuodessa oli 14,1 prosenttia vuonna 2001, mutta enää 4,7 prosenttia vuonna 2003. |
| --- | --- |

(c)

Alkuvaiheen investointien tuotto on myös laskenut merkittävästi samalla kaudella. Sijoittajien alkuvaiheen investoinneista saama pitkän aikavälin kokonaistuotto vuodessa oli 14,1 prosenttia vuonna 2001, mutta enää 4,7 prosenttia vuonna 2003.

| (d) | Sekä investointien vähentyminen että tuloksen heikentyminen tällä kaudella ovat johtaneet siihen, että monet alkuvaiheen pääomasijoittajat ovat jättäytyneet pois markkinoilta. |
| --- | --- |

(d)

Sekä investointien vähentyminen että tuloksen heikentyminen tällä kaudella ovat johtaneet siihen, että monet alkuvaiheen pääomasijoittajat ovat jättäytyneet pois markkinoilta.

| (e) | Nämä markkinoilla tapahtuneet muutokset ovat näkyneet myös alkuvaiheen investointien keskimääräisessä koossa. Vuonna 2001 investoinnin keskimääräinen koko oli noin 1 miljoona Englannin puntaa (1,4 miljoonaa euroa). Summa on noussut 1,6 miljoonaan Englannin puntaan (2,3 miljoonaa euroa) vuonna 2003. |
| --- | --- |

(e)

Nämä markkinoilla tapahtuneet muutokset ovat näkyneet myös alkuvaiheen investointien keskimääräisessä koossa. Vuonna 2001 investoinnin keskimääräinen koko oli noin 1 miljoona Englannin puntaa (1,4 miljoonaa euroa). Summa on noussut 1,6 miljoonaan Englannin puntaan (2,3 miljoonaa euroa) vuonna 2003.

| (f) | Tämä osoittaa sen, että pääomamarkkinoilla toimivat sijoittajat investoivat suuria rahasummia pyrkiäkseen yleensä pienentämään riskiä, mistä syystä pääomasta on puutetta alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonaa euroa) suuruisten investointien osalta. |
| --- | --- |

(f)

Tämä osoittaa sen, että pääomamarkkinoilla toimivat sijoittajat investoivat suuria rahasummia pyrkiäkseen yleensä pienentämään riskiä, mistä syystä pääomasta on puutetta alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonaa euroa) suuruisten investointien osalta.

| (g) | Yrityksillä, jotka tarvitsevat 1–2 miljoonaa Englannin puntaa (1,4–2,9 miljoonaa euroa), on eniten vaikeuksia hankkia tarvittavaa rahoitusta. Tämä johtuu siitä, että alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinnit jäävät useimpien pääomasijoittajien mielenkiinnon ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(g)

Yrityksillä, jotka tarvitsevat 1–2 miljoonaa Englannin puntaa (1,4–2,9 miljoonaa euroa), on eniten vaikeuksia hankkia tarvittavaa rahoitusta. Tämä johtuu siitä, että alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinnit jäävät useimpien pääomasijoittajien mielenkiinnon ulkopuolelle.

| (h) | Alkuvaiheen yrityshankkeisiin investoidut summat ovat pudonneet 73 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2003. Vuonna 2001 alkuvaiheen pääomahankkeisiin investoitiin 1,4 miljardia Englannin puntaa (2 miljardia euroa), kun summa oli vuonna 2003 enää 369 miljoonaa Englannin puntaa (517 miljoonaa euroa). Vain 1 prosentti vuonna 2003 investoiduista 369 miljoonasta Englannin punnasta (517 miljoonasta eurosta) kohdistui alle 10 miljoonan Englannin punnan (14 miljoonan euron) suuruisiin investointeihin. |
| --- | --- |

(h)

Alkuvaiheen yrityshankkeisiin investoidut summat ovat pudonneet 73 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2003. Vuonna 2001 alkuvaiheen pääomahankkeisiin investoitiin 1,4 miljardia Englannin puntaa (2 miljardia euroa), kun summa oli vuonna 2003 enää 369 miljoonaa Englannin puntaa (517 miljoonaa euroa). Vain 1 prosentti vuonna 2003 investoiduista 369 miljoonasta Englannin punnasta (517 miljoonasta eurosta) kohdistui alle 10 miljoonan Englannin punnan (14 miljoonan euron) suuruisiin investointeihin.

| (i) | Pk-yritykset eivät voi perustellusti esittää yli 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) pääomavaatimuksia, koska niiden koko ja kehitysvaihe ovat sellaiset, etteivät ne ole riittävän tuotantokykyisiä, ja yrittäjälle aiheutuva laimennus olisi liian suuri. Tästä seuraa, että markkinoilla on merkittävä rahoitusaukko, joka on täytettävä, jos näiden pk-yritysten halutaan kasvavan menestyviksi suuremmiksi yrityksiksi. Suuruusluokaltaan 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisen rahoituksen saaminen on monille pienille yrityksille eloonjäämisen ja menestymisen ehto. |
| --- | --- |

(i)

Pk-yritykset eivät voi perustellusti esittää yli 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) pääomavaatimuksia, koska niiden koko ja kehitysvaihe ovat sellaiset, etteivät ne ole riittävän tuotantokykyisiä, ja yrittäjälle aiheutuva laimennus olisi liian suuri. Tästä seuraa, että markkinoilla on merkittävä rahoitusaukko, joka on täytettävä, jos näiden pk-yritysten halutaan kasvavan menestyviksi suuremmiksi yrityksiksi. Suuruusluokaltaan 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisen rahoituksen saaminen on monille pienille yrityksille eloonjäämisen ja menestymisen ehto.

| 74. | YFM Group esitti seuraavat huomautukset:






  (a) | Uusimmat British Venture Capital Association -yhdistyksen (BVCA) tilastot osoittavat, että BVCA:n jäsenet investoivat vuonna 2 003 724 miljoonaa Englannin puntaa (1 miljardi euroa) alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) suuruisina summina 1 015:een Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivaan yritykseen. |
| --- | --- | --- |

74.

YFM Group esitti seuraavat huomautukset:

(a)

Uusimmat British Venture Capital Association -yhdistyksen (BVCA) tilastot osoittavat, että BVCA:n jäsenet investoivat vuonna 2 003 724 miljoonaa Englannin puntaa (1 miljardi euroa) alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) suuruisina summina 1 015:een Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivaan yritykseen.

| (b) | Jos laskuista jätetään pois alle 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruiset investoinnit, kuva muuttuu täysin. Vuonna 2000 investoitiin 482 miljoonaa Englannin puntaa (675 miljoonaa euroa) 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisina summina 348 yritykseen. Vuonna 2003 investoitu summa oli pudonnut 286 miljoonaan Englannin puntaan (400 miljoonaan euroon) eli se oli laskenut 41 prosenttia vuoden 2 000 luvusta, ja investointeja sai enää 277 yritystä. |
| --- | --- |

(b)

Jos laskuista jätetään pois alle 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruiset investoinnit, kuva muuttuu täysin. Vuonna 2000 investoitiin 482 miljoonaa Englannin puntaa (675 miljoonaa euroa) 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisina summina 348 yritykseen. Vuonna 2003 investoitu summa oli pudonnut 286 miljoonaan Englannin puntaan (400 miljoonaan euroon) eli se oli laskenut 41 prosenttia vuoden 2 000 luvusta, ja investointeja sai enää 277 yritystä.

| (c) | Nämä luvut sisältävät management buy out -operaatiot (MBO), management buy in -operaatiot (MBI), myöhemmän vaiheen laajennukset, toissijaiset ostot ja operaatiot, joissa on kyse pankkilainan uudistamisesta. Jos nämä liiketoimet jätetään pois laskuista ja mukaan luetaan vain investoinnit perustamis- ja alkuvaiheen yrityksiin, investoidut rahasummat ovat entistäkin pienempiä ja investointeja saavat yritykset entistäkin harvempia. |
| --- | --- |

(c)

Nämä luvut sisältävät management buy out -operaatiot (MBO), management buy in -operaatiot (MBI), myöhemmän vaiheen laajennukset, toissijaiset ostot ja operaatiot, joissa on kyse pankkilainan uudistamisesta. Jos nämä liiketoimet jätetään pois laskuista ja mukaan luetaan vain investoinnit perustamis- ja alkuvaiheen yrityksiin, investoidut rahasummat ovat entistäkin pienempiä ja investointeja saavat yritykset entistäkin harvempia.

| (d) | Perustamis- ja alkuvaiheessa olevien yrityshankkeiden rahoitus, riippumatta investointien suuruudesta, laski 703 miljoonan Englannin punnan (984 miljoonan euron) kokonaismäärästä vuonna 2000 263 miljoonaan Englannin puntaan (368 miljoonaan euroon) vuonna 2003, eli lasku oli 63 prosenttia. |
| --- | --- |

(d)

Perustamis- ja alkuvaiheessa olevien yrityshankkeiden rahoitus, riippumatta investointien suuruudesta, laski 703 miljoonan Englannin punnan (984 miljoonan euron) kokonaismäärästä vuonna 2000 263 miljoonaan Englannin puntaan (368 miljoonaan euroon) vuonna 2003, eli lasku oli 63 prosenttia.

| (e) | Alle 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruisten investointien määrä ja liiketoimien arvo ovat kasvusuunnassa Euroopan komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toteuttamien toimien myötävaikutuksella. |
| --- | --- |

(e)

Alle 500 000 Englannin punnan (700 000 euron) suuruisten investointien määrä ja liiketoimien arvo ovat kasvusuunnassa Euroopan komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toteuttamien toimien myötävaikutuksella.

| (f) | Seuraavalla tasolla on kuitenkin rahoitusvaje johtuen Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusyritysten siirtymisestä kohti yhä laajempia liiketoimia. Tarjontapuolen rajoituksista on muodostumassa suuri ongelma. Yritykset, jotka ovat saaneet alle 500 000 Englannin punnan suuruisia investointeja (700 000 euroa) ja todennäköisesti tarvitsevat merkittävää jatkorahoitusta, eivät pystykään hankkimaan tarvitsemiaan summia, koska 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisista investoinneista on pulaa. |
| --- | --- |

(f)

Seuraavalla tasolla on kuitenkin rahoitusvaje johtuen Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusyritysten siirtymisestä kohti yhä laajempia liiketoimia. Tarjontapuolen rajoituksista on muodostumassa suuri ongelma. Yritykset, jotka ovat saaneet alle 500 000 Englannin punnan suuruisia investointeja (700 000 euroa) ja todennäköisesti tarvitsevat merkittävää jatkorahoitusta, eivät pystykään hankkimaan tarvitsemiaan summia, koska 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruisista investoinneista on pulaa.

| 75. | Close Venture Management Limited toi esiin seuraavia seikkoja:






  (a) | Vahvaa näyttöä on siitä, että pääomavaje, joka on kasvanut ajan mittaan, koskee nyt 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) investointeja. Pääomasijoittajat ovat ajan kuluessa ja hallinnoitavien varojen määrän kasvaessa jättäneet taakseen alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinnit. |
| --- | --- | --- |

75.

Close Venture Management Limited toi esiin seuraavia seikkoja:

(a)

Vahvaa näyttöä on siitä, että pääomavaje, joka on kasvanut ajan mittaan, koskee nyt 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) investointeja. Pääomasijoittajat ovat ajan kuluessa ja hallinnoitavien varojen määrän kasvaessa jättäneet taakseen alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinnit.

| (b) | Tämä on yleinen ja väistämätön kehityssuunta. Sijoitustenhoitajien päästyä menestyksen makuun he saavat enemmän rahaa ja voivat siten tehdä yhä suurempia investointeja. Koska pääomasijoitusalalla on luontaisia mittakaavaetuja, sijoitustenhoitajat pyrkivät pääsemään eroon pienemmistä investoinneista heti kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

(b)

Tämä on yleinen ja väistämätön kehityssuunta. Sijoitustenhoitajien päästyä menestyksen makuun he saavat enemmän rahaa ja voivat siten tehdä yhä suurempia investointeja. Koska pääomasijoitusalalla on luontaisia mittakaavaetuja, sijoitustenhoitajat pyrkivät pääsemään eroon pienemmistä investoinneista heti kun se on mahdollista.

| (c) | Tästä seuraa, että alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointeja tekeviä ammattilaissijoittajia tai institutionaalisia sijoittajia on Yhdistyneessä kuningaskunnassa erittäin vähän. Tällä hetkellä noin 60 prosenttia kaikista 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) investoinneista jää toteutumatta, koska riskipääoman tarjoajia ei ole. |
| --- | --- |

(c)

Tästä seuraa, että alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointeja tekeviä ammattilaissijoittajia tai institutionaalisia sijoittajia on Yhdistyneessä kuningaskunnassa erittäin vähän. Tällä hetkellä noin 60 prosenttia kaikista 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) investoinneista jää toteutumatta, koska riskipääoman tarjoajia ei ole.

| 76. | Enterprise Corporate Finance Limited epäonnistuu yhä useammin yrityksissään hankkia 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruista pääomarahoitusta asiakasyrityksilleen:






  (a) | Pääsyy ei ole investointimahdollisuuksien laadussa, vaan pääomarahoittajien haluttomuudessa tehdä pieniä investointeja kyseisiin yrityksiin. |
| --- | --- | --- |

76.

Enterprise Corporate Finance Limited epäonnistuu yhä useammin yrityksissään hankkia 500 000–2 000 000 Englannin punnan (700 000–2 900 000 euron) suuruista pääomarahoitusta asiakasyrityksilleen:

(a)

Pääsyy ei ole investointimahdollisuuksien laadussa, vaan pääomarahoittajien haluttomuudessa tehdä pieniä investointeja kyseisiin yrityksiin.

| (b) | Markkinoiden tilanne on heikentynyt merkittävästi viime vuosien aikana jopa siinä määrin, että alle 5 miljoonan Englannin punnan (7 miljoonan euron) liiketoimiin on hyvin pieni mahdollisuus saada rahoitusta, olipa sijoituskohde kuinka ansioitunut tahansa. |
| --- | --- |

(b)

Markkinoiden tilanne on heikentynyt merkittävästi viime vuosien aikana jopa siinä määrin, että alle 5 miljoonan Englannin punnan (7 miljoonan euron) liiketoimiin on hyvin pieni mahdollisuus saada rahoitusta, olipa sijoituskohde kuinka ansioitunut tahansa.

| (c) | Ongelma on huomattavasti pahempi yrityksissä, jotka pyrkivät saamaan 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) rahoituksen, johtuen etupäässä kohtuuttoman suurista kustannuksista ja tarvittavien kaupallisten taitojen puutteesta. Valtaosa pääomarahoituksesta kohdistuu suurempiin ja tuotantokykyisempiin yrityksiin, joilla on varallisuutta ja aiempaa näyttöä voiton tuottamisesta. |
| --- | --- |

(c)

Ongelma on huomattavasti pahempi yrityksissä, jotka pyrkivät saamaan 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) rahoituksen, johtuen etupäässä kohtuuttoman suurista kustannuksista ja tarvittavien kaupallisten taitojen puutteesta. Valtaosa pääomarahoituksesta kohdistuu suurempiin ja tuotantokykyisempiin yrityksiin, joilla on varallisuutta ja aiempaa näyttöä voiton tuottamisesta.

| 77. | 3i korosti huomautuksessaan seuraavia asioita:






  (a) | Riskipääomamarkkinat ovat parin kolmen viime vuoden aikana muuttuneet perinpohjaisesti, kun alkuvaiheen yritysten ja pienempien kasvuyritysten sijoitustuotot ovat laskeneet. |
| --- | --- | --- |

77.

3i korosti huomautuksessaan seuraavia asioita:

(a)

Riskipääomamarkkinat ovat parin kolmen viime vuoden aikana muuttuneet perinpohjaisesti, kun alkuvaiheen yritysten ja pienempien kasvuyritysten sijoitustuotot ovat laskeneet.

| (b) | Tämä, yhdistettynä koko alalla vallitsevaan suuntaukseen tehdä suurempia investointeja ja soveltaa yhä varovaisempia investointistrategioita, on johtanut siihen, että pienimpien investointien tarjonta markkinoilla on vähentynyt. |
| --- | --- |

(b)

Tämä, yhdistettynä koko alalla vallitsevaan suuntaukseen tehdä suurempia investointeja ja soveltaa yhä varovaisempia investointistrategioita, on johtanut siihen, että pienimpien investointien tarjonta markkinoilla on vähentynyt.

3i arvioi, että tämänhetkinen pääomavaje koskee 500 000–1 000 000 Englannin punnan (700 000–1 400 000 euron) investointien lisäksi jo peräti 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investointeja.

3i on vähentänyt merkittävästi omia investointejaan tähän markkinasegmenttiin. Se sijoitti vuonna 2001 noin 1,1 miljardia euroa alkuvaiheen riskipääomainvestointeihin Euroopassa, mutta vastaaviin yrityksiin tehtyjen investointien määrä on vähentynyt huomattavasti, eikä 3i sijoittanut tähän markkinasegmenttiin vuonna 2004 enää kuin noin 150 miljoonaa euroa.

| 78. | Cavendish Asset Management Limited yhtyy kappaleessa 68 esitettyihin Institute of Chartered Accountants in England and Wales -instituutin huomautuksiin. |
| --- | --- |

78.

Cavendish Asset Management Limited yhtyy kappaleessa 68 esitettyihin Institute of Chartered Accountants in England and Wales -instituutin huomautuksiin.

V.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET

| 79. | Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset, jotka koskevat komission päätöstä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen menettely sekä asianomaisten esittämiä näkökohtia, esitetään tiivistettynä kappaleissa 80–96. |
| --- | --- |

79.

Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset, jotka koskevat komission päätöstä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen menettely sekä asianomaisten esittämiä näkökohtia, esitetään tiivistettynä kappaleissa 80–96.

| 80. | Vaikka velkarahoituksen saantimahdollisuudet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat parantuneet useimpien yritysten osalta 1990-luvun puolivälin jälkeen, huomattavalla osalla hyvät kasvunäkymät omaavia pienyrityksiä on edelleen vaikeuksia hankkia osakepääomaa. |
| --- | --- |

80.

Vaikka velkarahoituksen saantimahdollisuudet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat parantuneet useimpien yritysten osalta 1990-luvun puolivälin jälkeen, huomattavalla osalla hyvät kasvunäkymät omaavia pienyrityksiä on edelleen vaikeuksia hankkia osakepääomaa.

| 81. | Osakepääoma soveltuu alkuvaiheessa oleville yrityksille, jotka eivät vielä tuota riittävää tulovirtaa velkojen korkomaksujen hoitamiseksi. Se soveltuu myös yrityksille, jotka kehittelevät uusia tekniikoita, tuotteita tai markkinoita, joilla on valmiudet saavuttaa hyvät kasvuluvut, mutta joihin liittyy myös merkittävä epäonnistumisen riski. |
| --- | --- |

81.

Osakepääoma soveltuu alkuvaiheessa oleville yrityksille, jotka eivät vielä tuota riittävää tulovirtaa velkojen korkomaksujen hoitamiseksi. Se soveltuu myös yrityksille, jotka kehittelevät uusia tekniikoita, tuotteita tai markkinoita, joilla on valmiudet saavuttaa hyvät kasvuluvut, mutta joihin liittyy myös merkittävä epäonnistumisen riski.

| 82. | Pienyritysten kasvupääoman saantia koskeva julkinen kuuleminen, BVCA:n kokoamat tiedot ja akateemiset tutkimukset kertovat kaikki siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on pääomavaje, joka koskee 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruista osakepääomaa tavoittelevia yrityksiä. |
| --- | --- |

82.

Pienyritysten kasvupääoman saantia koskeva julkinen kuuleminen, BVCA:n kokoamat tiedot ja akateemiset tutkimukset kertovat kaikki siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on pääomavaje, joka koskee 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruista osakepääomaa tavoittelevia yrityksiä.

| 83. | Pääomavaje on viime vuosina ja erityisesti vuodesta 1999 lähtien laajentunut koskemaan yhä suurempia summia yksityisten pääomasijoittajien siirtyessä tekemään yhä suurempia investointeja. Investointien keskimääräinen koko on noussut huomattavasti, kun riskipääomayritykset pyrkivät yhä laajemmassa määrin hyötymään mittakaavaeduista. |
| --- | --- |

83.

Pääomavaje on viime vuosina ja erityisesti vuodesta 1999 lähtien laajentunut koskemaan yhä suurempia summia yksityisten pääomasijoittajien siirtyessä tekemään yhä suurempia investointeja. Investointien keskimääräinen koko on noussut huomattavasti, kun riskipääomayritykset pyrkivät yhä laajemmassa määrin hyötymään mittakaavaeduista.

| 84. | Pääomavaje on viime vuosien aikana kohdistunut erityisesti alkuvaiheessa oleviin pk-yrityksiin johtuen selvästä muutoksesta pääomasijoittajien tekemien investointien tyypeissä. Pääomainvestointeja tehdään todistetusti pidemmälle ehtineisiin yrityksiin, management buy out -operaatioihin (MBO) ja management buy in -operaatioihin (MBI). |
| --- | --- |

84.

Pääomavaje on viime vuosien aikana kohdistunut erityisesti alkuvaiheessa oleviin pk-yrityksiin johtuen selvästä muutoksesta pääomasijoittajien tekemien investointien tyypeissä. Pääomainvestointeja tehdään todistetusti pidemmälle ehtineisiin yrityksiin, management buy out -operaatioihin (MBO) ja management buy in -operaatioihin (MBI).

| 85. | Uusimmat saatavilla olevat vuotta 2003 koskevat BVCA:n tiedot osoittavat, että myöhemmän vaiheen investoinnit ja erityisesti suuret buy out-operaatiot ovat edelleen ensisijaisia. Alkuvaiheen investointien osuus oli vain 6,5 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyistä pääomainvestoinneista vuonna 2003, eli alle 0,02 prosenttia BKT:stä. Tämä poikkeaa selvästi vuosina 1998–2001 tehtyjen alkuvaiheen investointien osuudesta, joka oli keskimäärin 0,05 prosenttia BKT:stä. |
| --- | --- |

85.

Uusimmat saatavilla olevat vuotta 2003 koskevat BVCA:n tiedot osoittavat, että myöhemmän vaiheen investoinnit ja erityisesti suuret buy out-operaatiot ovat edelleen ensisijaisia. Alkuvaiheen investointien osuus oli vain 6,5 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyistä pääomainvestoinneista vuonna 2003, eli alle 0,02 prosenttia BKT:stä. Tämä poikkeaa selvästi vuosina 1998–2001 tehtyjen alkuvaiheen investointien osuudesta, joka oli keskimäärin 0,05 prosenttia BKT:stä.

| 86. | Hiljattain hankitun pääomarahoituksen todennäköinen käyttötarkoitus on yhä useammin asemansa jo vakiinnuttaneeseen yritykseen tehtävä suuri investointi. Uusimmat BVCA:n tiedot osoittavat, että vain 4 prosenttia hankituista varoista suuntautuu todennäköisesti alkuvaiheen investointeihin, 3 prosenttia laajennusinvestointeihin ja 1 prosentti MBO-operaatioihin, joiden suuruus on alle 10 miljoonaa Englannin puntaa. Odotusten mukaan vain 3 prosenttia hankituista varoista käytetään alkuvaiheen investointeihin ja teknologisiin laajennuksiin, kun osuus oli 5 prosenttia vuonna 2002. |
| --- | --- |

86.

Hiljattain hankitun pääomarahoituksen todennäköinen käyttötarkoitus on yhä useammin asemansa jo vakiinnuttaneeseen yritykseen tehtävä suuri investointi. Uusimmat BVCA:n tiedot osoittavat, että vain 4 prosenttia hankituista varoista suuntautuu todennäköisesti alkuvaiheen investointeihin, 3 prosenttia laajennusinvestointeihin ja 1 prosentti MBO-operaatioihin, joiden suuruus on alle 10 miljoonaa Englannin puntaa. Odotusten mukaan vain 3 prosenttia hankituista varoista käytetään alkuvaiheen investointeihin ja teknologisiin laajennuksiin, kun osuus oli 5 prosenttia vuonna 2002.

| 87. | Lisäksi tiedot osoittavat, että 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) investoinneista vain joka neljäs on yritykseen tehty ensimmäinen ja yksittäinen investointi. Vuosina 2000–2002 tehdyistä noin 1 000:sta alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinnista yli 70 prosenttia oli jatkoinvestointeja. |
| --- | --- |

87.

Lisäksi tiedot osoittavat, että 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) investoinneista vain joka neljäs on yritykseen tehty ensimmäinen ja yksittäinen investointi. Vuosina 2000–2002 tehdyistä noin 1 000:sta alle 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinnista yli 70 prosenttia oli jatkoinvestointeja.

| 88. | Pääomasijoittajien siirtyessä tekemään yhä suurempia investointeja markkinoiden alimmille tasoille ei näytä ilmaantuvan uusia pääomasijoitusyrityksiä. Maineen merkitys pääomasijoitusalalla on huomattava este mahdollisten uusien pääomamarkkinoista kilpailevien sijoituksenhoitajien tulolle. Tästä suuntauksesta seuraa, että pääomavajeesta kärsivällä markkinasegmentillä on yhä suurempi pula pätevistä ja kokeneista toimijoista, ja puutetta on yhä vaikeampi paikata ajan kuluessa, kun taitavat varainhoitajat hankkivat suurempia rahoituseriä ja tekevät siten suurempia investointeja. Menestyvien pienemmän mittakaavan ja alkuvaiheen investointien tekemiseen tarvitaan taitoa, joten pätevien uusien markkinatulokkaiden virta on edellytys dynaamisille alkuvaiheen markkinoille. |
| --- | --- |

88.

Pääomasijoittajien siirtyessä tekemään yhä suurempia investointeja markkinoiden alimmille tasoille ei näytä ilmaantuvan uusia pääomasijoitusyrityksiä. Maineen merkitys pääomasijoitusalalla on huomattava este mahdollisten uusien pääomamarkkinoista kilpailevien sijoituksenhoitajien tulolle. Tästä suuntauksesta seuraa, että pääomavajeesta kärsivällä markkinasegmentillä on yhä suurempi pula pätevistä ja kokeneista toimijoista, ja puutetta on yhä vaikeampi paikata ajan kuluessa, kun taitavat varainhoitajat hankkivat suurempia rahoituseriä ja tekevät siten suurempia investointeja. Menestyvien pienemmän mittakaavan ja alkuvaiheen investointien tekemiseen tarvitaan taitoa, joten pätevien uusien markkinatulokkaiden virta on edellytys dynaamisille alkuvaiheen markkinoille.

| 89. | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kaikki vastaajat näyttävät olevan täysin yksimielisiä siitä, että riskipääomamarkkinoiden toiminnassa on puute, jonka vuoksi hyvät kasvunäkymät omaavien pk-yritysten on vaikea saada rahoitusta. Kaikissa asianomaisten huomautuksissa on yhdytty Yhdistyneen kuningaskunnan näkemykseen, jonka mukaan markkinat ovat muuttuneet ja pääomavaje koskee nyt tiedonannossa esitettyjä rajoja suurempiakin summia. |
| --- | --- |

89.

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kaikki vastaajat näyttävät olevan täysin yksimielisiä siitä, että riskipääomamarkkinoiden toiminnassa on puute, jonka vuoksi hyvät kasvunäkymät omaavien pk-yritysten on vaikea saada rahoitusta. Kaikissa asianomaisten huomautuksissa on yhdytty Yhdistyneen kuningaskunnan näkemykseen, jonka mukaan markkinat ovat muuttuneet ja pääomavaje koskee nyt tiedonannossa esitettyjä rajoja suurempiakin summia.

| 90. | Yhdistynyt kuningaskunta on pyrkinyt osoittamaan, että alle 2 000 000 Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinneista on pulaa. Osa vastaajista pitää tätä vaatimattomana arviona ja katsoo, että vajaus koskee investointeja jopa 5 miljoonaan Englannin puntaan (7 miljoonaan euroon) asti. Yhdistynyt kuningaskunta kuitenkin katsoo, että 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) luvun tueksi voidaan esittää vahvimmat todisteet. |
| --- | --- |

90.

Yhdistynyt kuningaskunta on pyrkinyt osoittamaan, että alle 2 000 000 Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) investoinneista on pulaa. Osa vastaajista pitää tätä vaatimattomana arviona ja katsoo, että vajaus koskee investointeja jopa 5 miljoonaan Englannin puntaan (7 miljoonaan euroon) asti. Yhdistynyt kuningaskunta kuitenkin katsoo, että 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) luvun tueksi voidaan esittää vahvimmat todisteet.

| 91. | Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomasektorilla toimivien yritysten vastaukset ovat yhteneviä sen omien yksityiskohtaisten kuulemisten tulosten kanssa. Kaikki vastaajat ovat havainneet riskipääomarahoitusvajeen, joka kohdistuu 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) tasoon tai sen yläpuolellekin. Näillä vastaajilla on käytännön kokemusta kyseisistä markkinoista ja he ovat tutkineet niitä kaupallisesta näkökulmasta. Heidän kokemuksensa tukevat Yhdistyneen kuningaskunnan omia tutkimuksia, joissa todetaan, että tällä alalla toimivat rahastot eivät onnistu houkuttelemaan yksityisiä sijoittajia riskioletusten ja pienistä investoinneista koituvien lisäkustannusten vuoksi. Yhdistynyt kuningaskunta on siten vakuuttunut siitä, että Enterprise Capital Funds -ohjelma ei syrjäytä yksityistä tarjontaa kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

91.

Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomasektorilla toimivien yritysten vastaukset ovat yhteneviä sen omien yksityiskohtaisten kuulemisten tulosten kanssa. Kaikki vastaajat ovat havainneet riskipääomarahoitusvajeen, joka kohdistuu 2 miljoonan Englannin punnan (2,9 miljoonan euron) tasoon tai sen yläpuolellekin. Näillä vastaajilla on käytännön kokemusta kyseisistä markkinoista ja he ovat tutkineet niitä kaupallisesta näkökulmasta. Heidän kokemuksensa tukevat Yhdistyneen kuningaskunnan omia tutkimuksia, joissa todetaan, että tällä alalla toimivat rahastot eivät onnistu houkuttelemaan yksityisiä sijoittajia riskioletusten ja pienistä investoinneista koituvien lisäkustannusten vuoksi. Yhdistynyt kuningaskunta on siten vakuuttunut siitä, että Enterprise Capital Funds -ohjelma ei syrjäytä yksityistä tarjontaa kyseisillä markkinoilla.

| 92. | Yhdistynyt kuningaskunta on tyytyväinen myös ECF-mallin käytännön suunnittelun tukitasoon. Yhdistynyt kuningaskunta pitää tervetulleena vastaajien yksimielisyyttä siitä, että ehdotettu rahastorakenne ei aiheuta kilpailun vääristymistä ja että kannustin rohkaisee tekemään perusteltuja kaupallisia sijoituspäätöksiä. Tärkein tekijä asiassa on se, että ehdotetut ECF-rahastot eivät tarjoa yksityisille sijoittajille minkäänlaista tappiosuojaa. Tästä syystä niiden on valittava hyviä varainhoitajia, jotka investoivat varat parhaalla mahdollisella tavalla. Jos ECF-rahasto ei tuota voittoa, yksityinen sijoittaja menettää rahansa. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tämä on tehokkaampi kaupallinen kannustin kuin vaihtoehtoinen malli, jossa julkisen investoinnin osuus on pienempi, mutta jossa julkiset varat altistuvat suuremmalle riskille kuin yksityiset sijoitukset, jolloin yksityiset sijoittajat voivat saada rahansa takaisin, jos rahasto tuottaa tappiota. |
| --- | --- |

92.

Yhdistynyt kuningaskunta on tyytyväinen myös ECF-mallin käytännön suunnittelun tukitasoon. Yhdistynyt kuningaskunta pitää tervetulleena vastaajien yksimielisyyttä siitä, että ehdotettu rahastorakenne ei aiheuta kilpailun vääristymistä ja että kannustin rohkaisee tekemään perusteltuja kaupallisia sijoituspäätöksiä. Tärkein tekijä asiassa on se, että ehdotetut ECF-rahastot eivät tarjoa yksityisille sijoittajille minkäänlaista tappiosuojaa. Tästä syystä niiden on valittava hyviä varainhoitajia, jotka investoivat varat parhaalla mahdollisella tavalla. Jos ECF-rahasto ei tuota voittoa, yksityinen sijoittaja menettää rahansa. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tämä on tehokkaampi kaupallinen kannustin kuin vaihtoehtoinen malli, jossa julkisen investoinnin osuus on pienempi, mutta jossa julkiset varat altistuvat suuremmalle riskille kuin yksityiset sijoitukset, jolloin yksityiset sijoittajat voivat saada rahansa takaisin, jos rahasto tuottaa tappiota.

| 93. | Yhdistynyt kuningaskunta sisällyttää kilpailulle avoimeen tarjousprosessiin kunkin rahaston rakenteen keskeiset piirteet ja maksaa näin vain varojen hallinnointikuluihin ja valvontaan tarvittavan vähimmäismäärän. Tarjousprosessissa asetetaan joitakin vähimmäisvaatimuksia, kuten tasavertainen (pari passu) tappioasema ja julkisen rahoituksen ensisijaisen korvaamisen periaate, mutta siinä annetaan hakijoille joustavat mahdollisuudet esittää vaihtoehtoisia ratkaisuja, jos ne ovat edullisempia julkiselle sektorille. Näin avataan mahdollisuus siihen, että yksityiset sijoittajat voivat altistua suuremmalle riskille kuin julkinen sektori tai että tarvitaan kaavailtua vähemmän vipuvaikutustukea, jos tarjouksentekijä pystyy osoittamaan, että se olisi houkutteleva vaihtoehto rahaston sijoittajille. |
| --- | --- |

93.

Yhdistynyt kuningaskunta sisällyttää kilpailulle avoimeen tarjousprosessiin kunkin rahaston rakenteen keskeiset piirteet ja maksaa näin vain varojen hallinnointikuluihin ja valvontaan tarvittavan vähimmäismäärän. Tarjousprosessissa asetetaan joitakin vähimmäisvaatimuksia, kuten tasavertainen (pari passu) tappioasema ja julkisen rahoituksen ensisijaisen korvaamisen periaate, mutta siinä annetaan hakijoille joustavat mahdollisuudet esittää vaihtoehtoisia ratkaisuja, jos ne ovat edullisempia julkiselle sektorille. Näin avataan mahdollisuus siihen, että yksityiset sijoittajat voivat altistua suuremmalle riskille kuin julkinen sektori tai että tarvitaan kaavailtua vähemmän vipuvaikutustukea, jos tarjouksentekijä pystyy osoittamaan, että se olisi houkutteleva vaihtoehto rahaston sijoittajille.

| 94. | Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa myös, että muiden jäsenvaltioiden vastauksista nousi esiin halu saattaa nykyinen tiedonanto ajan tasalle. Euroopan unionin riskipääomamarkkinat ovat muuttuneet merkittävästi tiedonannon julkaisemisen eli vuoden 2001 jälkeen. Yhdistynyt kuningaskunta yhtyykin näkemykseen, että tiedonantoon on tehtävä perinpohjaisia muutoksia, kun sitä tarkistetaan vuonna 2006. Tarkistuksessa on käsiteltävä lähes varmasti muitakin osa-alueita kuin rahoituserien kokoa, kuten julkisen rahoituksen määrän nostamista yksityisen sektorin riskin vastapainoksi ja ryhmäpoikkeuksien kaltaisten välineiden laajempaa käyttöä. |
| --- | --- |

94.

Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa myös, että muiden jäsenvaltioiden vastauksista nousi esiin halu saattaa nykyinen tiedonanto ajan tasalle. Euroopan unionin riskipääomamarkkinat ovat muuttuneet merkittävästi tiedonannon julkaisemisen eli vuoden 2001 jälkeen. Yhdistynyt kuningaskunta yhtyykin näkemykseen, että tiedonantoon on tehtävä perinpohjaisia muutoksia, kun sitä tarkistetaan vuonna 2006. Tarkistuksessa on käsiteltävä lähes varmasti muitakin osa-alueita kuin rahoituserien kokoa, kuten julkisen rahoituksen määrän nostamista yksityisen sektorin riskin vastapainoksi ja ryhmäpoikkeuksien kaltaisten välineiden laajempaa käyttöä.

| 95. | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että ECF-ohjelma auttaa merkittävästi kitkemään innovaatiota ja yrittäjyyttä huomattavasti haittaavia esteitä ja lähestymään Lissabonissa ja yrittäjyyden edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettuja tavoitteita. ECF-ohjelma auttaa myös noudattamaan Kokin raportin suosituksia, joiden mukaan pk-yritysten rahoitus Euroopassa perustuu tällä hetkellä liiaksi lainoihin ja joissa vaaditaan siten riskipääoman laajempaa käyttöä. |
| --- | --- |

95.

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että ECF-ohjelma auttaa merkittävästi kitkemään innovaatiota ja yrittäjyyttä huomattavasti haittaavia esteitä ja lähestymään Lissabonissa ja yrittäjyyden edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettuja tavoitteita. ECF-ohjelma auttaa myös noudattamaan Kokin raportin suosituksia, joiden mukaan pk-yritysten rahoitus Euroopassa perustuu tällä hetkellä liiaksi lainoihin ja joissa vaaditaan siten riskipääoman laajempaa käyttöä.

| 96. | Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että sekä julkisen että yksityisen sektorin ja muiden jäsenvaltioiden ja riskipääomamarkkinoilla toimivien tahojen tuki on selvä merkki ECF-rahastojen tyyppisen investointivälineen tarpeesta. |
| --- | --- |

96.

Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että sekä julkisen että yksityisen sektorin ja muiden jäsenvaltioiden ja riskipääomamarkkinoilla toimivien tahojen tuki on selvä merkki ECF-rahastojen tyyppisen investointivälineen tarpeesta.

VI.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| 97. | Komissio on tutkinut tukiohjelman EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan ja erityisesti antamansa valtiontukea ja riskipääomaa koskevan tiedonannon (9) perusteella. Seuraavassa esitetään yhteenveto arvion tuloksista. |
| --- | --- |

97.

Komissio on tutkinut tukiohjelman EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan ja erityisesti antamansa valtiontukea ja riskipääomaa koskevan tiedonannon (9) perusteella. Seuraavassa esitetään yhteenveto arvion tuloksista.

VI.1.   Sääntöjenmukaisuus

| 98. | Ilmoittamalla toimenpiteen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat täyttäneet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaiset velvollisuutensa. |
| --- | --- |

98.

Ilmoittamalla toimenpiteen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat täyttäneet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaiset velvollisuutensa.

VI.2.   Valtiontuen olemassaolo

| 99. | Tiedonannossa esitettyjen säännösten mukaan valtiontuen voimassaolon arvioinnissa on otettava huomioon se, että toimenpiteestä voidaan myöntää tukea vähintään kolmella eri tasolla:






  (a) | tuki sijoittajille, |
| --- | --- | --- |

99.

Tiedonannossa esitettyjen säännösten mukaan valtiontuen voimassaolon arvioinnissa on otettava huomioon se, että toimenpiteestä voidaan myöntää tukea vähintään kolmella eri tasolla:

(a)

tuki sijoittajille,

| (b) | tuki rahastolle tai välineelle, jonka kautta toimenpide toteutetaan, |
| --- | --- |

(b)

tuki rahastolle tai välineelle, jonka kautta toimenpide toteutetaan,

| (c) | tuki yrityksille, joihin investoidaan. |
| --- | --- |

(c)

tuki yrityksille, joihin investoidaan.

| 100. | Komissio katsoo, että sijoittajien tasolla on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta. Valtion varojen käyttö käy ilmi siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät Enterprise Capital Funds -rahastoille julkisen vipuvaikutustuen. Enterprise Capital Funds -rahastojen yksityiset sijoittajat, jotka saattavat olla EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettuja yrityksiä, voivat saada enemmän voittoa kuin julkinen sektori ja niitä voidaan siten suosia. Vaikka yksittäisten henkilöiden tai organisaatioiden rahastoon tekemiä sijoituksia ei olekaan rajoitettu, rahaston rajallinen koko ei toisaalta takaa sitä, että kaikki potentiaaliset sijoitukset hyväksytään. Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteessä on kyse valikoivuudesta. Tukiohjelma vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska pääomasijoittamisessa käydään laajaa jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

100.

Komissio katsoo, että sijoittajien tasolla on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta. Valtion varojen käyttö käy ilmi siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät Enterprise Capital Funds -rahastoille julkisen vipuvaikutustuen. Enterprise Capital Funds -rahastojen yksityiset sijoittajat, jotka saattavat olla EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettuja yrityksiä, voivat saada enemmän voittoa kuin julkinen sektori ja niitä voidaan siten suosia. Vaikka yksittäisten henkilöiden tai organisaatioiden rahastoon tekemiä sijoituksia ei olekaan rajoitettu, rahaston rajallinen koko ei toisaalta takaa sitä, että kaikki potentiaaliset sijoitukset hyväksytään. Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteessä on kyse valikoivuudesta. Tukiohjelma vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska pääomasijoittamisessa käydään laajaa jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| 101. | Rahastojen tasolla komissio yleensä katsoo, että rahasto ei ole varsinainen tuensaaja, vaan väline, jolla tuki siirretään sijoittajille ja/tai yrityksille, joihin sijoitetaan. Rahasto voi kuitenkin tietyissä tapauksissa, etenkin silloin, kun toimenpiteisiin sisältyy pääomansiirtoja useita eri sijoittajia käsittävien rahastojen hyväksi, olla luonteeltaan verrattavissa itsenäisen yritykseen. Käsiteltävänä olevassa ohjelmassa Enterprise Capital Funds -rahastot perustetaan varta vasten eikä niillä ole oikeutta harjoittaa muuta toimintaa kuin tukiohjelmassa kaavailtuja toimintoja. Komissio ei siksi katso Enterprise Capital Funds -rahastojen olevan erillisiä tuen saajia. Tämä periaate vastaa asioissa Viridian Growth Fund
   (10), Hiilialueiden yritysrahasto (11) ja Community Development Venture Fund -riskipääomarahasto (12). tehtyjä komission päätöksiä. |
| --- | --- |

101.

Rahastojen tasolla komissio yleensä katsoo, että rahasto ei ole varsinainen tuensaaja, vaan väline, jolla tuki siirretään sijoittajille ja/tai yrityksille, joihin sijoitetaan. Rahasto voi kuitenkin tietyissä tapauksissa, etenkin silloin, kun toimenpiteisiin sisältyy pääomansiirtoja useita eri sijoittajia käsittävien rahastojen hyväksi, olla luonteeltaan verrattavissa itsenäisen yritykseen. Käsiteltävänä olevassa ohjelmassa Enterprise Capital Funds -rahastot perustetaan varta vasten eikä niillä ole oikeutta harjoittaa muuta toimintaa kuin tukiohjelmassa kaavailtuja toimintoja. Komissio ei siksi katso Enterprise Capital Funds -rahastojen olevan erillisiä tuen saajia. Tämä periaate vastaa asioissa Viridian Growth Fund
   (10), Hiilialueiden yritysrahasto (11) ja Community Development Venture Fund -riskipääomarahasto (12). tehtyjä komission päätöksiä.

| 102. | Sijoitusten kohteena olevien yritysten tasolla komissio katsoo, että kyse on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta. Tukiohjelmaan liittyy valtionvaroja, sillä rahaston tukitoimenpiteen kohteena oleviin pk-yrityksiin tekemiin sijoituksiin sisältyy julkista rahoitusta. Toimenpide vääristää kilpailua, koska sillä suositaan tukitoimenpiteen kohteena olevia pk-yrityksiä, jotka eivät voisi muutoin saada riskipääomarahoitusta samoin edellytyksin ja yhtä paljon. Toimenpide on valikoiva, sillä se kohdistuu tiettyihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiviin pk-yrityksiin. Toimenpide saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä on mahdollista, että sen kohteena olevat pk-yritykset ovat nyt tai tulevaisuudessa mukana yhteisön sisäisessä kaupassa. |
| --- | --- |

102.

Sijoitusten kohteena olevien yritysten tasolla komissio katsoo, että kyse on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta. Tukiohjelmaan liittyy valtionvaroja, sillä rahaston tukitoimenpiteen kohteena oleviin pk-yrityksiin tekemiin sijoituksiin sisältyy julkista rahoitusta. Toimenpide vääristää kilpailua, koska sillä suositaan tukitoimenpiteen kohteena olevia pk-yrityksiä, jotka eivät voisi muutoin saada riskipääomarahoitusta samoin edellytyksin ja yhtä paljon. Toimenpide on valikoiva, sillä se kohdistuu tiettyihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiviin pk-yrityksiin. Toimenpide saattaa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä on mahdollista, että sen kohteena olevat pk-yritykset ovat nyt tai tulevaisuudessa mukana yhteisön sisäisessä kaupassa.

| 103. | Komissio katsoo näin ollen, että kyse on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta sijoittajien tasolla ja tuensaajina olevien pk-yritysten tasolla. |
| --- | --- |

103.

Komissio katsoo näin ollen, että kyse on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta sijoittajien tasolla ja tuensaajina olevien pk-yritysten tasolla.

VI.3.   Markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä koskevat todisteet

| 104. | Tiedonannon säännösten mukaan komissio saattaa hyväksyä markkinoiden toiminnan riittämättömyyden ilman erillisiä todisteita, jos kokonaan tai osittain valtiontuella rahoitettavina riskipääomatoimenpiteinä yritykselle myönnettävä rahoituserä on suuruudeltaan enintään 500 000 euroa tuen ulkopuolella olevalla alueella, 750 000 euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisella tukialueella tai 1 miljoona euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaisella tukialueella. |
| --- | --- |

104.

Tiedonannon säännösten mukaan komissio saattaa hyväksyä markkinoiden toiminnan riittämättömyyden ilman erillisiä todisteita, jos kokonaan tai osittain valtiontuella rahoitettavina riskipääomatoimenpiteinä yritykselle myönnettävä rahoituserä on suuruudeltaan enintään 500 000 euroa tuen ulkopuolella olevalla alueella, 750 000 euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisella tukialueella tai 1 miljoona euroa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan mukaisella tukialueella.

| 105. | Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottaman toimenpiteen nojalla on tarkoitus tehdä Yhdistyneen kuningaskunnan pk-yrityksiin riskipääomasijoituksia, joiden määrä vaihtelee 250 000:sta Englannin punnasta (357 000 euroa) 2 000 000 puntaan (2 900 000 euroa) yhdessä erässä. |
| --- | --- |

105.

Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottaman toimenpiteen nojalla on tarkoitus tehdä Yhdistyneen kuningaskunnan pk-yrityksiin riskipääomasijoituksia, joiden määrä vaihtelee 250 000:sta Englannin punnasta (357 000 euroa) 2 000 000 puntaan (2 900 000 euroa) yhdessä erässä.

| 106. | Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan vuosien ”2000–2006 Aluetukikartan” mukaan Yhdistynyt kuningaskunta koostuu alueista, jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan tai kyseisen artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisen tuen piiriin sekä alueista, jotka jäävät tukien ulkopuolelle (13). |
| --- | --- |

106.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan vuosien ”2000–2006 Aluetukikartan” mukaan Yhdistynyt kuningaskunta koostuu alueista, jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a) alakohdan tai kyseisen artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisen tuen piiriin sekä alueista, jotka jäävät tukien ulkopuolelle (13).

| 107. | Tiedonannon säännösten mukaisesti komissio on ilmoittanut Yhdistyneelle kuningaskunnalle, että koska käsiteltävänä olevan tukiohjelman mukaisesti ehdotetut riskipääomasijoitukset ylittävät edellä mainitut tiedonannossa asetetut enimmäismäärät, Yhdistyneen kuningaskunnan on esitettävä todisteet markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä. |
| --- | --- |

107.

Tiedonannon säännösten mukaisesti komissio on ilmoittanut Yhdistyneelle kuningaskunnalle, että koska käsiteltävänä olevan tukiohjelman mukaisesti ehdotetut riskipääomasijoitukset ylittävät edellä mainitut tiedonannossa asetetut enimmäismäärät, Yhdistyneen kuningaskunnan on esitettävä todisteet markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä.

| 108. | Yhdistyneen kuningaskunnan esittämät tiedot ja asianomaisten huomautukset, joiden mukaan markkinoiden toiminta on riittämätöntä 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruisten investointien osalta, esitetään tiivistettynä seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

108.

Yhdistyneen kuningaskunnan esittämät tiedot ja asianomaisten huomautukset, joiden mukaan markkinoiden toiminta on riittämätöntä 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruisten investointien osalta, esitetään tiivistettynä seuraavissa kappaleissa.

| 109. | Pk-yritysten tärkein yksittäinen ulkopuolisen rahoituksen lähde ovat pankkilainat, erityisesti tilinylitysmahdollisuudet ja kiinteäkorkoiset lainat, joiden yhteenlaskettu osuus on noin puolet kaikesta ulkopuolisesta rahoituksesta. (14) Pankkilaina on soveltuvin ratkaisu silloin, kun yritykset tuottavat riittävää kassavirtaa korkojen maksamiseen. Velkarahoituksen saantimahdollisuudet ovat parantuneet merkittävästi viimeisen vuosikymmenen aikana. Varsinaisia todisteita siitä, että yritysten olisi vaikea saada pankkirahoitusta, ei ole. Luotonantajat saattavat kuitenkin kohdata huomattavia epävarmuustekijöitä pyrkiessään arvioimaan yksittäisten yritysten tulevaisuudennäkymiä. Ne tukeutuvatkin usein vakuuksiin pk-yrityslainoja antaessaan, erityisesti jos luotonottajalla ei ole kokemusta liiketoiminnasta. Kaikki yrittäjät eivät pysty tarjoamaan sopivia vakuuksia. |
| --- | --- |

109.

Pk-yritysten tärkein yksittäinen ulkopuolisen rahoituksen lähde ovat pankkilainat, erityisesti tilinylitysmahdollisuudet ja kiinteäkorkoiset lainat, joiden yhteenlaskettu osuus on noin puolet kaikesta ulkopuolisesta rahoituksesta. (14) Pankkilaina on soveltuvin ratkaisu silloin, kun yritykset tuottavat riittävää kassavirtaa korkojen maksamiseen. Velkarahoituksen saantimahdollisuudet ovat parantuneet merkittävästi viimeisen vuosikymmenen aikana. Varsinaisia todisteita siitä, että yritysten olisi vaikea saada pankkirahoitusta, ei ole. Luotonantajat saattavat kuitenkin kohdata huomattavia epävarmuustekijöitä pyrkiessään arvioimaan yksittäisten yritysten tulevaisuudennäkymiä. Ne tukeutuvatkin usein vakuuksiin pk-yrityslainoja antaessaan, erityisesti jos luotonottajalla ei ole kokemusta liiketoiminnasta. Kaikki yrittäjät eivät pysty tarjoamaan sopivia vakuuksia.

| 110. | Velkamarkkinoilla esiintyvät puutteet johtuvat informaation epätasaisuudesta eli siitä, että luotonantaja saa vain osittaisia tietoja yrityksen kannattavuusnäkymistä. Epätasainen informaatio merkitsee sitä, että luotonantaja ei pysty arvioimaan tiettyyn pk-yritykseen liittyvän riskin suuruutta. Tästä syystä investointiehdotusten laatua on vaikea arvioida ja vielä vaikeampi on veloittaa korkoa, joka vastaa tarkasti riskin tasoa. Pankit perustavat yleensä luotonantopäätöksensä luottotietoihin, aiempaan pankkitilinhoitoon, hakijan yrityskokemukseen ja halukkuuteen sijoittaa omia varoja yritykseen sekä liiketoimintasuunnitelmaan pohjautuviin todisteisiin takaisinmaksuvalmiudesta. Yksittäisellä yrittäjällä ei kuitenkaan välttämättä ole aiempia kokemuksia tai omaa pääomaa yritykseen sijoitettavaksi. Tämän seurauksena luotonantajat pitävät tärkeänä yrittäjän halukkuutta antaa vakuuksia lainan takeeksi. Monet yritykset voivat saada velkarahoitusta sen ansiosta, että luotonantajat tukeutuvat vakuuksiin, mutta tämä lähestymistapa pk-yrityslainoihin voi aiheuttaa vaikeuksia sellaisille yrittäjille, joilla ei ole tarjota sopivia vakuuksia. |
| --- | --- |

110.

Velkamarkkinoilla esiintyvät puutteet johtuvat informaation epätasaisuudesta eli siitä, että luotonantaja saa vain osittaisia tietoja yrityksen kannattavuusnäkymistä. Epätasainen informaatio merkitsee sitä, että luotonantaja ei pysty arvioimaan tiettyyn pk-yritykseen liittyvän riskin suuruutta. Tästä syystä investointiehdotusten laatua on vaikea arvioida ja vielä vaikeampi on veloittaa korkoa, joka vastaa tarkasti riskin tasoa. Pankit perustavat yleensä luotonantopäätöksensä luottotietoihin, aiempaan pankkitilinhoitoon, hakijan yrityskokemukseen ja halukkuuteen sijoittaa omia varoja yritykseen sekä liiketoimintasuunnitelmaan pohjautuviin todisteisiin takaisinmaksuvalmiudesta. Yksittäisellä yrittäjällä ei kuitenkaan välttämättä ole aiempia kokemuksia tai omaa pääomaa yritykseen sijoitettavaksi. Tämän seurauksena luotonantajat pitävät tärkeänä yrittäjän halukkuutta antaa vakuuksia lainan takeeksi. Monet yritykset voivat saada velkarahoitusta sen ansiosta, että luotonantajat tukeutuvat vakuuksiin, mutta tämä lähestymistapa pk-yrityslainoihin voi aiheuttaa vaikeuksia sellaisille yrittäjille, joilla ei ole tarjota sopivia vakuuksia.

| 111. | Vaikka velka- ja omaisuusperusteinen rahoitus riittääkin kattamaan useimpien yritysten tarpeet, huomattava vähemmistö tarvitsisi sen sijaan osakepääomaa. Pääomasijoittajat tuovat pääomaa yrityksen osakkeiden vastineena ja saavat siten osan yrityksen tulevista voitoista. Tämä rahoitusmuoto on paras vaihtoehto silloin, kun yritys on alkuvaiheessa eikä tuota vielä riittävää tulovirtaa velan korkojen takaisinmaksuun, ja/tai kun yritys kehittelee uusia tekniikoita, tuotteita tai markkinoita, joihin liittyvät huomattavia kasvumahdollisuuksia, mutta myös merkittävä epäonnistumisen riski. |
| --- | --- |

111.

Vaikka velka- ja omaisuusperusteinen rahoitus riittääkin kattamaan useimpien yritysten tarpeet, huomattava vähemmistö tarvitsisi sen sijaan osakepääomaa. Pääomasijoittajat tuovat pääomaa yrityksen osakkeiden vastineena ja saavat siten osan yrityksen tulevista voitoista. Tämä rahoitusmuoto on paras vaihtoehto silloin, kun yritys on alkuvaiheessa eikä tuota vielä riittävää tulovirtaa velan korkojen takaisinmaksuun, ja/tai kun yritys kehittelee uusia tekniikoita, tuotteita tai markkinoita, joihin liittyvät huomattavia kasvumahdollisuuksia, mutta myös merkittävä epäonnistumisen riski.

| 112. | Pääomarahoituksen osuus pk-yritysten ulkopuolisesta rahoituksesta on vain 8 prosenttia, mutta tämä tilasto aliarvioi sen merkityksen nykyaikaisessa, yrittäjähenkisessä talouselämässä. Yritykset, jotka todennäköisimmin tarvitsevat pääomarahoitusta, ovat usein erittäin innovoivia, ja niillä on mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi tuottavuuden kasvuun. Riskipääomasijoittajat tarjoavat lisäksi joissakin tapauksissa rahoituksen lisäksi johdon tukea, neuvontaa ja muita asiantuntijapalveluita. |
| --- | --- |

112.

Pääomarahoituksen osuus pk-yritysten ulkopuolisesta rahoituksesta on vain 8 prosenttia, mutta tämä tilasto aliarvioi sen merkityksen nykyaikaisessa, yrittäjähenkisessä talouselämässä. Yritykset, jotka todennäköisimmin tarvitsevat pääomarahoitusta, ovat usein erittäin innovoivia, ja niillä on mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi tuottavuuden kasvuun. Riskipääomasijoittajat tarjoavat lisäksi joissakin tapauksissa rahoituksen lisäksi johdon tukea, neuvontaa ja muita asiantuntijapalveluita.

| 113. | Pääomarahoitus on tärkeä kasvutekijä yksittäisissä yrityksissä ja laajemmin koko talouselämässä, mutta vahvoja todisteita on siitä, että yksityisten pääomamarkkinoiden rakenteelliset piirteet ovat aiheuttaneet merkittävän ja yhä kasvavan, vaatimattomampaa kasvupääomarahoitusta tavoitteleviin yrityksiin kohdistuvan pääomavajeen. Nämä rakenteelliset syyt liittyvät sekä markkinoiden tarjonta- että kysyntäpuoleen. |
| --- | --- |

113.

Pääomarahoitus on tärkeä kasvutekijä yksittäisissä yrityksissä ja laajemmin koko talouselämässä, mutta vahvoja todisteita on siitä, että yksityisten pääomamarkkinoiden rakenteelliset piirteet ovat aiheuttaneet merkittävän ja yhä kasvavan, vaatimattomampaa kasvupääomarahoitusta tavoitteleviin yrityksiin kohdistuvan pääomavajeen. Nämä rakenteelliset syyt liittyvät sekä markkinoiden tarjonta- että kysyntäpuoleen.

| 114. | Velkamarkkinoiden yhteydessä esiin tuodut informaatio-ongelmat koskevat myös pääomamarkkinoita. Tarjontapuolella ongelmia aiheuttavat yleensä kolme asiaa: informaation vääristyminen, liiketoimien kustannukset sekä näkemys riskistä ja tuotosta. |
| --- | --- |

114.

Velkamarkkinoiden yhteydessä esiin tuodut informaatio-ongelmat koskevat myös pääomamarkkinoita. Tarjontapuolella ongelmia aiheuttavat yleensä kolme asiaa: informaation vääristyminen, liiketoimien kustannukset sekä näkemys riskistä ja tuotosta.

| 115. | ”Informaation vääristymisellä” tarkoitetaan sitä, että pääomasijoittajille voi koitua huomattavia kustannuksia soveltuvien investointitilaisuuksien kartoittamisesta. Informaatio-ongelmat ovat yleensä suurimpia pienten ja nuorten yritysten kohdalla ja erityisesti kun kyse on innovatiivisesta yrityksestä, joka pyrkii kehittelemään ennen kokeilemattomia tekniikoita, tuotteita ja markkinoita. Informaatiovaikeudet muodostavat merkittävän esteen pienemmille pääomainvestoinneille, koska investoinnin kustannukset eivät ole suhteutettuja investoinnin kokoon. Julkisilla osakemarkkinoilla noteerattuihin suuriin yrityksiin verrattuna investointeja tavoittelevia pieniä, noteeraamattomia yrityksiä koskeva tieto on paljon vähäisempää. Sijoittajille voi siksi aiheutua huomattavan suuret kustannukset sopivien tilaisuuksien etsimisestä. Lisäksi usein on vaikeaa arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Näin on erityisesti silloin, kun johtoryhmä, tuote tai teknologia on aivan uusi. Pääomasijoittajien on tutustuttava sijoituskohteisiin huolellisesti ennen kuin he voivat tehdä perusteltuja sijoitusvalintoja. Tiedonkeruukustannukset ovat samat riippumatta investoinnin koosta, ja pienemmissä investoinneissa ne voivat olla suhteettoman suuret verrattuna investoinnista saatavaan mahdolliseen taloudelliseen tuottoon. Lisäksi tiettyyn yritykseen investoineiden pääomasijoittajien on pystyttävä seuraamaan investointinsa tulosta. Usein he liittyvät sitä varten yrityksen johtokuntaan ja saattavat käyttää merkittävästi aikaa ja voimia johdon tukemiseen, erityisesti jos yrityksen johtoryhmä on suhteellisen kokematon. Tämä voi parantaa merkittävästi sijoituskohteena olevan yrityksen suoritusta, mutta nämäkään kustannukset eivät ole suhteutettuja investoinnin kokoon. |
| --- | --- |

115.

”Informaation vääristymisellä” tarkoitetaan sitä, että pääomasijoittajille voi koitua huomattavia kustannuksia soveltuvien investointitilaisuuksien kartoittamisesta. Informaatio-ongelmat ovat yleensä suurimpia pienten ja nuorten yritysten kohdalla ja erityisesti kun kyse on innovatiivisesta yrityksestä, joka pyrkii kehittelemään ennen kokeilemattomia tekniikoita, tuotteita ja markkinoita. Informaatiovaikeudet muodostavat merkittävän esteen pienemmille pääomainvestoinneille, koska investoinnin kustannukset eivät ole suhteutettuja investoinnin kokoon. Julkisilla osakemarkkinoilla noteerattuihin suuriin yrityksiin verrattuna investointeja tavoittelevia pieniä, noteeraamattomia yrityksiä koskeva tieto on paljon vähäisempää. Sijoittajille voi siksi aiheutua huomattavan suuret kustannukset sopivien tilaisuuksien etsimisestä. Lisäksi usein on vaikeaa arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Näin on erityisesti silloin, kun johtoryhmä, tuote tai teknologia on aivan uusi. Pääomasijoittajien on tutustuttava sijoituskohteisiin huolellisesti ennen kuin he voivat tehdä perusteltuja sijoitusvalintoja. Tiedonkeruukustannukset ovat samat riippumatta investoinnin koosta, ja pienemmissä investoinneissa ne voivat olla suhteettoman suuret verrattuna investoinnista saatavaan mahdolliseen taloudelliseen tuottoon. Lisäksi tiettyyn yritykseen investoineiden pääomasijoittajien on pystyttävä seuraamaan investointinsa tulosta. Usein he liittyvät sitä varten yrityksen johtokuntaan ja saattavat käyttää merkittävästi aikaa ja voimia johdon tukemiseen, erityisesti jos yrityksen johtoryhmä on suhteellisen kokematon. Tämä voi parantaa merkittävästi sijoituskohteena olevan yrityksen suoritusta, mutta nämäkään kustannukset eivät ole suhteutettuja investoinnin kokoon.

| 116. | Pääomainvestointiin, eli esimerkiksi investoinnin ehdoista neuvottelemiseen ja tarvittavien lakisääteisten sopimusten luomiseen (”liiketoimen kustannukset”) liittyy merkittäviä kiinteitä kustannuksia. Nämä liiketoimen kustannukset ovat muiden kiinteiden kustannusten tapaan epäedullisia pienten investointien yhteydessä. |
| --- | --- |

116.

Pääomainvestointiin, eli esimerkiksi investoinnin ehdoista neuvottelemiseen ja tarvittavien lakisääteisten sopimusten luomiseen (”liiketoimen kustannukset”) liittyy merkittäviä kiinteitä kustannuksia. Nämä liiketoimen kustannukset ovat muiden kiinteiden kustannusten tapaan epäedullisia pienten investointien yhteydessä.

| 117. | Investointipäätöksiin vaikuttaa näkemys riskistä ja todennäköisestä taloudellisesta tuotosta. Jos sijoittajilla on virheelliset odotukset, pääoman jako ei ole optimaalinen. |
| --- | --- |

117.

Investointipäätöksiin vaikuttaa näkemys riskistä ja todennäköisestä taloudellisesta tuotosta. Jos sijoittajilla on virheelliset odotukset, pääoman jako ei ole optimaalinen.

| 118. | Kysyntäpuolen rajoitukset haittaavat yhtä merkittävästi pääomarahoituksen kulkua sijoittajilta pk-yrityksiin. Tutkimuksissa on noussut esiin useita ongelmia, jotka estävät pienyrityksiä tavoittelemasta osakepääomaa. Pk-yritysten useimmin mainitsemia huolenaiheita ovat hallinnan menettäminen ja johdon vapauksien rajoittaminen, mutta yleisiä esteitä ovat myös pääomarahoituksen hankkimisen kustannukset ja ulkopuolisia rahoituslähteitä koskevan tiedon puute. Monet yrityksistä, jotka tavoittelevat aktiivisesti pääomainvestointeja, kärsivät myös investointivalmiuden puutteesta. Pk-yritykset eivät ehkä tunne ja ymmärrä riittävästi erilaisia tarjolla olevia riskirahoituksen muotoja ja sen saantimahdollisuuksia, ja niiden liiketoimintasuunnitelmat saattavat olla puutteellisia tai huonosti esitettyjä. Yrityksen riittämätön valmistelu ja suunnittelu karkottavat mahdollisia investoijia, etenkin koska informointi- ja tutustumiskustannuksia tarvitaan tällöin enemmän. |
| --- | --- |

118.

Kysyntäpuolen rajoitukset haittaavat yhtä merkittävästi pääomarahoituksen kulkua sijoittajilta pk-yrityksiin. Tutkimuksissa on noussut esiin useita ongelmia, jotka estävät pienyrityksiä tavoittelemasta osakepääomaa. Pk-yritysten useimmin mainitsemia huolenaiheita ovat hallinnan menettäminen ja johdon vapauksien rajoittaminen, mutta yleisiä esteitä ovat myös pääomarahoituksen hankkimisen kustannukset ja ulkopuolisia rahoituslähteitä koskevan tiedon puute. Monet yrityksistä, jotka tavoittelevat aktiivisesti pääomainvestointeja, kärsivät myös investointivalmiuden puutteesta. Pk-yritykset eivät ehkä tunne ja ymmärrä riittävästi erilaisia tarjolla olevia riskirahoituksen muotoja ja sen saantimahdollisuuksia, ja niiden liiketoimintasuunnitelmat saattavat olla puutteellisia tai huonosti esitettyjä. Yrityksen riittämätön valmistelu ja suunnittelu karkottavat mahdollisia investoijia, etenkin koska informointi- ja tutustumiskustannuksia tarvitaan tällöin enemmän.

| 119. | Pääomavajetta esiintyy, jos elinkelpoiset yritykset eivät pysty houkuttelemaan investointeja joko epävirallisilta sijoittajilta tai pääomasijoittajilta, jotka ovat pk-yritysten tärkeimpiä pääomarahoituksen lähteitä. Epävirallisilla sijoittajilla (nk. bisnesenkelit ja muuta epäviralliset sijoittajat) on käytettävissään rajallisesti varoja ja ne investoivat yleensä suhteellisen pieniä pääomasummia. Viralliset pääomasijoittajat sen sijaan käyttävät selvästi enemmän rahaa mahdollisten investointien arvioimiseen. Edellä mainituista rakenteellisista syistä johtuen kustannukset ovat usein kohtuuttomat, kun yritys tavoittelee vain pientä pääomarahoituserää. |
| --- | --- |

119.

Pääomavajetta esiintyy, jos elinkelpoiset yritykset eivät pysty houkuttelemaan investointeja joko epävirallisilta sijoittajilta tai pääomasijoittajilta, jotka ovat pk-yritysten tärkeimpiä pääomarahoituksen lähteitä. Epävirallisilla sijoittajilla (nk. bisnesenkelit ja muuta epäviralliset sijoittajat) on käytettävissään rajallisesti varoja ja ne investoivat yleensä suhteellisen pieniä pääomasummia. Viralliset pääomasijoittajat sen sijaan käyttävät selvästi enemmän rahaa mahdollisten investointien arvioimiseen. Edellä mainituista rakenteellisista syistä johtuen kustannukset ovat usein kohtuuttomat, kun yritys tavoittelee vain pientä pääomarahoituserää.

| 120. | Pääomavaje kohdistuu siten yrityksiin, jotka tavoittelevat useimpien epävirallisten sijoittajien käytettävissä olevia varoja suurempia summia, jotka kuitenkin ovat liian pieniä pääomasijoittajille. |
| --- | --- |

120.

Pääomavaje kohdistuu siten yrityksiin, jotka tavoittelevat useimpien epävirallisten sijoittajien käytettävissä olevia varoja suurempia summia, jotka kuitenkin ovat liian pieniä pääomasijoittajille.

| 121. | Uusimpien BVCA:n tietojen (15) mukaan suuret MBO-rahastot tuottivat hyvin vuonna 2003 ja pitkällä aikavälillä, kun taas alkuvaiheen investointien ja teknologiainvestointien keskimääräinen tuotto oli edelleen alhainen vuonna 2003. |
| --- | --- |

121.

Uusimpien BVCA:n tietojen (15) mukaan suuret MBO-rahastot tuottivat hyvin vuonna 2003 ja pitkällä aikavälillä, kun taas alkuvaiheen investointien ja teknologiainvestointien keskimääräinen tuotto oli edelleen alhainen vuonna 2003.

| 122. | Alkuvaiheessa oleviin yrityksiin tehdyt investoinnit tuottivat yleisesti ottaen keskimäärin -18,1 prosentin tuoton vuonna 2003 verrattuna keskimäärin -25,1 prosentin tuottoon kolmen vuoden ajanjaksolla ja keskimäärin -12,5 prosentin tuottoon viiden vuoden ajanjaksolla. |
| --- | --- |

122.

Alkuvaiheessa oleviin yrityksiin tehdyt investoinnit tuottivat yleisesti ottaen keskimäärin -18,1 prosentin tuoton vuonna 2003 verrattuna keskimäärin -25,1 prosentin tuottoon kolmen vuoden ajanjaksolla ja keskimäärin -12,5 prosentin tuottoon viiden vuoden ajanjaksolla.

| 123. | Kehitysvaiheen investointeihin erikoistuneiden rahastojen keskimääräinen tuotto oli -3,4 prosenttia vuonna 2003 verrattuna keskimäärin -8,2 prosentin tuottoon kolmen vuoden ajanjaksolla ja keskimäärin 2,7 prosentin tuottoon viiden vuoden ajanjaksolla. |
| --- | --- |

123.

Kehitysvaiheen investointeihin erikoistuneiden rahastojen keskimääräinen tuotto oli -3,4 prosenttia vuonna 2003 verrattuna keskimäärin -8,2 prosentin tuottoon kolmen vuoden ajanjaksolla ja keskimäärin 2,7 prosentin tuottoon viiden vuoden ajanjaksolla.

| 124. | MBO-operaatioihin (management buy out) keskittyvien rahastojen tulos oli samalla kaudella selvästi parempi. Keskikokoisten MBO-operaatioiden keskimääräinen tuotto oli 12,2 prosenttia vuonna 2003, verrattuna 2,9 prosentin keskimääräiseen tuottoon kolmen vuoden ajanjaksolla ja 6,7 prosentin keskimääräiseen tuottoon viiden vuoden ajanjaksolla. Ero on vieläkin suurempi tarkasteltaessa suuria MBO-operaatioita, joiden keskimääräinen tuotto oli 15,3 prosenttia vuonna 2003, keskimääräinen kolmen vuoden tuotto 9,1 prosenttia ja vastaava keskimääräinen viiden vuoden tuotto 13,6 prosenttia. |
| --- | --- |

124.

MBO-operaatioihin (management buy out) keskittyvien rahastojen tulos oli samalla kaudella selvästi parempi. Keskikokoisten MBO-operaatioiden keskimääräinen tuotto oli 12,2 prosenttia vuonna 2003, verrattuna 2,9 prosentin keskimääräiseen tuottoon kolmen vuoden ajanjaksolla ja 6,7 prosentin keskimääräiseen tuottoon viiden vuoden ajanjaksolla. Ero on vieläkin suurempi tarkasteltaessa suuria MBO-operaatioita, joiden keskimääräinen tuotto oli 15,3 prosenttia vuonna 2003, keskimääräinen kolmen vuoden tuotto 9,1 prosenttia ja vastaava keskimääräinen viiden vuoden tuotto 13,6 prosenttia.

| 125. | Edellä esitetyt tiedot kertovat Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomamarkkinoiden tämänhetkisestä rakenteesta. Riskipääomasijoittajat siirtyvät tekemään yhä suurempia investointeja, kun niistä saatava tuotto kasvaa, ja samalla pienempiin alkuvaiheen investointeihin ja laajennusinvestointeihin sekä toisaalta suurempiin, asemansa vakiinnuttaneisiin yrityksiin tehtäviin investointeihin saatavilla oleva pääoma jakautuu yhä epätasaisemmin. |
| --- | --- |

125.

Edellä esitetyt tiedot kertovat Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomamarkkinoiden tämänhetkisestä rakenteesta. Riskipääomasijoittajat siirtyvät tekemään yhä suurempia investointeja, kun niistä saatava tuotto kasvaa, ja samalla pienempiin alkuvaiheen investointeihin ja laajennusinvestointeihin sekä toisaalta suurempiin, asemansa vakiinnuttaneisiin yrityksiin tehtäviin investointeihin saatavilla oleva pääoma jakautuu yhä epätasaisemmin.

| 126. | Tätä suuntausta kohti yhä suurempia investointeja vahvistavat myös hiljattain julkaistut tiedot investointiaktiivisuudesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (16) Kaikkien vaiheiden investointeihin sijoitettu keskimääräinen rahoituserä nousi vuonna 2003 4,3 miljoonaan Englannin puntaan (6 miljoonaa euroa), kun se vuonna 2002 oli 3,8 miljoonaa Englannin puntaa (5,3 miljoonaa euroa). Tämä selittyy sillä, että pienempien laajennusvaiheen investointien osuus väheni 57 prosenttia 477 miljoonaan Englannin puntaan (670 miljoonaan euroon) vuonna 2003, kun se vuonna 2002 oli 1,2 miljardia puntaa (1,7 miljardia euroa). Toimintaansa laajentavaan yritykseen tehty sijoitus laski keskimäärin 2 miljoonasta Englannin punnasta (2,9 miljoonasta eurosta) vuonna 2002 800 000 puntaan (1,1 miljoonaa euroa) vuonna 2003. |
| --- | --- |

126.

Tätä suuntausta kohti yhä suurempia investointeja vahvistavat myös hiljattain julkaistut tiedot investointiaktiivisuudesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (16) Kaikkien vaiheiden investointeihin sijoitettu keskimääräinen rahoituserä nousi vuonna 2003 4,3 miljoonaan Englannin puntaan (6 miljoonaa euroa), kun se vuonna 2002 oli 3,8 miljoonaa Englannin puntaa (5,3 miljoonaa euroa). Tämä selittyy sillä, että pienempien laajennusvaiheen investointien osuus väheni 57 prosenttia 477 miljoonaan Englannin puntaan (670 miljoonaan euroon) vuonna 2003, kun se vuonna 2002 oli 1,2 miljardia puntaa (1,7 miljardia euroa). Toimintaansa laajentavaan yritykseen tehty sijoitus laski keskimäärin 2 miljoonasta Englannin punnasta (2,9 miljoonasta eurosta) vuonna 2002 800 000 puntaan (1,1 miljoonaa euroa) vuonna 2003.

| 127. | Kaikista vuonna 2003 tehdyistä investoinneista valtaosa, 92 prosenttia (8,2 miljardia Englannin puntaa eli 11,5 miljardia euroa) sijoitettiin MBO- ja MBI-operaatioihin, kun vastaava osuus vuonna 2002 oli 87 prosenttia. Raportissa ennakoidaan, että vain 3 prosenttia (290 miljoonaa puntaa eli 406 miljoonaa euroa) sijoitetaan laajennusvaiheessa oleviin yrityksiin, kun osuus oli 6 prosenttia vuonna 2002. Alkuvaiheen sijoitusten osuus kaikista investoinneista oli 4 prosenttia vuonna 2003 (368 miljoonaa puntaa eli 515 miljoonaa euroa) ja 3 prosenttia vuonna 2002. |
| --- | --- |

127.

Kaikista vuonna 2003 tehdyistä investoinneista valtaosa, 92 prosenttia (8,2 miljardia Englannin puntaa eli 11,5 miljardia euroa) sijoitettiin MBO- ja MBI-operaatioihin, kun vastaava osuus vuonna 2002 oli 87 prosenttia. Raportissa ennakoidaan, että vain 3 prosenttia (290 miljoonaa puntaa eli 406 miljoonaa euroa) sijoitetaan laajennusvaiheessa oleviin yrityksiin, kun osuus oli 6 prosenttia vuonna 2002. Alkuvaiheen sijoitusten osuus kaikista investoinneista oli 4 prosenttia vuonna 2003 (368 miljoonaa puntaa eli 515 miljoonaa euroa) ja 3 prosenttia vuonna 2002.

| 128. | MBO/MBI-investoinneista 58 prosenttia kohdistunee suurimpiin MBO/MBI-operaatioihin (yli 100 miljoonan punnan eli 140 miljoonan euron investointeihin), kun vastaava osuus oli 45 prosenttia vuonna 2002. Investoinneista 20 prosenttia kohdistuu 50–100 miljoonan Englannin punnan (70–140 miljoonan euron) MBO/MBI-operaatioihin, kun vastaava osuus vuonna 2002 oli 17 prosenttia, ja 13 prosenttia kohdistuu 10–50 miljoonan Englannin punnan (14–70 miljoonan euron) MBO/MBI-operaatioihin, verrattuna 24 prosenttiin vuonna 2002. Samoin kuin vuonna 2002, vain 1 prosentti kohdistuu alle 10 miljoonan Englannin punnan (14 miljoonan euron) suuruisiin MBO/MBI-operaatioihin. |
| --- | --- |

128.

MBO/MBI-investoinneista 58 prosenttia kohdistunee suurimpiin MBO/MBI-operaatioihin (yli 100 miljoonan punnan eli 140 miljoonan euron investointeihin), kun vastaava osuus oli 45 prosenttia vuonna 2002. Investoinneista 20 prosenttia kohdistuu 50–100 miljoonan Englannin punnan (70–140 miljoonan euron) MBO/MBI-operaatioihin, kun vastaava osuus vuonna 2002 oli 17 prosenttia, ja 13 prosenttia kohdistuu 10–50 miljoonan Englannin punnan (14–70 miljoonan euron) MBO/MBI-operaatioihin, verrattuna 24 prosenttiin vuonna 2002. Samoin kuin vuonna 2002, vain 1 prosentti kohdistuu alle 10 miljoonan Englannin punnan (14 miljoonan euron) suuruisiin MBO/MBI-operaatioihin.

| 129. | Edellä kuvattu sekä investointien että tuloksen lasku on johtanut siihen, että alkuvaiheen riskipääomasijoittajat vetäytyvät pois markkinoilta. Tämä käy selvästi ilmi myös siitä, että keskimääräinen rahoituserä (kaikissa investointivaiheissa) kasvaa vakaasti koko ajan ja oli vuonna 2003 jo 4,3 miljoonaa Englannin puntaa (6 miljoonaa euroa). Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomamarkkinoilla toimivat sijoittajat investoivat yleensä suuria rahasummia pyrkiäkseen pienentämään riskiä, ja pahentavat näin pääomavajetta. |
| --- | --- |

129.

Edellä kuvattu sekä investointien että tuloksen lasku on johtanut siihen, että alkuvaiheen riskipääomasijoittajat vetäytyvät pois markkinoilta. Tämä käy selvästi ilmi myös siitä, että keskimääräinen rahoituserä (kaikissa investointivaiheissa) kasvaa vakaasti koko ajan ja oli vuonna 2003 jo 4,3 miljoonaa Englannin puntaa (6 miljoonaa euroa). Yhdistyneen kuningaskunnan riskipääomamarkkinoilla toimivat sijoittajat investoivat yleensä suuria rahasummia pyrkiäkseen pienentämään riskiä, ja pahentavat näin pääomavajetta.

| 130. | Alkuvaiheessa oleviin yrityksiin sijoitettu rahamäärä on laskenut 73 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2003. Alkuvaiheen riskipääomasijoituksiin investoitiin vuonna 2001 1,4 miljardia Englannin puntaa (2 miljardia euroa), kun luku oli 369 miljoonaa puntaa (517 miljoonaa euroa) vuonna 2003. Vain 1 prosentti näistä vuonna 2003 sijoitetuista 369 miljoonasta punnasta (517 miljoonasta eurosta) kohdistui alle 10 miljoonan punnan (14 miljoonan euron) investointeihin. |
| --- | --- |

130.

Alkuvaiheessa oleviin yrityksiin sijoitettu rahamäärä on laskenut 73 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2003. Alkuvaiheen riskipääomasijoituksiin investoitiin vuonna 2001 1,4 miljardia Englannin puntaa (2 miljardia euroa), kun luku oli 369 miljoonaa puntaa (517 miljoonaa euroa) vuonna 2003. Vain 1 prosentti näistä vuonna 2003 sijoitetuista 369 miljoonasta punnasta (517 miljoonasta eurosta) kohdistui alle 10 miljoonan punnan (14 miljoonan euron) investointeihin.

| 131. | Komissio totesi ehdotettua tukitoimenpidettä koskevan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että koska tukiohjelman mukaisesti ehdotetut sijoitusten enimmäismäärät ylittävät huomattavasti tiedonannossa säädetyt enimmäismäärät, se tarvitsi mahdollisia asianomaisten huomautuksia voidakseen päättää, muuttaako toimenpide kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisesti. |
| --- | --- |

131.

Komissio totesi ehdotettua tukitoimenpidettä koskevan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että koska tukiohjelman mukaisesti ehdotetut sijoitusten enimmäismäärät ylittävät huomattavasti tiedonannossa säädetyt enimmäismäärät, se tarvitsi mahdollisia asianomaisten huomautuksia voidakseen päättää, muuttaako toimenpide kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisesti.

| 132. | Kaikki asianomaisten esittämät huomautukset olivat myönteisiä. Niissä korostettiin yleisesti toimenpiteen tärkeyttä ja ehdotettujen sijoitusten enimmäismäärien sopivuutta. |
| --- | --- |

132.

Kaikki asianomaisten esittämät huomautukset olivat myönteisiä. Niissä korostettiin yleisesti toimenpiteen tärkeyttä ja ehdotettujen sijoitusten enimmäismäärien sopivuutta.

| 133. | Ottaen huomioon alkuperäisessä ilmoituksessa esitetyt tiedot, asianomaisten esittämät huomautukset sekä lisätiedot, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen jälkeen, komissio päättelee, että Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt riittävät todisteet Yhdistyneen kuningaskunnan pääomamarkkinoiden riittämättömästä toiminnasta 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruisten investointien yhteydessä. |
| --- | --- |

133.

Ottaen huomioon alkuperäisessä ilmoituksessa esitetyt tiedot, asianomaisten esittämät huomautukset sekä lisätiedot, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen jälkeen, komissio päättelee, että Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt riittävät todisteet Yhdistyneen kuningaskunnan pääomamarkkinoiden riittämättömästä toiminnasta 250 000–2 000 000 Englannin punnan (357 000–2 900 000 euron) suuruisten investointien yhteydessä.

VI.4.   Toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille – Tiedonannon positiivisten tekijöiden noudattaminen

| 134. | Enterprise Capital Funds -hankkeen rahastojen toiminta rajoittuu investoimiseen sellaisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka vastaavat komission määritelmää tällaisista yrityksistä. Tätä on pidettävä myönteisenä seikkana. |
| --- | --- |

134.

Enterprise Capital Funds -hankkeen rahastojen toiminta rajoittuu investoimiseen sellaisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka vastaavat komission määritelmää tällaisista yrityksistä. Tätä on pidettävä myönteisenä seikkana.

| 135. | Enterprise Capital Funds -hankkeen rahastojen edellytetään investoivan pk-yrityksiin oman pääoman välineillä tai oman pääoman ehtoiseen pääomaan liittyvillä välineillä. Kokonaan velkainstrumenteista koostuvia investointeja, joissa ei ole oman pääoman ehtoisia piirteitä, ei sallita. Komissio pitää tätä myönteisenä seikkana. |
| --- | --- |

135.

Enterprise Capital Funds -hankkeen rahastojen edellytetään investoivan pk-yrityksiin oman pääoman välineillä tai oman pääoman ehtoiseen pääomaan liittyvillä välineillä. Kokonaan velkainstrumenteista koostuvia investointeja, joissa ei ole oman pääoman ehtoisia piirteitä, ei sallita. Komissio pitää tätä myönteisenä seikkana.

| 136. | Investoinnin tulos ja sijoituspäätöksistä vastaavien kaupallisten hallinnoijien palkkiot ovat sidoksissa toisiinsa. Viranomaiset eivät osallistu mihinkään kyseisten rahastojen sijoituksia koskevien valintojen tai päätösten tekemiseen lukuun ottamatta rajoitusten asettamista sen varmistamiseksi, että investoinnit kohdistuvat vain pk-yrityksiin. ECF-rahastojen kaupalliset hallinnoijat tekevät sijoituspäätökset pyrkien varmistamaan rahastolle mahdollisimman hyvän tuoton. Hallinnollinen elin, SBS, antaa valtuudet vain sellaisille ECF-rahastoille, joiden toimijoilla on selvä motivaatio maksimoida tuotto. Julkisen sektorin ECF-rahastoihin tekemille investoinneille asetetaan sellaiset ehdot, jotka kannustavat yksityisiä sijoittajia varmistamaan, että sijoitukset perustuvat voitto-odotuksiin ja ovat tuottoisia. Kannustimet syntyvät siitä, että yksityisten sijoittajien pitää maksaa korkoa julkisesta pääomasta ja maksaa pääoma kokonaan takaisin sekä julkisille että yksityisille sijoittajille, ennen kuin voittoja päästään jakamaan. Tästä seuraa, että yksityiset sijoittajat kantavat vähintäänkin suhteellisen osuutensa mahdollisista ECF-rahastojen tekemistä tappioista. ECF-rahastojen tai niiden toimijoiden on toimittava alan standardien (British Venture Capital Association -yhdistyksen (BVCA) ohjeet) mukaisesti. Kaikkia näitä tekijöitä on pidettävä myönteisinä. |
| --- | --- |

136.

Investoinnin tulos ja sijoituspäätöksistä vastaavien kaupallisten hallinnoijien palkkiot ovat sidoksissa toisiinsa. Viranomaiset eivät osallistu mihinkään kyseisten rahastojen sijoituksia koskevien valintojen tai päätösten tekemiseen lukuun ottamatta rajoitusten asettamista sen varmistamiseksi, että investoinnit kohdistuvat vain pk-yrityksiin. ECF-rahastojen kaupalliset hallinnoijat tekevät sijoituspäätökset pyrkien varmistamaan rahastolle mahdollisimman hyvän tuoton. Hallinnollinen elin, SBS, antaa valtuudet vain sellaisille ECF-rahastoille, joiden toimijoilla on selvä motivaatio maksimoida tuotto. Julkisen sektorin ECF-rahastoihin tekemille investoinneille asetetaan sellaiset ehdot, jotka kannustavat yksityisiä sijoittajia varmistamaan, että sijoitukset perustuvat voitto-odotuksiin ja ovat tuottoisia. Kannustimet syntyvät siitä, että yksityisten sijoittajien pitää maksaa korkoa julkisesta pääomasta ja maksaa pääoma kokonaan takaisin sekä julkisille että yksityisille sijoittajille, ennen kuin voittoja päästään jakamaan. Tästä seuraa, että yksityiset sijoittajat kantavat vähintäänkin suhteellisen osuutensa mahdollisista ECF-rahastojen tekemistä tappioista. ECF-rahastojen tai niiden toimijoiden on toimittava alan standardien (British Venture Capital Association -yhdistyksen (BVCA) ohjeet) mukaisesti. Kaikkia näitä tekijöitä on pidettävä myönteisinä.

| 137. | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset varmistavat, että Enterprise Capital Funds -ohjelma julkistetaan ja hakemuksia pyydetään kaikkialta ETAn alueelta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja alan lehdissä julkaistavin ilmoituksin. Sijoittajan tai toimijan sijainnille ei aseteta rajoituksia. Myös tätä pidetään myönteisenä seikkana. |
| --- | --- |

137.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset varmistavat, että Enterprise Capital Funds -ohjelma julkistetaan ja hakemuksia pyydetään kaikkialta ETAn alueelta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja alan lehdissä julkaistavin ilmoituksin. Sijoittajan tai toimijan sijainnille ei aseteta rajoituksia. Myös tätä pidetään myönteisenä seikkana.

| 138. | Enterprise Capital Funds -ohjelmaan kuuluvista rahastoista ei tehdä sijoituksia valtionapua koskevien rajoitusten piiriin kuuluville herkille aloille tai aloille, joihin tiedonantoa ei voida soveltaa. Ohjelmasta ei investoida vähäriskisille aloille, joita ovat esimerkiksi kiinteistö-, maanomistus-, rahoitus- ja investointiyritykset, eikä rahoitusalan leasing-yrityksiin. Tätä on pidettävä myönteisenä seikkana. |
| --- | --- |

138.

Enterprise Capital Funds -ohjelmaan kuuluvista rahastoista ei tehdä sijoituksia valtionapua koskevien rajoitusten piiriin kuuluville herkille aloille tai aloille, joihin tiedonantoa ei voida soveltaa. Ohjelmasta ei investoida vähäriskisille aloille, joita ovat esimerkiksi kiinteistö-, maanomistus-, rahoitus- ja investointiyritykset, eikä rahoitusalan leasing-yrityksiin. Tätä on pidettävä myönteisenä seikkana.

| 139. | Kaikki ECF-rahastojen tekemät sijoitukset tehdään asianmukaisten liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Myös tämä on myönteinen seikka. |
| --- | --- |

139.

Kaikki ECF-rahastojen tekemät sijoitukset tehdään asianmukaisten liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Myös tämä on myönteinen seikka.

| 140. | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että tukiohjelmasta tukea saavien pk-yritysten muita tämän ilmoituksen ulkopuolisia julkisista varoista rahoitettavia tukia, lainoja tai muita investointitukimuotoja pienennetään 30 prosentilla siitä tuki-intensiteetistä, joka muussa tapauksessa olisi ollut yhteismarkkinoille soveltuva. Komissio pitää tätä myönteisenä seikkana. |
| --- | --- |

140.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että tukiohjelmasta tukea saavien pk-yritysten muita tämän ilmoituksen ulkopuolisia julkisista varoista rahoitettavia tukia, lainoja tai muita investointitukimuotoja pienennetään 30 prosentilla siitä tuki-intensiteetistä, joka muussa tapauksessa olisi ollut yhteismarkkinoille soveltuva. Komissio pitää tätä myönteisenä seikkana.

VII.   PÄÄTELMÄ

| 141. | Komissio katsoo, että Enterprise Capital Funds -tukiohjelman kautta myönnettävä tuki täyttää valtiontukia ja riskipääomaa koskevassa komission tiedonannossa vahvistetut edellytykset. Tämän vuoksi se katsoo, että toimenpide soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

141.

Komissio katsoo, että Enterprise Capital Funds -tukiohjelman kautta myönnettävä tuki täyttää valtiontukia ja riskipääomaa koskevassa komission tiedonannossa vahvistetut edellytykset. Tämän vuoksi se katsoo, että toimenpide soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan nojalla.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää, soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan nojalla.

Tämän vuoksi tuen toteuttaminen hyväksytään.

2 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava vuosittainen kertomus tukiohjelman toteuttamisesta.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 225, 9.9.2004, s. 2.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tässä ohjelmassa soveltama pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva määritelmä on poikkeuksetta yhdenmukainen sen määritelmän kanssa, joka on esitetty EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 liitteessä I (EYVL L 10, 13.01.2001, s. 33).

3

(4)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  EYVL C 235, 21.08.2001, s. 3.

5

(6)  EYVL C 235, 21.08.2001, s. 3 ff.

6

(7)  Valtiontuki N:o N 265/2000 – Yhdistynyt kuningaskunta: ”Aluetukikartta 2000–2006”. EYVL C 272, 23.09.2000, s. 43.

7

(8)  ”Assessing the Scale of the ’Equity Gap’ in the UK Economy”, 2003; ”Assessing the Finance Gap”, 2003.

8

(9)  Katso alaviite 6.

9

(10)  Komission päätös 2001/406/EY, tehty 13 päivänä helmikuuta 2001, Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamasta ”Viridian Growth Fund” -tukijärjestelmästä (valtiontuki C 46/2000): EYVL L 144, 30.05.2001, s. 23.

10

(11)  Valtiontuki N 722/2000: EYVL C 133, 5.06.2002, s. 11.

11

(12)  Valtiontuki N 606/2001: EYVL C 133, 5.06.2002, s. 10.

12

(13)  Valtiontuki N 265/2000 – Yhdistynyt kuningaskunta: ”Aluetukikartta 2000–2006”: katso alaviite 8.

13

(14)  Bank of England: ”Finance for Small Firms – A Tenth Report”, 2003.

14

(15)  BVCA: ”Performance Measurement Survey 2003”, 2004.

15

(16)  BVCA: ”Report on Investment Activity 2003”, 2004.

16

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/33

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006,

päätöksen 2006/135/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse alueiden A ja B muodostamisesta tietyissä jäsenvaltioissa erittäin patogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten vuoksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1144)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/251/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 (3) ja erityisesti sen 18 artiklan,

ottaa huomioon yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/94/EY (4) ja erityisesti sen 66 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ruotsi on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille erittäin patogeenisen lintuinfluenssa A -viruksen H5-alatyypin siipikarjassa aiheuttamasta taudinpurkauksesta alueensa tietyissä osissa ja on toteuttanut, odotettaessa neuraminidaasin (N) tyypin määrittelyä, asianmukaiset toimenpiteet, joista säädetään erittäin patogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä 22 päivänä helmikuuta 2006 tehdyssä komission päätöksessä 2006/135/EY (5). |
| --- | --- |

(1)

Ruotsi on ilmoittanut komissiolle ja muille jäsenvaltioille erittäin patogeenisen lintuinfluenssa A -viruksen H5-alatyypin siipikarjassa aiheuttamasta taudinpurkauksesta alueensa tietyissä osissa ja on toteuttanut, odotettaessa neuraminidaasin (N) tyypin määrittelyä, asianmukaiset toimenpiteet, joista säädetään erittäin patogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen yhteisön siipikarjassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä 22 päivänä helmikuuta 2006 tehdyssä komission päätöksessä 2006/135/EY (5).

| (2) | Ruotsi toteutti kyseisen taudinpurkauksen jälkeen tarvittavat toimenpiteet päätöksen 2006/135/EY mukaisesti. Saatuaan ilmoituksen kyseisistä toimenpiteistä komissio on tarkastellut niitä yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion muodostamat alueet A ja B ovat riittävällä etäisyydellä siipikarjassa esiintyvästä taudinpurkauksesta ja siihen epidemiologisesti liittyvistä tapauksista luonnonvaraisissa linnuissa. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa alueet A ja B Ruotsissa ja vahvistaa kyseisen aluejaon kesto. |
| --- | --- |

(2)

Ruotsi toteutti kyseisen taudinpurkauksen jälkeen tarvittavat toimenpiteet päätöksen 2006/135/EY mukaisesti. Saatuaan ilmoituksen kyseisistä toimenpiteistä komissio on tarkastellut niitä yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa ja katsoo, että kyseisen jäsenvaltion muodostamat alueet A ja B ovat riittävällä etäisyydellä siipikarjassa esiintyvästä taudinpurkauksesta ja siihen epidemiologisesti liittyvistä tapauksista luonnonvaraisissa linnuissa. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa alueet A ja B Ruotsissa ja vahvistaa kyseisen aluejaon kesto.

| (3) | Samanaikaisesti olisi mukautettava tiettyjä yksityiskohtia Ranskan aluejaossa. |
| --- | --- |

(3)

Samanaikaisesti olisi mukautettava tiettyjä yksityiskohtia Ranskan aluejaossa.

| (4) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa päätöksen 2006/135/EY liitteessä I olevaa A ja B osaa vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa päätöksen 2006/135/EY liitteessä I olevaa A ja B osaa vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2006/135/EY liite I tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33); oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 12.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/33/EY (EYVL L 315, 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EYVL L 146, 13.6.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 18/2006 (EUVL L 4, 7.1.2006, s. 3).

3

(4)  EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16.

4

(5)  EUVL L 52, 23.2.2006, s. 41. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/175/EY (EUVL L 62, 3.3.2006, s. 27).

5

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2006/135/EY liite I seuraavasti:

”LIITE I

A OSA

Edellä olevan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alue A:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alue A | Päivämäärä, johon asti voimassa |
| --- | --- | --- | --- |
| Koodi | Nimi |
| FR | RANSKA | Postinumero | Seuraavat kunnat: | 27.3.2006 |
| Valvontavyöhyke | 01005 | AMBERIEUX-EN-DOMBES |
| 01045 | BIRIEUX |
| 01052 | BOULIGNEUX |
| 01053 | BOURG-EN-BRESSE |
| 01069 | CERTINES |
| 01072 | CEYZERIAT |
| 01074 | CHALAMONT |
| 01083 | CHANEINS |
| 01084 | CHANOZ-CHATENAY |
| 01085 | LA CHAPELLE-DU-CHATELARD |
| 01090 | CHATENAY |
| 01092 | CHATILLON-LA-PALUD |
| 01093 | CHATILLON-SUR-CHALARONNE |
| 01096 | CHAVEYRIAT |
| 01105 | CIVRIEUX |
| 01113 | CONDEISSIAT |
| 01129 | CRANS |
| 01145 | DOMPIERRE-SUR-VEYLE |
| 01151 | DRUILLAT |
| 01156 | FARAMANS |
| 01195 | JASSERON |
| 01198 | JOYEUX |
| 01207 | LAPEYROUSE |
| 01211 | LENT |
| 01235 | MARLIEUX |
| 01244 | MEXIMIEUX |
| 01248 | MIONNAY |
| 01249 | MIRIBEL |
| 01254 | MONTAGNAT |
| 01260 | LE MONTELLIER |
| 01261 | MONTHIEUX |
| 01262 | MONTLUEL |
| 01264 | MONTRACOL |
| 01272 | NEUVILLE-LES-DAMES |
| 01289 | PERONNAS |
| 01297 | PIZAY |
| 01299 | LE PLANTAY |
| 01314 | PRIAY |
| 01318 | RANCE |
| 01319 | RELEVANT |
| 01322 | REYRIEUX |
| 01325 | RIGNIEUX-LE-FRANC |
| 01328 | ROMANS |
| 01333 | SAINT-ANDRE-DE-CORCY |
| 01335 | SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX |
| 01336 | SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC |
| 01342 | SAINTE-CROIX |
| 01349 | SAINT-ELOI |
| 01356 | SAINT-GEORGES-SUR-RENON |
| 01359 | SAINT-GERMAIN-SUR-RENON |
| 01362 | SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX |
| 01369 | SAINT-JUST |
| 01371 | SAINT-MARCEL |
| 01381 | SAINT-NIZIER-LE-DESERT |
| 01382 | SAINTE-OLIVE |
| 01383 | SAINT-PAUL-DE-VARAX |
| 01385 | SAINT-REMY |
| 01389 | SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS |
| 01393 | SANDRANS |
| 01398 | SAVIGNEUX |
| 01405 | SERVAS |
| 01412 | SULIGNAT |
| 01424 | TRAMOYES |
| 01425 | LA TRANCLIERE |
| 01430 | VARAMBON |
| 01434 | VERSAILLEUX |
| 01443 | VILLARS-LES-DOMBES |
| 01446 | VILLENEUVE |
| 01449 | VILLETTE-SUR-AIN |
| 01450 | VILLIEU-LOYES-MOLLON |
| 01001 | L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT |
| 01004 | AMBERIEU-EN-BUGEY |
| 01007 | AMBRONAY |
| 01008 | AMBUTRIX |
| 01021 | ARS-SUR-FORMANS |
| 01024 | ATTIGNAT |
| 01025 | BAGE-LA-VILLE |
| 01027 | BALAN |
| 01028 | BANEINS |
| 01030 | BEAUREGARD |
| 01032 | BELIGNEUX |
| 01038 | BENY |
| 01041 | BETTANT |
| 01042 | BEY |
| 01043 | BEYNOST |
| 01046 | BIZIAT |
| 01047 | BLYES |
| 01049 | LA BOISSE |
| 01054 | BOURG-SAINT-CHRISTOPHE |
| 01062 | BRESSOLLES |
| 01065 | BUELLAS |
| 01075 | CHALEINS |
| 01088 | CHARNOZ-SUR-AIN |
| 01089 | CHATEAU-GAILLARD |
| 01095 | CHAVANNES-SUR-SURAN |
| 01099 | CHAZEY-SUR-AIN |
| 01115 | CONFRANCON |
| 01136 | CRUZILLES-LES-MEPILLAT |
| 01140 | CURTAFOND |
| 01142 | DAGNEUX |
| 01144 | DOMMARTIN |
| 01146 | DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE |
| 01149 | DOUVRES |
| 01150 | DROM |
| 01157 | FAREINS |
| 01165 | FRANCHELEINS |
| 01166 | FRANS |
| 01167 | GARNERANS |
| 01169 | GENOUILLEUX |
| 01177 | GRAND-CORENT |
| 01183 | GUEREINS |
| 01184 | HAUTECOURT-ROMANECHE |
| 01188 | ILLIAT |
| 01194 | JASSANS-RIOTTIER |
| 01197 | JOURNANS |
| 01199 | JUJURIEUX |
| 01202 | LAGNIEU |
| 01203 | LAIZ |
| 01213 | LEYMENT |
| 01225 | LURCY |
| 01238 | MASSIEUX |
| 01241 | MEILLONNAS |
| 01243 | MESSIMY-SUR-SAONE |
| 01245 | BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT |
| 01246 | MEZERIAT |
| 01250 | MISERIEUX |
| 01252 | MOGNENEINS |
| 01258 | MONTCEAUX |
| 01259 | MONTCET |
| 01263 | MONTMERLE-SUR-SAONE |
| 01266 | MONTREVEL-EN-BRESSE |
| 01273 | NEUVILLE-SUR-AIN |
| 01275 | NEYRON |
| 01276 | NIEVROZ |
| 01285 | PARCIEUX |
| 01290 | PEROUGES |
| 01291 | PERREX |
| 01295 | PEYZIEUX-SUR-SAONE |
| 01301 | POLLIAT |
| 01303 | PONCIN |
| 01304 | PONT-D'AIN |
| 01317 | RAMASSE |
| 01321 | REVONNAS |
| 01334 | SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT |
| 01339 | SAINT-BERNARD |
| 01343 | SAINT-CYR-SUR-MENTHON |
| 01344 | SAINT-DENIS-LES-BOURG |
| 01345 | SAINT-DENIS-EN-BUGEY |
| 01346 | SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT |
| 01347 | SAINT-DIDIER-DE-FORMANS |
| 01348 | SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE |
| 01350 | SAINT-ETIENNE-DU-BOIS |
| 01351 | SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE |
| 01353 | SAINTE-EUPHEMIE |
| 01355 | SAINT-GENIS-SUR-MENTHON |
| 01361 | SAINT-JEAN-DE-NIOST |
| 01363 | SAINT-JEAN-LE-VIEUX |
| 01365 | SAINT-JEAN-SUR-VEYLE |
| 01366 | SAINTE-JULIE |
| 01368 | SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE |
| 01374 | SAINT-MARTIN-DU-MONT |
| 01375 | SAINT-MARTIN-LE-CHATEL |
| 01376 | SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST |
| 01378 | SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS |
| 01379 | SAINT-MAURICE-DE-REMENS |
| 01387 | SAINT-SULPICE |
| 01390 | SAINT-VULBAS |
| 01408 | SIMANDRE-SUR-SURAN |
| 01418 | THIL |
| 01420 | THOISSEY |
| 01422 | TOSSIAT |
| 01423 | TOUSSIEUX |
| 01426 | TREFFORT-CUISIAT |
| 01427 | TREVOUX |
| 01428 | VALEINS |
| 01429 | VANDEINS |
| 01431 | VAUX-EN-BUGEY |
| 01447 | VILLEREVERSURE |
| 01451 | VIRIAT |
| 01457 | VONNAS |
| 38557 | VILLETTE-D'ANTHON |
| 69003 | ALBIGNY-SUR-SAONE |
| 69005 | AMBERIEUX |
| 69009 | ANSE |
| 69013 | ARNAS |
| 69019 | BELLEVILLE |
| 69033 | CAILLOUX-SUR-FONTAINES |
| 69034 | CALUIRE-ET-CUIRE |
| 69049 | CHASSELAY |
| 69052 | CHAZAY-D'AZERGUES |
| 69055 | LES CHERES |
| 69063 | COLLONGES-AU-MONT-D'OR |
| 69068 | COUZON-AU-MONT-D'OR |
| 69071 | CURIS-AU-MONT-D'OR |
| 69077 | DRACE |
| 69085 | FLEURIEU-SUR-SAONE |
| 69087 | FONTAINES-SAINT-MARTIN |
| 69088 | FONTAINES-SUR-SAONE |
| 69115 | LIMAS |
| 69117 | LISSIEU |
| 69122 | LUCENAY |
| 69125 | MARCILLY-D'AZERGUES |
| 69140 | MORANCE |
| 69143 | NEUVILLE-SUR-SAONE |
| 69153 | POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR |
| 69156 | POMMIERS |
| 69163 | QUINCIEUX |
| 69168 | ROCHETAILLEE-SUR-SAONE |
| 69191 | SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR |
| 69206 | SAINT-GEORGES-DE-RENEINS |
| 69207 | SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69211 | SAINT-JEAN-D'ARDIERES |
| 69233 | SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69242 | TAPONAS |
| 69256 | VAULX-EN-VELIN |
| 69264 | VILLEFRANCHE-SUR-SAONE |
| 69266 | VILLEURBANNE |
| 69271 | CHASSIEU |
| 69275 | DECINES-CHARPIEU |
| 69277 | GENAS |
| 69278 | GENAY |
| 69279 | JONAGE |
| 69280 | JONS |
| 69282 | MEYZIEU |
| 69284 | MONTANAY |
| 69285 | PUSIGNAN |
| 69286 | RILLIEUX-LA-PAPE |
| 69292 | SATHONAY-CAMP |
| 69293 | SATHONAY-VILLAGE |
| SE | RUOTSI | | | |
| Seuraavat paikkakunnat Kalmarin läänissä | Postinumero | Paikkakunta | 24.4.2006 |
| Suojavyöhyke | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| Valvontavyöhyke | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| Laajennettu valvontavyöhyke (20 km) | 380 75 | BYXELKROK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 63 | OSKARSHAMN |
| 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 93 | GUNNEBO |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alue A

Päivämäärä, johon asti voimassa

Koodi

Nimi

FR

RANSKA

Postinumero

Seuraavat kunnat:

27.3.2006

Valvontavyöhyke

01005

AMBERIEUX-EN-DOMBES

01045

BIRIEUX

01052

BOULIGNEUX

01053

BOURG-EN-BRESSE

01069

CERTINES

01072

CEYZERIAT

01074

CHALAMONT

01083

CHANEINS

01084

CHANOZ-CHATENAY

01085

LA CHAPELLE-DU-CHATELARD

01090

CHATENAY

01092

CHATILLON-LA-PALUD

01093

CHATILLON-SUR-CHALARONNE

01096

CHAVEYRIAT

01105

CIVRIEUX

01113

CONDEISSIAT

01129

CRANS

01145

DOMPIERRE-SUR-VEYLE

01151

DRUILLAT

01156

FARAMANS

01195

JASSERON

01198

JOYEUX

01207

LAPEYROUSE

01211

LENT

01235

MARLIEUX

01244

MEXIMIEUX

01248

MIONNAY

01249

MIRIBEL

01254

MONTAGNAT

01260

LE MONTELLIER

01261

MONTHIEUX

01262

MONTLUEL

01264

MONTRACOL

01272

NEUVILLE-LES-DAMES

01289

PERONNAS

01297

PIZAY

01299

LE PLANTAY

01314

PRIAY

01318

RANCE

01319

RELEVANT

01322

REYRIEUX

01325

RIGNIEUX-LE-FRANC

01328

ROMANS

01333

SAINT-ANDRE-DE-CORCY

01335

SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX

01336

SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC

01342

SAINTE-CROIX

01349

SAINT-ELOI

01356

SAINT-GEORGES-SUR-RENON

01359

SAINT-GERMAIN-SUR-RENON

01362

SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX

01369

SAINT-JUST

01371

SAINT-MARCEL

01381

SAINT-NIZIER-LE-DESERT

01382

SAINTE-OLIVE

01383

SAINT-PAUL-DE-VARAX

01385

SAINT-REMY

01389

SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS

01393

SANDRANS

01398

SAVIGNEUX

01405

SERVAS

01412

SULIGNAT

01424

TRAMOYES

01425

LA TRANCLIERE

01430

VARAMBON

01434

VERSAILLEUX

01443

VILLARS-LES-DOMBES

01446

VILLENEUVE

01449

VILLETTE-SUR-AIN

01450

VILLIEU-LOYES-MOLLON

01001

L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT

01004

AMBERIEU-EN-BUGEY

01007

AMBRONAY

01008

AMBUTRIX

01021

ARS-SUR-FORMANS

01024

ATTIGNAT

01025

BAGE-LA-VILLE

01027

BALAN

01028

BANEINS

01030

BEAUREGARD

01032

BELIGNEUX

01038

BENY

01041

BETTANT

01042

BEY

01043

BEYNOST

01046

BIZIAT

01047

BLYES

01049

LA BOISSE

01054

BOURG-SAINT-CHRISTOPHE

01062

BRESSOLLES

01065

BUELLAS

01075

CHALEINS

01088

CHARNOZ-SUR-AIN

01089

CHATEAU-GAILLARD

01095

CHAVANNES-SUR-SURAN

01099

CHAZEY-SUR-AIN

01115

CONFRANCON

01136

CRUZILLES-LES-MEPILLAT

01140

CURTAFOND

01142

DAGNEUX

01144

DOMMARTIN

01146

DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE

01149

DOUVRES

01150

DROM

01157

FAREINS

01165

FRANCHELEINS

01166

FRANS

01167

GARNERANS

01169

GENOUILLEUX

01177

GRAND-CORENT

01183

GUEREINS

01184

HAUTECOURT-ROMANECHE

01188

ILLIAT

01194

JASSANS-RIOTTIER

01197

JOURNANS

01199

JUJURIEUX

01202

LAGNIEU

01203

LAIZ

01213

LEYMENT

01225

LURCY

01238

MASSIEUX

01241

MEILLONNAS

01243

MESSIMY-SUR-SAONE

01245

BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT

01246

MEZERIAT

01250

MISERIEUX

01252

MOGNENEINS

01258

MONTCEAUX

01259

MONTCET

01263

MONTMERLE-SUR-SAONE

01266

MONTREVEL-EN-BRESSE

01273

NEUVILLE-SUR-AIN

01275

NEYRON

01276

NIEVROZ

01285

PARCIEUX

01290

PEROUGES

01291

PERREX

01295

PEYZIEUX-SUR-SAONE

01301

POLLIAT

01303

PONCIN

01304

PONT-D'AIN

01317

RAMASSE

01321

REVONNAS

01334

SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT

01339

SAINT-BERNARD

01343

SAINT-CYR-SUR-MENTHON

01344

SAINT-DENIS-LES-BOURG

01345

SAINT-DENIS-EN-BUGEY

01346

SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT

01347

SAINT-DIDIER-DE-FORMANS

01348

SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE

01350

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

01351

SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE

01353

SAINTE-EUPHEMIE

01355

SAINT-GENIS-SUR-MENTHON

01361

SAINT-JEAN-DE-NIOST

01363

SAINT-JEAN-LE-VIEUX

01365

SAINT-JEAN-SUR-VEYLE

01366

SAINTE-JULIE

01368

SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE

01374

SAINT-MARTIN-DU-MONT

01375

SAINT-MARTIN-LE-CHATEL

01376

SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST

01378

SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS

01379

SAINT-MAURICE-DE-REMENS

01387

SAINT-SULPICE

01390

SAINT-VULBAS

01408

SIMANDRE-SUR-SURAN

01418

THIL

01420

THOISSEY

01422

TOSSIAT

01423

TOUSSIEUX

01426

TREFFORT-CUISIAT

01427

TREVOUX

01428

VALEINS

01429

VANDEINS

01431

VAUX-EN-BUGEY

01447

VILLEREVERSURE

01451

VIRIAT

01457

VONNAS

38557

VILLETTE-D'ANTHON

69003

ALBIGNY-SUR-SAONE

69005

AMBERIEUX

69009

ANSE

69013

ARNAS

69019

BELLEVILLE

69033

CAILLOUX-SUR-FONTAINES

69034

CALUIRE-ET-CUIRE

69049

CHASSELAY

69052

CHAZAY-D'AZERGUES

69055

LES CHERES

69063

COLLONGES-AU-MONT-D'OR

69068

COUZON-AU-MONT-D'OR

69071

CURIS-AU-MONT-D'OR

69077

DRACE

69085

FLEURIEU-SUR-SAONE

69087

FONTAINES-SAINT-MARTIN

69088

FONTAINES-SUR-SAONE

69115

LIMAS

69117

LISSIEU

69122

LUCENAY

69125

MARCILLY-D'AZERGUES

69140

MORANCE

69143

NEUVILLE-SUR-SAONE

69153

POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR

69156

POMMIERS

69163

QUINCIEUX

69168

ROCHETAILLEE-SUR-SAONE

69191

SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR

69206

SAINT-GEORGES-DE-RENEINS

69207

SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR

69211

SAINT-JEAN-D'ARDIERES

69233

SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR

69242

TAPONAS

69256

VAULX-EN-VELIN

69264

VILLEFRANCHE-SUR-SAONE

69266

VILLEURBANNE

69271

CHASSIEU

69275

DECINES-CHARPIEU

69277

GENAS

69278

GENAY

69279

JONAGE

69280

JONS

69282

MEYZIEU

69284

MONTANAY

69285

PUSIGNAN

69286

RILLIEUX-LA-PAPE

69292

SATHONAY-CAMP

69293

SATHONAY-VILLAGE

SE

RUOTSI

Seuraavat paikkakunnat Kalmarin läänissä

Postinumero

Paikkakunta

24.4.2006

Suojavyöhyke

572 75

FIGEHOLM

572 95

FIGEHOLM

Valvontavyöhyke

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

Laajennettu valvontavyöhyke (20 km)

380 75

BYXELKROK

570 91

KRISTDALA

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 63

OSKARSHAMN

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 91

OSKARSHAMN

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

590 91

HJORTED

590 93

GUNNEBO

B OSA

Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu alue B:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alue B | Päivämäärä, johon asti voimassa |
| --- | --- | --- | --- |
| Koodi | Nimi |
| FR | RANSKA | Postinumero | Seuraavat kunnat: | 27.3.2006 |
| 01002 | L'ABERGEMENT-DE-VAREY |
| 01026 | BAGE-LE-CHATEL |
| 01040 | BEREZIAT |
| 01050 | BOISSEY |
| 01051 | BOLOZON |
| 01056 | BOYEUX-SAINT-JEROME |
| 01068 | CERDON |
| 01077 | CHALLES |
| 01102 | CHEVROUX |
| 01106 | CIZE |
| 01107 | CLEYZIEU |
| 01123 | CORMORANCHE-SUR-SAONE |
| 01125 | CORVEISSIAT |
| 01127 | COURMANGOUX |
| 01130 | CRAS-SUR-REYSSOUZE |
| 01134 | CROTTET |
| 01154 | ETREZ |
| 01159 | FEILLENS |
| 01172 | GERMAGNAT |
| 01179 | GRIEGES |
| 01196 | JAYAT |
| 01214 | LEYSSARD |
| 01224 | LOYETTES |
| 01229 | MALAFRETAZ |
| 01231 | MANZIAT |
| 01232 | MARBOZ |
| 01236 | MARSONNAS |
| 01242 | MERIGNAT |
| 01277 | NIVOLLET-MONTGRIFFON |
| 01284 | OZAN |
| 01306 | PONT-DE-VEYLE |
| 01309 | POUILLAT |
| 01312 | PRESSIAT |
| 01320 | REPLONGES |
| 01331 | SAINT-ALBAN |
| 01332 | SAINT-ANDRE-DE-BAGE |
| 01384 | SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY |
| 01386 | SAINT-SORLIN-EN-BUGEY |
| 01404 | SERRIERES-SUR-AIN |
| 01411 | SOUCLIN |
| 01421 | TORCIEU |
| 01445 | VILLEMOTIER |
| 38011 | ANTHON |
| 38026 | LA BALME-LES-GROTTES |
| 38085 | CHARVIEU-CHAVAGNEUX |
| 38097 | CHAVANOZ |
| 38190 | HIERES-SUR-AMBY |
| 38197 | JANNEYRIAS |
| 38535 | VERNAS |
| 38539 | VERTRIEU |
| 69004 | ALIX |
| 69020 | BELMONT-D'AZERGUES |
| 69023 | BLACE |
| 69029 | BRON |
| 69036 | CERCIE |
| 69040 | CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR |
| 69045 | CHARENTAY |
| 69047 | CHARNAY |
| 69059 | CIVRIEUX-D'AZERGUES |
| 69065 | CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS |
| 69072 | DARDILLY |
| 69074 | DENICE |
| 69076 | DOMMARTIN |
| 69092 | GLEIZE |
| 69106 | LACHASSAGNE |
| 69108 | LANCIE |
| 69114 | LIERGUES |
| 69116 | LIMONEST |
| 69121 | LOZANNE |
| 69126 | MARCY |
| 69159 | POUILLY-LE-MONIAL |
| 69194 | SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR |
| 69197 | SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES |
| 69212 | SAINT-JEAN-DES-VIGNES |
| 69215 | SAINT-JULIEN |
| 69218 | SAINT-LAGER |
| 69246 | THEIZE |
| 69267 | VILLIE-MORGON |
| 69287 | SAINT-BONNET-DE-MURE |
| 69290 | SAINT-PRIEST |
| 69299 | COLOMBIER-SAUGNIEU |
| 69381 | LYON 1ER ARRONDISSEMENT |
| 69383 | LYON 3E ARRONDISSEMENT |
| 69384 | LYON 4E ARRONDISSEMENT |
| 69386 | LYON 6E ARRONDISSEMENT |
| 69389 | LYON 9E ARRONDISSEMENT |
| 71090 | LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY |
| 71150 | CRECHES-SUR-SAONE |
| 71372 | ROMANECHE-THORINS |
| 71481 | SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES |
| SE | RUOTSI | | | |
| Aluetta A lukuun ottamatta koko Kalmarin lääni, seuraavat paikkakunnat mukaan luettuina | Postinumero | Paikkakunta | 24.4.2006 |
| | 360 23 | ÄLMEBODA |
| 360 50 | LESSEBO |
| 360 52 | KOSTA |
| 360 53 | SKRUV |
| 360 60 | VISSEFJÄRDA |
| 360 65 | BODA GLASBRUK |
| 360 70 | ÅSEDA |
| 360 77 | FRÖSEKE |
| 361 30 | EMMABODA |
| 361 31 | EMMABODA |
| 361 32 | EMMABODA |
| 361 33 | EMMABODA |
| 361 42 | LINDÅS |
| 361 53 | BROAKULLA |
| 361 91 | EMMABODA |
| 361 92 | EMMABODA |
| 361 93 | BROAKULLA |
| 361 94 | ERIKSMÅLA |
| 361 95 | LÅNGASJÖ |
| 370 17 | ERINGSBODA |
| 370 34 | HOLMSJÖ |
| 370 45 | FÅGELMARA |
| 371 93 | KARLSKRONA |
| 380 30 | ROCKNEBY |
| 380 31 | LÄCKEBY |
| 380 40 | ORREFORS |
| 380 41 | GULLASKRUV |
| 380 42 | MÅLERÅS |
| 380 44 | ALSTERBRO |
| 380 52 | TIMMERNABBEN |
| 380 53 | FLISERYD |
| 380 62 | MÖRBYLÅNGA |
| 380 65 | DEGERHAMN |
| 380 74 | LÖTTORP |
| 380 75 | BYXELKROK |
| 382 30 | NYBRO |
| 382 31 | NYBRO |
| 382 32 | NYBRO |
| 382 33 | NYBRO |
| 382 34 | NYBRO |
| 382 35 | NYBRO |
| 382 36 | NYBRO |
| 382 37 | NYBRO |
| 382 38 | NYBRO |
| 382 39 | NYBRO |
| 382 40 | NYBRO |
| 382 41 | NYBRO |
| 382 42 | NYBRO |
| 382 43 | NYBRO |
| 382 44 | NYBRO |
| 382 45 | NYBRO |
| 382 46 | NYBRO |
| 382 90 | ÖRSJÖ |
| 382 91 | NYBRO |
| 382 92 | NYBRO |
| 382 93 | NYBRO |
| 382 94 | NYBRO |
| 382 96 | NYBRO |
| 382 97 | ÖRSJÖ |
| 383 30 | MÖNSTERÅS |
| 383 31 | MÖNSTERÅS |
| 383 32 | MÖNSTERÅS |
| 383 33 | MÖNSTERÅS |
| 383 34 | MÖNSTERÅS |
| 383 35 | MÖNSTERÅS |
| 383 36 | MÖNSTERÅS |
| 383 37 | MÖNSTERÅS |
| 383 38 | MÖNSTERÅS |
| 383 39 | MÖNSTERÅS |
| 383 91 | MÖNSTERÅS |
| 383 92 | MÖNSTERÅS |
| 384 30 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 31 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 40 | ÅLEM |
| 384 91 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 92 | ÅLEM |
| 384 93 | ÅLEM |
| 385 30 | TORSÅS |
| 385 31 | TORSÅS |
| 385 32 | TORSÅS |
| 385 33 | TORSÅS |
| 385 34 | TORSÅS |
| 385 40 | BERGKVARA |
| 385 41 | BERGKVARA |
| 385 50 | SÖDERÅKRA |
| 385 51 | SÖDERÅKRA |
| 385 90 | SÖDERÅKRA |
| 385 91 | TORSÅS |
| 385 92 | GULLABO |
| 385 93 | TORSÅS |
| 385 94 | BERGKVARA |
| 385 95 | TORSÅS |
| 385 96 | GULLABO |
| 385 97 | SÖDERÅKRA |
| 385 98 | BERGKVARA |
| 385 99 | TORSÅS |
| 386 30 | FÄRJESTADEN |
| 386 31 | FÄRJESTADEN |
| 386 32 | FÄRJESTADEN |
| 386 33 | FÄRJESTADEN |
| 386 34 | FÄRJESTADEN |
| 386 35 | FÄRJESTADEN |
| 386 90 | FÄRJESTADEN |
| 386 92 | FÄRJESTADEN |
| 386 93 | FÄRJESTADEN |
| 386 94 | FÄRJESTADEN |
| 386 95 | FÄRJESTADEN |
| 386 96 | FÄRJESTADEN |
| 387 30 | BORGHOLM |
| 387 31 | BORGHOLM |
| 387 32 | BORGHOLM |
| 387 33 | BORGHOLM |
| 387 34 | BORGHOLM |
| 387 35 | BORGHOLM |
| 387 36 | BORGHOLM |
| 387 37 | BORGHOLM |
| 387 38 | BORGHOLM |
| 387 50 | KÖPINGSVIK |
| 387 51 | KÖPINGSVIK |
| 387 52 | KÖPINGSVIK |
| 387 90 | KÖPINGSVIK |
| 387 91 | BORGHOLM |
| 387 92 | BORGHOLM |
| 387 93 | BORGHOLM |
| 387 94 | BORGHOLM |
| 387 95 | KÖPINGSVIK |
| 387 96 | KÖPINGSVIK |
| 388 30 | LJUNGBYHOLM |
| 388 31 | LJUNGBYHOLM |
| 388 32 | LJUNGBYHOLM |
| 388 40 | TREKANTEN |
| 388 41 | TREKANTEN |
| 388 50 | PÅRYD |
| 388 91 | VASSMOLÖSA |
| 388 92 | LJUNGBYHOLM |
| 388 93 | LJUNGBYHOLM |
| 388 94 | VASSMOLÖSA |
| 388 95 | HALLTORP |
| 388 96 | LJUNGBYHOLM |
| 388 97 | HALLTORP |
| 388 98 | TREKANTEN |
| 388 99 | PÅRYD |
| 392 30 | KALMAR |
| 392 31 | KALMAR |
| 392 32 | KALMAR |
| 392 33 | KALMAR |
| 392 34 | KALMAR |
| 392 35 | KALMAR |
| 392 36 | KALMAR |
| 392 37 | KALMAR |
| 392 38 | KALMAR |
| 392 41 | KALMAR |
| 392 43 | KALMAR |
| 392 44 | KALMAR |
| 392 45 | KALMAR |
| 392 46 | KALMAR |
| 392 47 | KALMAR |
| 393 50 | KALMAR |
| 393 51 | KALMAR |
| 393 52 | KALMAR |
| 393 53 | KALMAR |
| 393 54 | KALMAR |
| 393 55 | KALMAR |
| 393 57 | KALMAR |
| 393 58 | KALMAR |
| 393 59 | KALMAR |
| 393 63 | KALMAR |
| 393 64 | KALMAR |
| 393 65 | KALMAR |
| 394 70 | KALMAR |
| 394 71 | KALMAR |
| 394 77 | KALMAR |
| 395 90 | KALMAR |
| 570 16 | KVILLSFORS |
| 570 19 | PAULISTRÖM |
| 570 30 | MARIANNELUND |
| 570 31 | INGATORP |
| 570 72 | FAGERHULT |
| 570 75 | FÅGELFORS |
| 570 76 | RUDA |
| 570 80 | VIRSERUM |
| 570 81 | JÄRNFORSEN |
| 570 82 | MÅLILLA |
| 570 83 | ROSENFORS |
| 570 84 | MÖRLUNDA |
| 570 90 | PÅSKALLAVIK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 30 | OSKARSHAMN |
| 572 31 | OSKARSHAMN |
| 572 32 | OSKARSHAMN |
| 572 33 | OSKARSHAMN |
| 572 34 | OSKARSHAMN |
| 572 35 | OSKARSHAMN |
| 572 36 | OSKARSHAMN |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 50 | OSKARSHAMN |
| 572 51 | OSKARSHAMN |
| 572 60 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 62 | OSKARSHAMN |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 93 | OSKARSHAMN |
| 572 96 | FÅRBO |
| 574 96 | VETLANDA |
| 574 97 | VETLANDA |
| 577 30 | HULTSFRED |
| 577 31 | HULTSFRED |
| 577 32 | HULTSFRED |
| 577 33 | HULTSFRED |
| 577 34 | HULTSFRED |
| 577 35 | HULTSFRED |
| 577 36 | HULTSFRED |
| 577 37 | HULTSFRED |
| 577 38 | HULTSFRED |
| 577 39 | HULTSFRED |
| 577 50 | SILVERDALEN |
| 577 51 | SILVERDALEN |
| 577 90 | HULTSFRED |
| 577 91 | HULTSFRED |
| 577 92 | HULTSFRED |
| 577 93 | HULTSFRED |
| 577 94 | LÖNNEBERGA |
| 579 30 | HÖGSBY |
| 579 31 | HÖGSBY |
| 579 32 | HÖGSBY |
| 579 33 | HÖGSBY |
| 579 40 | BERGA |
| 579 90 | BERGA |
| 579 92 | HÖGSBY |
| 579 93 | GRÖNSKÅRA |
| 590 42 | HORN |
| 590 80 | SÖDRA VI |
| 590 81 | GULLRINGEN |
| 590 83 | STOREBRO |
| 590 90 | ANKARSRUM |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 92 | TOTEBO |
| 590 93 | GUNNEBO |
| 590 94 | BLACKSTAD |
| 590 95 | LOFTAHAMMAR |
| 590 96 | ÖVERUM |
| 590 98 | EDSBRUK |
| 593 30 | VÄSTERVIK |
| 593 31 | VÄSTERVIK |
| 593 32 | VÄSTERVIK |
| 593 33 | VÄSTERVIK |
| 593 34 | VÄSTERVIK |
| 593 35 | VÄSTERVIK |
| 593 36 | VÄSTERVIK |
| 593 37 | VÄSTERVIK |
| 593 38 | VÄSTERVIK |
| 593 39 | VÄSTERVIK |
| 593 40 | VÄSTERVIK |
| 593 41 | VÄSTERVIK |
| 593 42 | VÄSTERVIK |
| 593 43 | VÄSTERVIK |
| 593 50 | VÄSTERVIK |
| 593 51 | VÄSTERVIK |
| 593 52 | VÄSTERVIK |
| 593 53 | VÄSTERVIK |
| 593 54 | VÄSTERVIK |
| 593 61 | VÄSTERVIK |
| 593 62 | VÄSTERVIK |
| 593 91 | VÄSTERVIK |
| 593 92 | VÄSTERVIK |
| 593 93 | VÄSTERVIK |
| 593 95 | VÄSTERVIK |
| 593 96 | VÄSTERVIK |
| 594 30 | GAMLEBY |
| 594 31 | GAMLEBY |
| 594 32 | GAMLEBY |
| 594 91 | GAMLEBY |
| 594 92 | GAMLEBY |
| 594 93 | GAMLEBY |
| 594 94 | GAMLEBY |
| 597 40 | ÅTVIDABERG |
| 597 91 | ÅTVIDABERG |
| 597 96 | ÅTVIDABERG |
| 597 97 | ÅTVIDABERG |
| 598 30 | VIMMERBY |
| 598 31 | VIMMERBY |
| 598 32 | VIMMERBY |
| 598 34 | VIMMERBY |
| 598 35 | VIMMERBY |
| 598 36 | VIMMERBY |
| 598 37 | VIMMERBY |
| 598 38 | VIMMERBY |
| 598 39 | VIMMERBY |
| 598 40 | VIMMERBY |
| 598 91 | VIMMERBY |
| 598 92 | VIMMERBY |
| 598 93 | VIMMERBY |
| 598 94 | VIMMERBY |
| 598 95 | VIMMERBY |
| 598 96 | VIMMERBY |
| 615 92 | VALDEMARSVIK |
| 615 94 | VALDEMARSVIK |
| 615 95 | VALDEMARSVIK” |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alue B

Päivämäärä, johon asti voimassa

Koodi

Nimi

FR

RANSKA

Postinumero

Seuraavat kunnat:

27.3.2006

01002

L'ABERGEMENT-DE-VAREY

01026

BAGE-LE-CHATEL

01040

BEREZIAT

01050

BOISSEY

01051

BOLOZON

01056

BOYEUX-SAINT-JEROME

01068

CERDON

01077

CHALLES

01102

CHEVROUX

01106

CIZE

01107

CLEYZIEU

01123

CORMORANCHE-SUR-SAONE

01125

CORVEISSIAT

01127

COURMANGOUX

01130

CRAS-SUR-REYSSOUZE

01134

CROTTET

01154

ETREZ

01159

FEILLENS

01172

GERMAGNAT

01179

GRIEGES

01196

JAYAT

01214

LEYSSARD

01224

LOYETTES

01229

MALAFRETAZ

01231

MANZIAT

01232

MARBOZ

01236

MARSONNAS

01242

MERIGNAT

01277

NIVOLLET-MONTGRIFFON

01284

OZAN

01306

PONT-DE-VEYLE

01309

POUILLAT

01312

PRESSIAT

01320

REPLONGES

01331

SAINT-ALBAN

01332

SAINT-ANDRE-DE-BAGE

01384

SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY

01386

SAINT-SORLIN-EN-BUGEY

01404

SERRIERES-SUR-AIN

01411

SOUCLIN

01421

TORCIEU

01445

VILLEMOTIER

38011

ANTHON

38026

LA BALME-LES-GROTTES

38085

CHARVIEU-CHAVAGNEUX

38097

CHAVANOZ

38190

HIERES-SUR-AMBY

38197

JANNEYRIAS

38535

VERNAS

38539

VERTRIEU

69004

ALIX

69020

BELMONT-D'AZERGUES

69023

BLACE

69029

BRON

69036

CERCIE

69040

CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR

69045

CHARENTAY

69047

CHARNAY

69059

CIVRIEUX-D'AZERGUES

69065

CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS

69072

DARDILLY

69074

DENICE

69076

DOMMARTIN

69092

GLEIZE

69106

LACHASSAGNE

69108

LANCIE

69114

LIERGUES

69116

LIMONEST

69121

LOZANNE

69126

MARCY

69159

POUILLY-LE-MONIAL

69194

SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR

69197

SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES

69212

SAINT-JEAN-DES-VIGNES

69215

SAINT-JULIEN

69218

SAINT-LAGER

69246

THEIZE

69267

VILLIE-MORGON

69287

SAINT-BONNET-DE-MURE

69290

SAINT-PRIEST

69299

COLOMBIER-SAUGNIEU

69381

LYON 1ER ARRONDISSEMENT

69383

LYON 3E ARRONDISSEMENT

69384

LYON 4E ARRONDISSEMENT

69386

LYON 6E ARRONDISSEMENT

69389

LYON 9E ARRONDISSEMENT

71090

LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY

71150

CRECHES-SUR-SAONE

71372

ROMANECHE-THORINS

71481

SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES

SE

RUOTSI

Aluetta A lukuun ottamatta koko Kalmarin lääni, seuraavat paikkakunnat mukaan luettuina

Postinumero

Paikkakunta

24.4.2006

360 23

ÄLMEBODA

360 50

LESSEBO

360 52

KOSTA

360 53

SKRUV

360 60

VISSEFJÄRDA

360 65

BODA GLASBRUK

360 70

ÅSEDA

360 77

FRÖSEKE

361 30

EMMABODA

361 31

EMMABODA

361 32

EMMABODA

361 33

EMMABODA

361 42

LINDÅS

361 53

BROAKULLA

361 91

EMMABODA

361 92

EMMABODA

361 93

BROAKULLA

361 94

ERIKSMÅLA

361 95

LÅNGASJÖ

370 17

ERINGSBODA

370 34

HOLMSJÖ

370 45

FÅGELMARA

371 93

KARLSKRONA

380 30

ROCKNEBY

380 31

LÄCKEBY

380 40

ORREFORS

380 41

GULLASKRUV

380 42

MÅLERÅS

380 44

ALSTERBRO

380 52

TIMMERNABBEN

380 53

FLISERYD

380 62

MÖRBYLÅNGA

380 65

DEGERHAMN

380 74

LÖTTORP

380 75

BYXELKROK

382 30

NYBRO

382 31

NYBRO

382 32

NYBRO

382 33

NYBRO

382 34

NYBRO

382 35

NYBRO

382 36

NYBRO

382 37

NYBRO

382 38

NYBRO

382 39

NYBRO

382 40

NYBRO

382 41

NYBRO

382 42

NYBRO

382 43

NYBRO

382 44

NYBRO

382 45

NYBRO

382 46

NYBRO

382 90

ÖRSJÖ

382 91

NYBRO

382 92

NYBRO

382 93

NYBRO

382 94

NYBRO

382 96

NYBRO

382 97

ÖRSJÖ

383 30

MÖNSTERÅS

383 31

MÖNSTERÅS

383 32

MÖNSTERÅS

383 33

MÖNSTERÅS

383 34

MÖNSTERÅS

383 35

MÖNSTERÅS

383 36

MÖNSTERÅS

383 37

MÖNSTERÅS

383 38

MÖNSTERÅS

383 39

MÖNSTERÅS

383 91

MÖNSTERÅS

383 92

MÖNSTERÅS

384 30

BLOMSTERMÅLA

384 31

BLOMSTERMÅLA

384 40

ÅLEM

384 91

BLOMSTERMÅLA

384 92

ÅLEM

384 93

ÅLEM

385 30

TORSÅS

385 31

TORSÅS

385 32

TORSÅS

385 33

TORSÅS

385 34

TORSÅS

385 40

BERGKVARA

385 41

BERGKVARA

385 50

SÖDERÅKRA

385 51

SÖDERÅKRA

385 90

SÖDERÅKRA

385 91

TORSÅS

385 92

GULLABO

385 93

TORSÅS

385 94

BERGKVARA

385 95

TORSÅS

385 96

GULLABO

385 97

SÖDERÅKRA

385 98

BERGKVARA

385 99

TORSÅS

386 30

FÄRJESTADEN

386 31

FÄRJESTADEN

386 32

FÄRJESTADEN

386 33

FÄRJESTADEN

386 34

FÄRJESTADEN

386 35

FÄRJESTADEN

386 90

FÄRJESTADEN

386 92

FÄRJESTADEN

386 93

FÄRJESTADEN

386 94

FÄRJESTADEN

386 95

FÄRJESTADEN

386 96

FÄRJESTADEN

387 30

BORGHOLM

387 31

BORGHOLM

387 32

BORGHOLM

387 33

BORGHOLM

387 34

BORGHOLM

387 35

BORGHOLM

387 36

BORGHOLM

387 37

BORGHOLM

387 38

BORGHOLM

387 50

KÖPINGSVIK

387 51

KÖPINGSVIK

387 52

KÖPINGSVIK

387 90

KÖPINGSVIK

387 91

BORGHOLM

387 92

BORGHOLM

387 93

BORGHOLM

387 94

BORGHOLM

387 95

KÖPINGSVIK

387 96

KÖPINGSVIK

388 30

LJUNGBYHOLM

388 31

LJUNGBYHOLM

388 32

LJUNGBYHOLM

388 40

TREKANTEN

388 41

TREKANTEN

388 50

PÅRYD

388 91

VASSMOLÖSA

388 92

LJUNGBYHOLM

388 93

LJUNGBYHOLM

388 94

VASSMOLÖSA

388 95

HALLTORP

388 96

LJUNGBYHOLM

388 97

HALLTORP

388 98

TREKANTEN

388 99

PÅRYD

392 30

KALMAR

392 31

KALMAR

392 32

KALMAR

392 33

KALMAR

392 34

KALMAR

392 35

KALMAR

392 36

KALMAR

392 37

KALMAR

392 38

KALMAR

392 41

KALMAR

392 43

KALMAR

392 44

KALMAR

392 45

KALMAR

392 46

KALMAR

392 47

KALMAR

393 50

KALMAR

393 51

KALMAR

393 52

KALMAR

393 53

KALMAR

393 54

KALMAR

393 55

KALMAR

393 57

KALMAR

393 58

KALMAR

393 59

KALMAR

393 63

KALMAR

393 64

KALMAR

393 65

KALMAR

394 70

KALMAR

394 71

KALMAR

394 77

KALMAR

395 90

KALMAR

570 16

KVILLSFORS

570 19

PAULISTRÖM

570 30

MARIANNELUND

570 31

INGATORP

570 72

FAGERHULT

570 75

FÅGELFORS

570 76

RUDA

570 80

VIRSERUM

570 81

JÄRNFORSEN

570 82

MÅLILLA

570 83

ROSENFORS

570 84

MÖRLUNDA

570 90

PÅSKALLAVIK

570 91

KRISTDALA

572 30

OSKARSHAMN

572 31

OSKARSHAMN

572 32

OSKARSHAMN

572 33

OSKARSHAMN

572 34

OSKARSHAMN

572 35

OSKARSHAMN

572 36

OSKARSHAMN

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 50

OSKARSHAMN

572 51

OSKARSHAMN

572 60

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 62

OSKARSHAMN

572 91

OSKARSHAMN

572 93

OSKARSHAMN

572 96

FÅRBO

574 96

VETLANDA

574 97

VETLANDA

577 30

HULTSFRED

577 31

HULTSFRED

577 32

HULTSFRED

577 33

HULTSFRED

577 34

HULTSFRED

577 35

HULTSFRED

577 36

HULTSFRED

577 37

HULTSFRED

577 38

HULTSFRED

577 39

HULTSFRED

577 50

SILVERDALEN

577 51

SILVERDALEN

577 90

HULTSFRED

577 91

HULTSFRED

577 92

HULTSFRED

577 93

HULTSFRED

577 94

LÖNNEBERGA

579 30

HÖGSBY

579 31

HÖGSBY

579 32

HÖGSBY

579 33

HÖGSBY

579 40

BERGA

579 90

BERGA

579 92

HÖGSBY

579 93

GRÖNSKÅRA

590 42

HORN

590 80

SÖDRA VI

590 81

GULLRINGEN

590 83

STOREBRO

590 90

ANKARSRUM

590 91

HJORTED

590 92

TOTEBO

590 93

GUNNEBO

590 94

BLACKSTAD

590 95

LOFTAHAMMAR

590 96

ÖVERUM

590 98

EDSBRUK

593 30

VÄSTERVIK

593 31

VÄSTERVIK

593 32

VÄSTERVIK

593 33

VÄSTERVIK

593 34

VÄSTERVIK

593 35

VÄSTERVIK

593 36

VÄSTERVIK

593 37

VÄSTERVIK

593 38

VÄSTERVIK

593 39

VÄSTERVIK

593 40

VÄSTERVIK

593 41

VÄSTERVIK

593 42

VÄSTERVIK

593 43

VÄSTERVIK

593 50

VÄSTERVIK

593 51

VÄSTERVIK

593 52

VÄSTERVIK

593 53

VÄSTERVIK

593 54

VÄSTERVIK

593 61

VÄSTERVIK

593 62

VÄSTERVIK

593 91

VÄSTERVIK

593 92

VÄSTERVIK

593 93

VÄSTERVIK

593 95

VÄSTERVIK

593 96

VÄSTERVIK

594 30

GAMLEBY

594 31

GAMLEBY

594 32

GAMLEBY

594 91

GAMLEBY

594 92

GAMLEBY

594 93

GAMLEBY

594 94

GAMLEBY

597 40

ÅTVIDABERG

597 91

ÅTVIDABERG

597 96

ÅTVIDABERG

597 97

ÅTVIDABERG

598 30

VIMMERBY

598 31

VIMMERBY

598 32

VIMMERBY

598 34

VIMMERBY

598 35

VIMMERBY

598 36

VIMMERBY

598 37

VIMMERBY

598 38

VIMMERBY

598 39

VIMMERBY

598 40

VIMMERBY

598 91

VIMMERBY

598 92

VIMMERBY

598 93

VIMMERBY

598 94

VIMMERBY

598 95

VIMMERBY

598 96

VIMMERBY

615 92

VALDEMARSVIK

615 94

VALDEMARSVIK

615 95

VALDEMARSVIK”

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä maaliskuuta 2006,

päätöksen 1999/217/EY muuttamisesta elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan luettelon osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 899)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/252/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeissa käytettyjä tai käytettäväksi tarkoitettuja aromiaineita koskevan yhteisön menettelyn määräämisestä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2232/96 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 2232/96 vahvistetaan menettely elintarvikkeissa käytettyjä tai käytettäväksi tarkoitettuja aromiaineita koskevien sääntöjen määrittämiseksi. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden toimitettua ilmoitukset aromiaineista, joiden käyttö sallitaan niiden alueella markkinoitavissa elintarvikkeissa, ja komission tutkittua nämä ilmoitukset laaditaan aromiaineluettelo, jäljempänä ’luettelo’. Kyseinen luettelo hyväksyttiin komission päätöksellä 1999/217/EY (2). |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 2232/96 vahvistetaan menettely elintarvikkeissa käytettyjä tai käytettäväksi tarkoitettuja aromiaineita koskevien sääntöjen määrittämiseksi. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden toimitettua ilmoitukset aromiaineista, joiden käyttö sallitaan niiden alueella markkinoitavissa elintarvikkeissa, ja komission tutkittua nämä ilmoitukset laaditaan aromiaineluettelo, jäljempänä ’luettelo’. Kyseinen luettelo hyväksyttiin komission päätöksellä 1999/217/EY (2).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2232/96 mukaisesti on lisäksi laadittava aromiaineita koskeva arviointiohjelma, jolla tarkistetaan, ovatko kyseiset aromiaineet asetuksen liitteessä esitettyjen yleisten käyttöperusteiden mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2232/96 mukaisesti on lisäksi laadittava aromiaineita koskeva arviointiohjelma, jolla tarkistetaan, ovatko kyseiset aromiaineet asetuksen liitteessä esitettyjen yleisten käyttöperusteiden mukaisia.

| (3) | FAO:n ja WHO:n yhteinen elintarvikelisäaineita käsittelevä asiantuntijakomitea (JECFA) tuli kuudennessakymmenennessäviidennessä kokouksessaan, joka pidettiin 7–16 päivänä kesäkuuta 2005, siihen tulokseen, että asetamidi (FL-nro 16.047) aiheuttaa selvästi syöpää niin hiirillä kuin rotillakin, ja vaikkakaan kasvainten muodostumiseen johtava mekanismi ei ole tiedossa, genotoksisen mekanismin mahdollisuutta ei voida jättää laskuista. JECFA katsoi, ettei tällaista yhdistettä ole asianmukaista käyttää aromiaineena. Asetamidi ei tämän vuoksi täytä asetuksen (EY) N:o 2232/96 liitteessä esitettyjä yleisiä perusteita, ja se olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(3)

FAO:n ja WHO:n yhteinen elintarvikelisäaineita käsittelevä asiantuntijakomitea (JECFA) tuli kuudennessakymmenennessäviidennessä kokouksessaan, joka pidettiin 7–16 päivänä kesäkuuta 2005, siihen tulokseen, että asetamidi (FL-nro 16.047) aiheuttaa selvästi syöpää niin hiirillä kuin rotillakin, ja vaikkakaan kasvainten muodostumiseen johtava mekanismi ei ole tiedossa, genotoksisen mekanismin mahdollisuutta ei voida jättää laskuista. JECFA katsoi, ettei tällaista yhdistettä ole asianmukaista käyttää aromiaineena. Asetamidi ei tämän vuoksi täytä asetuksen (EY) N:o 2232/96 liitteessä esitettyjä yleisiä perusteita, ja se olisi poistettava luettelosta.

| (4) | Päätös 1999/217/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 1999/217/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan päätöksen 1999/217/EY liitteessä olevassa A osassa olevasta taulukosta rivi, joka koskee ainetta, jonka FL-numero on 16.047 (asetamidi).

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 299, 23.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 84, 27.3.1999, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/389/EY (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 73).

2

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/49

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä syyskuuta 2005,

Kanadan rajapalveluvirastolle toimitettavien lentomatkustajia koskevaan matkustajarekisteriin sisältyvien henkilötietojen suojan riittävästä tasosta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3248)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/253/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 95/46/EY mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että henkilötietoja voidaan siirtää kolmanteen maahan vain, jos kyseisessä kolmannessa maassa turvataan tietosuojan riittävä taso ja jos direktiivin muiden säännösten täytäntöönpanemiseksi annettuja jäsenvaltioiden lakeja noudatetaan ennen tietojen siirtämistä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 95/46/EY mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että henkilötietoja voidaan siirtää kolmanteen maahan vain, jos kyseisessä kolmannessa maassa turvataan tietosuojan riittävä taso ja jos direktiivin muiden säännösten täytäntöönpanemiseksi annettuja jäsenvaltioiden lakeja noudatetaan ennen tietojen siirtämistä.

| (2) | Komissio voi todeta, että kolmas maa turvaa tietosuojan riittävän tason. Henkilötietoja voidaan tässä tapauksessa siirtää jäsenvaltioista ilman lisätakeita. |
| --- | --- |

(2)

Komissio voi todeta, että kolmas maa turvaa tietosuojan riittävän tason. Henkilötietoja voidaan tässä tapauksessa siirtää jäsenvaltioista ilman lisätakeita.

| (3) | Direktiivin 95/46/EY mukaisesti tietosuojan taso olisi arvioitava kaikkien tiettyyn siirtoon tai siirtojen ryhmään liittyvien olosuhteiden osalta ja ottaen erityisesti huomioon eräät siirron kannalta olennaiset direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa luetellut tekijät. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 95/46/EY mukaisesti tietosuojan taso olisi arvioitava kaikkien tiettyyn siirtoon tai siirtojen ryhmään liittyvien olosuhteiden osalta ja ottaen erityisesti huomioon eräät siirron kannalta olennaiset direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa luetellut tekijät.

| (4) | Ilmailussa tarkoitetaan matkustajatietorekisterillä (PNR-tiedoilla) tietuetta, johon on koottu kunkin matkustajan matkustustiedot. Niihin kuuluvat kaikki tiedot, joita lippuvarauksia toimittavat ja järjestelmään osallistuvat lentoyhtiöt tarvitsevat varausten käsittelyä ja valvontaa varten (2). Tässä päätöksessä käsitteisiin ”matkustaja” ja ”matkustajat” kuuluvat myös miehistön jäsenet. ”Lippuvarauksia toimittavalla lentoyhtiöllä” tarkoitetaan lentoyhtiötä, johon matkustaja teki alkuperäisen varauksensa tai johon matkan alkamisen jälkeen on tehty lisävarauksia. ”Osallistuvilla lentoyhtiöillä” tarkoitetaan lentoyhtiöitä, joilta lippuvarauksia toimittava lentoyhtiö on pyytänyt paikan varaamista matkustajalle yhdelle tai useammalle lennolle. |
| --- | --- |

(4)

Ilmailussa tarkoitetaan matkustajatietorekisterillä (PNR-tiedoilla) tietuetta, johon on koottu kunkin matkustajan matkustustiedot. Niihin kuuluvat kaikki tiedot, joita lippuvarauksia toimittavat ja järjestelmään osallistuvat lentoyhtiöt tarvitsevat varausten käsittelyä ja valvontaa varten (2). Tässä päätöksessä käsitteisiin ”matkustaja” ja ”matkustajat” kuuluvat myös miehistön jäsenet. ”Lippuvarauksia toimittavalla lentoyhtiöllä” tarkoitetaan lentoyhtiötä, johon matkustaja teki alkuperäisen varauksensa tai johon matkan alkamisen jälkeen on tehty lisävarauksia. ”Osallistuvilla lentoyhtiöillä” tarkoitetaan lentoyhtiöitä, joilta lippuvarauksia toimittava lentoyhtiö on pyytänyt paikan varaamista matkustajalle yhdelle tai useammalle lennolle.

| (5) | Kanadan rajapalveluvirasto (Canada Border Services Agency, CBSA) edellyttää, että kukin Kanadaan suuntautuvaa matkustajaliikennettä harjoittava lentoyhtiö antaa virastolle sähköisen pääsyn niihin PNR-tietoihin, jotka kerätään ja tallennetaan lentoyhtiön automaattiseen varausjärjestelmään ja lähtöselvitysjärjestelmään. |
| --- | --- |

(5)

Kanadan rajapalveluvirasto (Canada Border Services Agency, CBSA) edellyttää, että kukin Kanadaan suuntautuvaa matkustajaliikennettä harjoittava lentoyhtiö antaa virastolle sähköisen pääsyn niihin PNR-tietoihin, jotka kerätään ja tallennetaan lentoyhtiön automaattiseen varausjärjestelmään ja lähtöselvitysjärjestelmään.

| (6) | CBSA:lle toimitettavia matkustajarekisteriin sisältyviä henkilötietoja koskevat vaatimukset perustuvat Kanadan tullilain (Customs Act) 107.1 §:ään, maahanmuutosta ja pakolaisten suojelusta annetun lain (Immigration and Refugee Protection Act) 148 §:n 1 momentin d kohtaan sekä kyseisten säädösten nojalla annettuihin täytäntöönpanomääräyksiin (3). |
| --- | --- |

(6)

CBSA:lle toimitettavia matkustajarekisteriin sisältyviä henkilötietoja koskevat vaatimukset perustuvat Kanadan tullilain (Customs Act) 107.1 §:ään, maahanmuutosta ja pakolaisten suojelusta annetun lain (Immigration and Refugee Protection Act) 148 §:n 1 momentin d kohtaan sekä kyseisten säädösten nojalla annettuihin täytäntöönpanomääräyksiin (3).

| (7) | Kyseinen Kanadan lainsäädäntö koskee turvallisuuden parantamista sekä henkilöiden maahantulon ehtoja. Nämä seikat kuuluvat Kanadan itsenäiseen oikeudelliseen toimivaltaan. Säädetyt vaatimukset eivät ole ristiriidassa minkään Kanadan tekemän kansainvälisen sitoumuksen kanssa. Kanada on oikeusvaltioperiaatteeseen nojautuva demokraattinen valtio, jolla on vahvat kansalaisvapausperinteet. Ei ole epäilystä sen lainsäädäntöprosessin laillisuudesta eikä sen oikeuslaitoksen tehokkuudesta ja riippumattomuudesta. Lisäksi lehdistönvapaus on vahva tae kansalaisvapauksien väärinkäyttöä vastaan. |
| --- | --- |

(7)

Kyseinen Kanadan lainsäädäntö koskee turvallisuuden parantamista sekä henkilöiden maahantulon ehtoja. Nämä seikat kuuluvat Kanadan itsenäiseen oikeudelliseen toimivaltaan. Säädetyt vaatimukset eivät ole ristiriidassa minkään Kanadan tekemän kansainvälisen sitoumuksen kanssa. Kanada on oikeusvaltioperiaatteeseen nojautuva demokraattinen valtio, jolla on vahvat kansalaisvapausperinteet. Ei ole epäilystä sen lainsäädäntöprosessin laillisuudesta eikä sen oikeuslaitoksen tehokkuudesta ja riippumattomuudesta. Lisäksi lehdistönvapaus on vahva tae kansalaisvapauksien väärinkäyttöä vastaan.

| (8) | Yhteisö on täysipainoisesti sitoutunut tukemaan Kanadaa terrorismin torjunnassa yhteisön lainsäädännön asettamissa rajoissa. Yhteisön lainsäädännössä edellytetään turvallisuus- ja yksityisyysnäkökohtien tasapainoista ottamista huomioon. Esimerkiksi direktiivin 95/46/EY 13 artiklan mukaan jäsenvaltiot saavat lainsäädännöllään rajoittaa direktiivin tiettyjen vaatimusten soveltamisalaa, jos se on välttämätöntä valtion turvallisuuden, puolustuksen, yleisen turvallisuuden taikka rikosten torjunnan, tutkinnan, selvittämisen tai syyteharkinnan kannalta. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisö on täysipainoisesti sitoutunut tukemaan Kanadaa terrorismin torjunnassa yhteisön lainsäädännön asettamissa rajoissa. Yhteisön lainsäädännössä edellytetään turvallisuus- ja yksityisyysnäkökohtien tasapainoista ottamista huomioon. Esimerkiksi direktiivin 95/46/EY 13 artiklan mukaan jäsenvaltiot saavat lainsäädännöllään rajoittaa direktiivin tiettyjen vaatimusten soveltamisalaa, jos se on välttämätöntä valtion turvallisuuden, puolustuksen, yleisen turvallisuuden taikka rikosten torjunnan, tutkinnan, selvittämisen tai syyteharkinnan kannalta.

| (9) | Kyseiset tiedonsiirrot koskevat tiettyjä rekisterinpitäjiä eli lentoyhtiöitä, jotka harjoittavat lentoliikennettä yhteisöstä Kanadaan, ja vain yhtä vastaanottajaa Kanadassa eli CBSA:ta. |
| --- | --- |

(9)

Kyseiset tiedonsiirrot koskevat tiettyjä rekisterinpitäjiä eli lentoyhtiöitä, jotka harjoittavat lentoliikennettä yhteisöstä Kanadaan, ja vain yhtä vastaanottajaa Kanadassa eli CBSA:ta.

| (10) | Matkustajarekisteritietojen siirtoja Kanadaan koskevan oikeudellisen kehyksen luomiseen etenkin tällä päätöksellä liittyvien järjestelyjen voimassaoloaika olisi rajattava. On sovittu kolmen ja puolen vuoden pituisesta jaksosta. Tämän jakson aikana olosuhteet voivat muuttua merkittävästi, minkä vuoksi yhteisö ja Kanada katsovat, että järjestelyjä on aikanaan tarkasteltava uudelleen. |
| --- | --- |

(10)

Matkustajarekisteritietojen siirtoja Kanadaan koskevan oikeudellisen kehyksen luomiseen etenkin tällä päätöksellä liittyvien järjestelyjen voimassaoloaika olisi rajattava. On sovittu kolmen ja puolen vuoden pituisesta jaksosta. Tämän jakson aikana olosuhteet voivat muuttua merkittävästi, minkä vuoksi yhteisö ja Kanada katsovat, että järjestelyjä on aikanaan tarkasteltava uudelleen.

| (11) | CBSA käsittelee sille siirrettyjä lentomatkustajien matkustajarekisteriin sisältyviä henkilötietoja noudattaen Kanadan rajapalveluviraston (CBSA) PNR-ohjelmansa soveltamisesta antamia sitoumuksia (jäljempänä ’sitoumukset’) ja Kanadan lainsäädäntöön sisältyviä ehtoja sitoumuksissa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

CBSA käsittelee sille siirrettyjä lentomatkustajien matkustajarekisteriin sisältyviä henkilötietoja noudattaen Kanadan rajapalveluviraston (CBSA) PNR-ohjelmansa soveltamisesta antamia sitoumuksia (jäljempänä ’sitoumukset’) ja Kanadan lainsäädäntöön sisältyviä ehtoja sitoumuksissa esitetyn mukaisesti.

| (12) | Kanadan lainsäädännöstä on tässä yhteydessä merkitystä tietosuojalailla (Privacy Act), tiedonsaantilailla (Access to Information Act) sekä tullilain (Customs Act) 107 §:llä siltä osin kuin niillä säännellään niitä edellytyksiä, joiden täyttyessä CBSA voi vastustaa luovutuspyyntöjä ja säilyttää näin PNR-tiedot luottamuksellisina. Privacy Act -lailla säännellään PNR-tietojen luovuttamista asianomaiselle henkilölle, mikä on läheisessä yhteydessä rekisteröidyn tiedonsaantioikeuteen. Privacy Actia sovelletaan pelkästään Kanadassa oleskeleviin henkilöihin. CBSA antaa kuitenkin ulkomaan kansalaiselle pääsyn häntä koskeviin PNR-tietoihin riippumatta siitä, oleskeleeko hän Kanadassa vai ei. |
| --- | --- |

(12)

Kanadan lainsäädännöstä on tässä yhteydessä merkitystä tietosuojalailla (Privacy Act), tiedonsaantilailla (Access to Information Act) sekä tullilain (Customs Act) 107 §:llä siltä osin kuin niillä säännellään niitä edellytyksiä, joiden täyttyessä CBSA voi vastustaa luovutuspyyntöjä ja säilyttää näin PNR-tiedot luottamuksellisina. Privacy Act -lailla säännellään PNR-tietojen luovuttamista asianomaiselle henkilölle, mikä on läheisessä yhteydessä rekisteröidyn tiedonsaantioikeuteen. Privacy Actia sovelletaan pelkästään Kanadassa oleskeleviin henkilöihin. CBSA antaa kuitenkin ulkomaan kansalaiselle pääsyn häntä koskeviin PNR-tietoihin riippumatta siitä, oleskeleeko hän Kanadassa vai ei.

| (13) | Sitoumuksissa vahvistetut lausekkeet on sitoumusten 43 kohdan mukaisesti sisällytetty voimassa olevaan Kanadan lainsäädäntöön tai ne kirjataan erityisesti tarkoitusta varten laadittuihin kansallisiin säännöksiin, joten ne ovat oikeusvaikutuksellisia. Sitoumukset julkaistaan kokonaisuudessaan Kanadan virallisessa lehdessä (Canada Gazette). Ne ovat CBSA:n puolelta vakava ja tarkoin harkittu sitoumus, ja niiden noudattamista tarkastelevat yhdessä Kanada ja yhteisö. Sääntöjen noudattamatta jättämiseen voidaan puuttua tapauksen mukaan oikeudellisin, hallinnollisin ja poliittisin keinoin, ja asiaintilan korjaamatta jättäminen johtaa tämän päätöksen vaikutusten keskeyttämiseen. |
| --- | --- |

(13)

Sitoumuksissa vahvistetut lausekkeet on sitoumusten 43 kohdan mukaisesti sisällytetty voimassa olevaan Kanadan lainsäädäntöön tai ne kirjataan erityisesti tarkoitusta varten laadittuihin kansallisiin säännöksiin, joten ne ovat oikeusvaikutuksellisia. Sitoumukset julkaistaan kokonaisuudessaan Kanadan virallisessa lehdessä (Canada Gazette). Ne ovat CBSA:n puolelta vakava ja tarkoin harkittu sitoumus, ja niiden noudattamista tarkastelevat yhdessä Kanada ja yhteisö. Sääntöjen noudattamatta jättämiseen voidaan puuttua tapauksen mukaan oikeudellisin, hallinnollisin ja poliittisin keinoin, ja asiaintilan korjaamatta jättäminen johtaa tämän päätöksen vaikutusten keskeyttämiseen.

| (14) | Normeihin, joiden mukaisesti CBSA käsittelee matkustajarekisteritietoja Kanadan lainsäädännön ja sitoumusten perusteella, sisältyvät perusperiaatteet, joita tarvitaan sen toteamiseksi, että luonnollisten henkilöiden suojelun taso on riittävä. |
| --- | --- |

(14)

Normeihin, joiden mukaisesti CBSA käsittelee matkustajarekisteritietoja Kanadan lainsäädännön ja sitoumusten perusteella, sisältyvät perusperiaatteet, joita tarvitaan sen toteamiseksi, että luonnollisten henkilöiden suojelun taso on riittävä.

| (15) | Tarkoituksen rajoittamisen periaate otetaan huomioon siten, että CBSA:lle siirrettyjä matkustajarekisteriin sisältyviä lentomatkustajien henkilötietoja käsitellään tiettyä tarkoitusta varten ja käytetään tai annetaan eteenpäin vain siirron tarkoituksen mukaisesti. Matkustajarekisteritietoja käytetään yksinomaan estämään ja torjumaan terrorismia ja siihen liittyviä rikoksia ja muita vakavia, luonteeltaan rajatylittäviä rikoksia järjestäytynyt rikollisuus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(15)

Tarkoituksen rajoittamisen periaate otetaan huomioon siten, että CBSA:lle siirrettyjä matkustajarekisteriin sisältyviä lentomatkustajien henkilötietoja käsitellään tiettyä tarkoitusta varten ja käytetään tai annetaan eteenpäin vain siirron tarkoituksen mukaisesti. Matkustajarekisteritietoja käytetään yksinomaan estämään ja torjumaan terrorismia ja siihen liittyviä rikoksia ja muita vakavia, luonteeltaan rajatylittäviä rikoksia järjestäytynyt rikollisuus mukaan luettuna.

| (16) | Tietojen laatua koskevaa periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta on tarkasteltava suhteessa niihin tärkeisiin yleisen edun mukaisiin syihin, joiden perusteella matkustajarekisteritiedot siirretään. Nämä periaatteet otetaan huomioon siten, ettei CBSA tee muutoksia sille annettuihin matkustajarekisteritietoihin. PNR-kenttiä siirretään enintään 25, ja ennen kuin CBSA tekee tarkistuksia lisäyksessä A olevaan 25 vaaditun PNR-tiedon luetteloon, se kuulee Euroopan komissiota ja sopii asiasta sen kanssa. Suoraan matkustajarekisteritietojen johdosta haettavat ylimääräiset henkilötiedot, joita viranomaisilla ei ole, hankitaan ainoastaan laillisia kanavia pitkin. Pääsääntönä on, että matkustajarekisteritiedot poistetaan viimeistään 3 vuoden ja 6 kuukauden kuluttua. |
| --- | --- |

(16)

Tietojen laatua koskevaa periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta on tarkasteltava suhteessa niihin tärkeisiin yleisen edun mukaisiin syihin, joiden perusteella matkustajarekisteritiedot siirretään. Nämä periaatteet otetaan huomioon siten, ettei CBSA tee muutoksia sille annettuihin matkustajarekisteritietoihin. PNR-kenttiä siirretään enintään 25, ja ennen kuin CBSA tekee tarkistuksia lisäyksessä A olevaan 25 vaaditun PNR-tiedon luetteloon, se kuulee Euroopan komissiota ja sopii asiasta sen kanssa. Suoraan matkustajarekisteritietojen johdosta haettavat ylimääräiset henkilötiedot, joita viranomaisilla ei ole, hankitaan ainoastaan laillisia kanavia pitkin. Pääsääntönä on, että matkustajarekisteritiedot poistetaan viimeistään 3 vuoden ja 6 kuukauden kuluttua.

| (17) | Avoimuusperiaate otetaan huomioon siten, että CBSA ilmoittaa matkustajille tietojen siirtämisen ja käsittelyn tarkoituksen ja rekisterinpitäjän nimen sekä muita tietoja. |
| --- | --- |

(17)

Avoimuusperiaate otetaan huomioon siten, että CBSA ilmoittaa matkustajille tietojen siirtämisen ja käsittelyn tarkoituksen ja rekisterinpitäjän nimen sekä muita tietoja.

| (18) | Turvallisuusperiaate otetaan huomioon siten, että CBSA huolehtii teknisistä ja organisatorisista turvatoimista, jotka vastaavat käsittelyn aiheuttamia riskejä. |
| --- | --- |

(18)

Turvallisuusperiaate otetaan huomioon siten, että CBSA huolehtii teknisistä ja organisatorisista turvatoimista, jotka vastaavat käsittelyn aiheuttamia riskejä.

| (19) | Privacy Act -lain mukaan jokaisella Kanadassa oleskelevalla on oikeus saada itseään koskevat tiedot, saada ne oikaistuksi tai tehdä niihin huomautuksia. CBSA ulottaa nämä oikeudet hallussaan olevien matkustajarekisteritietojen osalta myös ulkomaiden kansalaisiin, jotka eivät oleskele Kanadassa. Tähän liittyvät poikkeukset vastaavat pääpiirteittäin rajoituksia, joista jäsenvaltiot voivat säätää direktiivin 95/46/EY 13 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(19)

Privacy Act -lain mukaan jokaisella Kanadassa oleskelevalla on oikeus saada itseään koskevat tiedot, saada ne oikaistuksi tai tehdä niihin huomautuksia. CBSA ulottaa nämä oikeudet hallussaan olevien matkustajarekisteritietojen osalta myös ulkomaiden kansalaisiin, jotka eivät oleskele Kanadassa. Tähän liittyvät poikkeukset vastaavat pääpiirteittäin rajoituksia, joista jäsenvaltiot voivat säätää direktiivin 95/46/EY 13 artiklan nojalla.

| (20) | Tietoja voidaan siirtää edelleen muille viranomaisille, myös ulkomaiden viranomaisille, tapauskohtaisesti minimimäärä tarkoituksiin, jotka on mainittu käyttötarkoituksen rajoittamista koskevassa ilmoituksessa tai vastaavat niitä. Tietoja voidaan siirtää myös rekisteröidyn tai muiden henkilöiden elintärkeiden etujen suojelemiseksi etenkin merkittäviltä terveysriskeiltä tai rikosoikeudellisia menettelyjä varten taikka muissa lain edellyttämissä tilanteissa. Vastaanottavat viranomaiset saavat tietojenluovutuksen nimenomaisten ehtojen mukaisesti käyttää tietoja yksinomaan kyseisiin tarkoituksiin, eivätkä ne saa siirtää tietoja edelleen ilman CBSA:n suostumusta. Millään muulla ulkomaisella, liittovaltion, provinssin tai paikallisella viranomaisella ei ole suoraa sähköistä pääsyä matkustajarekisteritietoihin CBSA:n tietokantojen kautta. CBSA kieltää matkustajarekisterin julkistamisen Access to Information Act- ja Privacy Act -lakien asianomaisia säännöksiä koskevien poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(20)

Tietoja voidaan siirtää edelleen muille viranomaisille, myös ulkomaiden viranomaisille, tapauskohtaisesti minimimäärä tarkoituksiin, jotka on mainittu käyttötarkoituksen rajoittamista koskevassa ilmoituksessa tai vastaavat niitä. Tietoja voidaan siirtää myös rekisteröidyn tai muiden henkilöiden elintärkeiden etujen suojelemiseksi etenkin merkittäviltä terveysriskeiltä tai rikosoikeudellisia menettelyjä varten taikka muissa lain edellyttämissä tilanteissa. Vastaanottavat viranomaiset saavat tietojenluovutuksen nimenomaisten ehtojen mukaisesti käyttää tietoja yksinomaan kyseisiin tarkoituksiin, eivätkä ne saa siirtää tietoja edelleen ilman CBSA:n suostumusta. Millään muulla ulkomaisella, liittovaltion, provinssin tai paikallisella viranomaisella ei ole suoraa sähköistä pääsyä matkustajarekisteritietoihin CBSA:n tietokantojen kautta. CBSA kieltää matkustajarekisterin julkistamisen Access to Information Act- ja Privacy Act -lakien asianomaisia säännöksiä koskevien poikkeusten perusteella.

| (21) | CBSA:lle ei toimiteta direktiivin 95/46/EY 8 artiklan merkityksessä arkaluontoisiksi katsottavia tietoja. |
| --- | --- |

(21)

CBSA:lle ei toimiteta direktiivin 95/46/EY 8 artiklan merkityksessä arkaluontoisiksi katsottavia tietoja.

| (22) | Täytäntöönpanoon liittyviä mekanismeja, joilla varmistetaan, että CBSA noudattaa kyseessä olevia periaatteita, ovat CBSA:n henkilökunnalle tarjottava koulutus ja informaatio sekä yksittäisiin henkilökunnan jäseniin kohdistuvat seuraamukset. Yksityisyyden suojan yleistä kunnioittamista CBSA:ssa tarkastelee Kanadan riippumaton tietosuojavaltuutetuntoimisto (Office of the Canadian Privacy Commissioner) Kanadan oikeuksien ja vapauksien peruskirjassa (Charter of Rights and Freedoms) ja Privacy Act -laissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Tietosuojavaltuutettu voi käsitellä valituksia, joita jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaiset toimittavat hänelle yhteisössä asuvien ihmisten puolesta, kun nämä katsovat, ettei CBSA ole käsitellyt heidän valitustaan tyydyttävällä tavalla. Sitoumusten noudattamista käsitellään CBSA:n ja komission johtaman ryhmän tekemässä vuotuisessa yhteisessä tarkastelussa. |
| --- | --- |

(22)

Täytäntöönpanoon liittyviä mekanismeja, joilla varmistetaan, että CBSA noudattaa kyseessä olevia periaatteita, ovat CBSA:n henkilökunnalle tarjottava koulutus ja informaatio sekä yksittäisiin henkilökunnan jäseniin kohdistuvat seuraamukset. Yksityisyyden suojan yleistä kunnioittamista CBSA:ssa tarkastelee Kanadan riippumaton tietosuojavaltuutetuntoimisto (Office of the Canadian Privacy Commissioner) Kanadan oikeuksien ja vapauksien peruskirjassa (Charter of Rights and Freedoms) ja Privacy Act -laissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Tietosuojavaltuutettu voi käsitellä valituksia, joita jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaiset toimittavat hänelle yhteisössä asuvien ihmisten puolesta, kun nämä katsovat, ettei CBSA ole käsitellyt heidän valitustaan tyydyttävällä tavalla. Sitoumusten noudattamista käsitellään CBSA:n ja komission johtaman ryhmän tekemässä vuotuisessa yhteisessä tarkastelussa.

| (23) | Avoimuuden takaamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pystyvät takaamaan rekisteröidyille tietosuojan heidän henkilötietojensa käsittelyn osalta, on tarpeen nimetä ne poikkeusolosuhteet, joissa tiettyjen tiedonsiirtojen keskeyttäminen voi olla perusteltua siitä huolimatta, että tietosuojan taso on todettu riittäväksi. |
| --- | --- |

(23)

Avoimuuden takaamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pystyvät takaamaan rekisteröidyille tietosuojan heidän henkilötietojensa käsittelyn osalta, on tarpeen nimetä ne poikkeusolosuhteet, joissa tiettyjen tiedonsiirtojen keskeyttäminen voi olla perusteltua siitä huolimatta, että tietosuojan taso on todettu riittäväksi.

| (24) | Direktiivin 95/46/EY 29 artiklan mukaisesti perustettu tietosuojatyöryhmä on antanut lausuntoja Kanadan viranomaisten matkustajatiedoille antaman suojan tasosta. Komissio on pitänyt lausuntoja ohjenuorana neuvotteluissaan CBSA:n kanssa. Komissio on ottanut lausunnot huomioon tätä päätöstä tehdessään (4). |
| --- | --- |

(24)

Direktiivin 95/46/EY 29 artiklan mukaisesti perustettu tietosuojatyöryhmä on antanut lausuntoja Kanadan viranomaisten matkustajatiedoille antaman suojan tasosta. Komissio on pitänyt lausuntoja ohjenuorana neuvotteluissaan CBSA:n kanssa. Komissio on ottanut lausunnot huomioon tätä päätöstä tehdessään (4).

| (25) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(25)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi katsotaan Kanadan rajapalveluviraston (Customs Border Services Agency, jäljempänä ’CBSA’) tarjoavan liitteessä olevien sitoumusten mukaisesti riittävän tasoisen suojan yhteisöstä siirrettäville matkustajarekisteritiedoille, jotka koskevat lentoliikennettä Kanadaan.

2 artikla

Tämä päätös koskee CBSA:n tarjoaman tietosuojan riittävyyttä suhteessa direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 1 kohdan vaatimusten täyttymiseen, eikä sillä ole vaikutusta kyseisessä direktiivissä olevien, henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa koskevien muiden säännösten täytäntöönpanemiseksi vahvistettujen ehtojen tai rajoitusten soveltamiseen.

3 artikla

1.   Rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että muiden säännösten kuin direktiivin 95/46/EY 25 artiklan nojalla annettuja kansallisia säännöksiä noudatetaan, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää nykyisiä toimivaltuuksiaan keskeyttääkseen CBSA:lle suunnatun tietojen siirron suojellakseen yksityishenkilöitä heidän henkilötietojensa käsittelyn osalta tapauksissa, joissa

| a) | toimivaltainen Kanadan viranomainen on todennut, ettei CBSA noudata sovellettavia tietosuojavaatimuksia, tai |
| --- | --- |

a)

toimivaltainen Kanadan viranomainen on todennut, ettei CBSA noudata sovellettavia tietosuojavaatimuksia, tai

| b) | on erittäin todennäköistä, ettei liitteessä esitettyjä tietosuojavaatimuksia noudateta, ja on perusteltua aihetta olettaa, ettei CBSA parhaillaan tai jatkossa viipymättä toteuta vaadittavia toimenpiteitä asian ratkaisemiseksi, tiedonsiirron jatkaminen aiheuttaisi vakavan vaaran rekisteröidyille, ja jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat olosuhteisiin nähden kohtuullisin toimin pyrkineet antamaan CBSA:lle asiaa koskevan ilmoituksen ja tilaisuuden vastata siihen. |
| --- | --- |

b)

on erittäin todennäköistä, ettei liitteessä esitettyjä tietosuojavaatimuksia noudateta, ja on perusteltua aihetta olettaa, ettei CBSA parhaillaan tai jatkossa viipymättä toteuta vaadittavia toimenpiteitä asian ratkaisemiseksi, tiedonsiirron jatkaminen aiheuttaisi vakavan vaaran rekisteröidyille, ja jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat olosuhteisiin nähden kohtuullisin toimin pyrkineet antamaan CBSA:lle asiaa koskevan ilmoituksen ja tilaisuuden vastata siihen.

2.   Keskeytys on purettava heti, kun tietosuojavaatimusten noudattaminen on varmistettu ja tästä on ilmoitettu asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

4 artikla

1.   Jäsenvaltioitten on viipymättä ilmoitettava komissiolle 3 artiklan nojalla toteutetuista toimenpiteistä.

2.   Jäsenvaltiot ja komissio tiedottavat toisilleen kaikista tietosuojavaatimusten muutoksista sekä tapauksista, joissa liitteessä esitettyjen CBSA:n tietosuojavaatimusten noudattamisesta vastuussa olevat elimet eivät pysty varmistamaan periaatteiden noudattamista.

3.   Jos 3 artiklan sekä tämän artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla saadut tiedot osoittavat, etteivät perusvaatimukset riittävästä suojasta luonnollisille henkilöille toteudu tai ettei jokin liitteessä esitettyjen CBSA:n tietosuojavaatimusten noudattamisesta vastuussa oleva elin tosiasiallisesti hoida tehtäväänsä, asiasta tiedotetaan CBSA:lle ja tarvittaessa ryhdytään direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on peruuttaa tämä päätös tai keskeyttää sen soveltaminen.

5 artikla

Tämän päätöksen soveltamista valvotaan, ja direktiivin 95/46/EY 31 artiklalla perustetulle komitealle raportoidaan kaikista merkittävistä havainnoista, joihin luetaan myös kaikki seikat, jotka voivat vaikuttaa tämän päätöksen 1 artiklassa esitettyyn arvioon, jonka mukaan CBSA:lle siirrettävien lentomatkustajien PNR-tietoihin sisältyvien henkilötietojen suojan taso on direktiivin 95/46/EY 25 artiklan mukaisessa merkityksessä riittävä.

6 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tämän päätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet neljän kuukauden kuluessa siitä, kun päätös on annettu tiedoksi.

7 artikla

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kolme vuotta ja kuusi kuukautta sen tiedoksi antamisen jälkeen, jollei voimassaoloa pidennetä direktiivin 95/46/EY 31 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2005.

Komission puolesta

Franco FRATTINI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Tässä päätöksessä PNR-tietoihin sisältyvät myös matkustajatiedot (API-tiedot) CBSA:n sitoumusten 4 osan mukaisesti.

2

(3)  Passenger Information (Customs) Regulations (matkustajatietoja tulliyhteyksissä koskevat asetukset) sekä Immigration and Refugee Protection Regulations -asetusten (maahanmuuttoa ja pakolaisten suojelua koskevat asetukset) asetus nro 269.

3

(4)  Työryhmän 11.2.2004 hyväksymä lausunto 3/2004 lentoyhtiöiden toimittamien nimitietojen (PNR, Passenger Name Records) ja matkustajatietojen (API, Advance Passenger Information) suojan tasosta Kanadassa (http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp88_en.pdf).

4

Työryhmän 19.1.2005 hyväksymä lausunto 1/2005 lentoyhtiöiden toimittamien nimitietojen (PNR, Passenger Name Records) ja matkustajatietojen (API, Advance Passenger Information) suojan tasosta Kanadassa (http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2005/wp103_en.pdf).

---

LIITE

KANADAN RAJAPALVELUVIRASTON (CBSA) SITOUMUKSET PNR-OHJELMANSA SOVELTAMISESTA

Oikeudellinen toimivalta kerätä API- ja PNR-tietoja

| 1. | Kaikkien lentoliikenteenharjoittajien on Kanadan lain mukaan toimitettava Kanadan rajapalveluvirastolle (CBSA:lle) matkustajatiedot (API-tiedot) ja matkustajarekisteritiedot (PNR-tiedot) kaikista Kanadaan suuntautuvien lentojen matkustajista. CBSA:n oikeudellinen toimivalta hankkia ja kerätä näitä tietoja perustuu Customs Act -lain (tullilaki) 107.1 §:ään ja sen nojalla annettuihin Passenger Information (Customs) Regulations -säädöksiin sekä Immigration and Refugee Protection Act -lain (maahanmuuttoa ja pakolaisten suojelua koskeva laki) 148 §:n 1 momentin d kohtaan sekä sen nojalla annettujen Immigration and Refugee Protection Regulations -asetusten asetukseen nro 269. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien lentoliikenteenharjoittajien on Kanadan lain mukaan toimitettava Kanadan rajapalveluvirastolle (CBSA:lle) matkustajatiedot (API-tiedot) ja matkustajarekisteritiedot (PNR-tiedot) kaikista Kanadaan suuntautuvien lentojen matkustajista. CBSA:n oikeudellinen toimivalta hankkia ja kerätä näitä tietoja perustuu Customs Act -lain (tullilaki) 107.1 §:ään ja sen nojalla annettuihin Passenger Information (Customs) Regulations -säädöksiin sekä Immigration and Refugee Protection Act -lain (maahanmuuttoa ja pakolaisten suojelua koskeva laki) 148 §:n 1 momentin d kohtaan sekä sen nojalla annettujen Immigration and Refugee Protection Regulations -asetusten asetukseen nro 269.

API- ja PNR-tietojen keräämisen tarkoitus

| 2. | CBSA kerää API- ja PNR-tietoja pelkästään Kanadaan saapuvilta lennoilta. CBSA käyttää eurooppalaisilta ja muilta lentoyhtiöiltä keräämiänsä API- ja PNR-tietoja yksinomaan tunnistaakseen henkilöt, joiden voidaan pelätä tuovan Kanadaan tuotteita, jotka liittyvät terrorismiin tai siihen liittyviin rikoksiin tai muihin vakaviin, luonteeltaan rajatylittäviin rikoksiin järjestäytynyt rikollisuus mukaan luettuna, tai henkilöt, joiden ei mahdollisten mainitunlaiseen rikolliseen toimintaan liittyvien yhteyksiensä vuoksi voida sallia tulevan Kanadaan. |
| --- | --- |

2.

CBSA kerää API- ja PNR-tietoja pelkästään Kanadaan saapuvilta lennoilta. CBSA käyttää eurooppalaisilta ja muilta lentoyhtiöiltä keräämiänsä API- ja PNR-tietoja yksinomaan tunnistaakseen henkilöt, joiden voidaan pelätä tuovan Kanadaan tuotteita, jotka liittyvät terrorismiin tai siihen liittyviin rikoksiin tai muihin vakaviin, luonteeltaan rajatylittäviin rikoksiin järjestäytynyt rikollisuus mukaan luettuna, tai henkilöt, joiden ei mahdollisten mainitunlaiseen rikolliseen toimintaan liittyvien yhteyksiensä vuoksi voida sallia tulevan Kanadaan.

| 3. | CBSA yksilöi API- ja PNR-tietojen perusteella ne henkilöt, joille esitetään lisäkysymyksiä tai jotka tarkastetaan lähemmin heidän saapuessaan Kanadaan taikka joiden osalta tarvitaan lisäselvityksiä 2 kohdassa mainittujen tarkoitusten vuoksi. Ei CBSA eikä mikään muukaan Kanadan lainvalvontaviranomainen ryhdy täytäntöönpanotoimiin pelkästään API- ja PNR-tietojen automaattisen käsittelyn perusteella. |
| --- | --- |

3.

CBSA yksilöi API- ja PNR-tietojen perusteella ne henkilöt, joille esitetään lisäkysymyksiä tai jotka tarkastetaan lähemmin heidän saapuessaan Kanadaan taikka joiden osalta tarvitaan lisäselvityksiä 2 kohdassa mainittujen tarkoitusten vuoksi. Ei CBSA eikä mikään muukaan Kanadan lainvalvontaviranomainen ryhdy täytäntöönpanotoimiin pelkästään API- ja PNR-tietojen automaattisen käsittelyn perusteella.

Kerättävät API- ja PNR-tiedot

| 4. | Luettelo CBSA:n 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin keräämistä API-tiedoista vahvistetaan Customs Act -lain nojalla annetun Passenger Information (Customs) Regulations -säädöksen 3 kohdan a–f alakohdassa (1). Luettelo CBSA:n 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin keräämistä PNR-tiedoista on lisäyksessä A. Näiden 25:n tiedon joukkoon eivät turvallisuussyistä kuulu ”arkaluontoiset tiedot” direktiivin 95/46/EY (jäljempänä ’direktiivi’) 8 artiklan 1 kohdan merkityksessä eivätkä mitkään vapaateksti- tai yleisiä huomautuksia -kentät. |
| --- | --- |

4.

Luettelo CBSA:n 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin keräämistä API-tiedoista vahvistetaan Customs Act -lain nojalla annetun Passenger Information (Customs) Regulations -säädöksen 3 kohdan a–f alakohdassa (1). Luettelo CBSA:n 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin keräämistä PNR-tiedoista on lisäyksessä A. Näiden 25:n tiedon joukkoon eivät turvallisuussyistä kuulu ”arkaluontoiset tiedot” direktiivin 95/46/EY (jäljempänä ’direktiivi’) 8 artiklan 1 kohdan merkityksessä eivätkä mitkään vapaateksti- tai yleisiä huomautuksia -kentät.

| 5. | CBSA ei edellytä lentoyhtiöiden keräävän sellaisia PNR-tietoja, joita yhtiö ei kirjaa omiin tarkoituksiinsa, eikä mitään lisätietoja annettavaksi CBSA:n käyttöön. CBSA vahvistaakin, että se kerää lisäyksessä A lueteltuja tietoja vain siinä tapauksessa, että lentoyhtiö on päättänyt sijoittaa ne automaattisiin varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmiinsä. |
| --- | --- |

5.

CBSA ei edellytä lentoyhtiöiden keräävän sellaisia PNR-tietoja, joita yhtiö ei kirjaa omiin tarkoituksiinsa, eikä mitään lisätietoja annettavaksi CBSA:n käyttöön. CBSA vahvistaakin, että se kerää lisäyksessä A lueteltuja tietoja vain siinä tapauksessa, että lentoyhtiö on päättänyt sijoittaa ne automaattisiin varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmiinsä.

| 6. | Ennen kuin CBSA tekee tarkistuksia lisäyksessä A olevaan 25 vaaditun PNR-tiedon luetteloon, se kuulee Euroopan komissiota ja sopii asiasta sen kanssa,






  (a) | jos CBSA saa tietää jostakin muusta mahdollisesti saatavilla olevasta PNR-tiedosta ja katsoo, että kyseistä tietoa tarvitaan 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin, tai |
| --- | --- | --- |

6.

Ennen kuin CBSA tekee tarkistuksia lisäyksessä A olevaan 25 vaaditun PNR-tiedon luetteloon, se kuulee Euroopan komissiota ja sopii asiasta sen kanssa,

(a)

jos CBSA saa tietää jostakin muusta mahdollisesti saatavilla olevasta PNR-tiedosta ja katsoo, että kyseistä tietoa tarvitaan 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin, tai

| (b) | aina kun CBSA katsoo, ettei jotakin PNR-tietoa enää tarvita 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(b)

aina kun CBSA katsoo, ettei jotakin PNR-tietoa enää tarvita 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin.

API- ja PNR-tietojen saantimenettely

| 7. | CBSA:n matkustajatietojärjestelmä (jäljempänä ’PAXIS’) on konfiguroitu niin, että se ottaa vastaan lentoyhtiön lähettämiä API- ja PNR-tietoja. |
| --- | --- |

7.

CBSA:n matkustajatietojärjestelmä (jäljempänä ’PAXIS’) on konfiguroitu niin, että se ottaa vastaan lentoyhtiön lähettämiä API- ja PNR-tietoja.

API- ja PNR-tietojen säilyttäminen ja käyttöoikeus

| 8. | Kun API- ja PNR-tiedot liittyvät henkilöön, joka ei ole 2 kohdassa kuvattua tarkoitusta varten Kanadassa tehtävän selvityksen kohteena, tietoja säilytetään PAXIS-järjestelmässä enintään kolmen ja puolen vuoden ajan. Tämän ajan tiedot säilytetään niiden nimettömyyttä lisäävällä tavalla seuraavasti:






  (a) | API- ja PNR-tietojen saapumista seuraavien 72 tunnin aikana niitä pääsee käyttämään ainoastaan pieni ryhmä CBSA:n selvitys- ja tiedusteluvirkamiehiä, jotka kartoittavat tietojen perusteella ne henkilöt, joille on jonkin 2 kohdassa vahvistetun tarkoituksen vuoksi tarpeen esittää lisäkysymyksiä tai tehdä lähempi tarkastus heidän saapuessaan Kanadaan. |
| --- | --- | --- |

8.

Kun API- ja PNR-tiedot liittyvät henkilöön, joka ei ole 2 kohdassa kuvattua tarkoitusta varten Kanadassa tehtävän selvityksen kohteena, tietoja säilytetään PAXIS-järjestelmässä enintään kolmen ja puolen vuoden ajan. Tämän ajan tiedot säilytetään niiden nimettömyyttä lisäävällä tavalla seuraavasti:

(a)

API- ja PNR-tietojen saapumista seuraavien 72 tunnin aikana niitä pääsee käyttämään ainoastaan pieni ryhmä CBSA:n selvitys- ja tiedusteluvirkamiehiä, jotka kartoittavat tietojen perusteella ne henkilöt, joille on jonkin 2 kohdassa vahvistetun tarkoituksen vuoksi tarpeen esittää lisäkysymyksiä tai tehdä lähempi tarkastus heidän saapuessaan Kanadaan.

| (b) | Seuraavan, 72 tunnista kahteen vuoteen tietojen saamisesta ulottuvan jakson aikana henkilön PNR-tietoja säilytetään edelleen PAXIS-järjestelmässä, mutta nyt niihin pääsevät käsiksi ainoastaan CBSA:n tiedusteluvirkamiehet, jotka toimivat jollakin Kanadan kansainvälisellä lentokentällä tai CBSA:n päätoimipaikassa Ottawassa. Nämä virkamiehet eivät saa tietoonsa asianomaisen rekisteröidyn nimeä, ellei sitä tarvita jonkin 2 kohdassa vahvistettuun tarkoitukseen Kanadassa tehtävän selvityksen toteuttamiseksi. PNR-tiedot yhdistetään rekisteröidyn nimeen vain siinä tapauksessa, että virkamiehellä on perusteltua syytä uskoa, että henkilön nimeä tarvitaan selvityksen toteuttamiseksi. Puheena olevan jakson aikana CBSA:n tiedusteluanalyytikot käyttävät nimettömäksi muutettuja tietoja laatiakseen trendianalyysejä ja kehittääkseen riski-indikaattoreita 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(b)

Seuraavan, 72 tunnista kahteen vuoteen tietojen saamisesta ulottuvan jakson aikana henkilön PNR-tietoja säilytetään edelleen PAXIS-järjestelmässä, mutta nyt niihin pääsevät käsiksi ainoastaan CBSA:n tiedusteluvirkamiehet, jotka toimivat jollakin Kanadan kansainvälisellä lentokentällä tai CBSA:n päätoimipaikassa Ottawassa. Nämä virkamiehet eivät saa tietoonsa asianomaisen rekisteröidyn nimeä, ellei sitä tarvita jonkin 2 kohdassa vahvistettuun tarkoitukseen Kanadassa tehtävän selvityksen toteuttamiseksi. PNR-tiedot yhdistetään rekisteröidyn nimeen vain siinä tapauksessa, että virkamiehellä on perusteltua syytä uskoa, että henkilön nimeä tarvitaan selvityksen toteuttamiseksi. Puheena olevan jakson aikana CBSA:n tiedusteluanalyytikot käyttävät nimettömäksi muutettuja tietoja laatiakseen trendianalyysejä ja kehittääkseen riski-indikaattoreita 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin.

| (c) | Kahden vuoden kuluttua tietojen saamisesta PNR-tietoja säilytetään edelleen PAXIS-järjestelmässä enintään puolentoista vuoden ajan. Rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen tarvittavien tietojen tarkastelemiseen vaaditaan tällöin kuitenkin CBSA:n päällikön antama, 2 kohdassa vahvistettuun tarkoitukseen liittyvä lupa. Puheena olevan jakson aikana CBSA:n tiedusteluanalyytikot käyttävät nimettömäksi muutettuja tietoja laatiakseen trendianalyysejä ja kehittääkseen riski-indikaattoreita 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(c)

Kahden vuoden kuluttua tietojen saamisesta PNR-tietoja säilytetään edelleen PAXIS-järjestelmässä enintään puolentoista vuoden ajan. Rekisteröidyn henkilöllisyyden selvittämiseen tarvittavien tietojen tarkastelemiseen vaaditaan tällöin kuitenkin CBSA:n päällikön antama, 2 kohdassa vahvistettuun tarkoitukseen liittyvä lupa. Puheena olevan jakson aikana CBSA:n tiedusteluanalyytikot käyttävät nimettömäksi muutettuja tietoja laatiakseen trendianalyysejä ja kehittääkseen riski-indikaattoreita 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin.

| (d) | API-tiedot säilytetään PAXIS-järjestelmässä erillään PNR-tiedoista. Niitä säilytetään PAXIS-järjestelmässä enintään kolmen ja puolen vuoden ajan. Tuona aikana tiettyyn henkilöön liittyviä API-tietoja ei käytetä PNR-tietojen saamiseksi samasta henkilöstä, ellei PNR-tietoja ole yhdistetty asianomaiseen henkilöön b alakohdassa kuvatuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(d)

API-tiedot säilytetään PAXIS-järjestelmässä erillään PNR-tiedoista. Niitä säilytetään PAXIS-järjestelmässä enintään kolmen ja puolen vuoden ajan. Tuona aikana tiettyyn henkilöön liittyviä API-tietoja ei käytetä PNR-tietojen saamiseksi samasta henkilöstä, ellei PNR-tietoja ole yhdistetty asianomaiseen henkilöön b alakohdassa kuvatuissa olosuhteissa.

| 9. | Kun API- ja PNR-tiedot liittyvät henkilöön, joka on 2 kohdassa kuvattua tarkoitusta varten Kanadassa tehtävän selvityksen kohteena, tiedot tallennetaan CBSA:n valvontatietokantaan. Näissä tietokannoissa on tietoja pelkästään ihmisistä, jotka ovat olleet CBSA:han liittyvän lainsäädännön nojalla tehdyn selvityksen tai täytäntöönpanotoimen kohteena. Tietokantoihin on pääsy pelkästään niillä CBSA:n virkamiehillä, joiden tehtävät sitä edellyttävät, ja käyttöä seurataan tarkasti. Valvontatietokantaan siirrettäviä API- ja PNR-tietoja säilytetään kyseisessä tietokannassa vain niin kauan kuin se on välttämätöntä ja joka tapauksessa enintään kuusi vuotta, minkä jälkeen tiedot tuhotaan, ellei niiden säilyttämistä ole tarpeen jatkaa Privacy Act- tai Access to Information Act -lain nojalla; tästä tarkemmin 10 kohdan b alakohdassa. |
| --- | --- |

9.

Kun API- ja PNR-tiedot liittyvät henkilöön, joka on 2 kohdassa kuvattua tarkoitusta varten Kanadassa tehtävän selvityksen kohteena, tiedot tallennetaan CBSA:n valvontatietokantaan. Näissä tietokannoissa on tietoja pelkästään ihmisistä, jotka ovat olleet CBSA:han liittyvän lainsäädännön nojalla tehdyn selvityksen tai täytäntöönpanotoimen kohteena. Tietokantoihin on pääsy pelkästään niillä CBSA:n virkamiehillä, joiden tehtävät sitä edellyttävät, ja käyttöä seurataan tarkasti. Valvontatietokantaan siirrettäviä API- ja PNR-tietoja säilytetään kyseisessä tietokannassa vain niin kauan kuin se on välttämätöntä ja joka tapauksessa enintään kuusi vuotta, minkä jälkeen tiedot tuhotaan, ellei niiden säilyttämistä ole tarpeen jatkaa Privacy Act- tai Access to Information Act -lain nojalla; tästä tarkemmin 10 kohdan b alakohdassa.

| 10. | Jos CBSA käyttää henkilötietoja asianomaisen rekisteröidyn etuihin vaikuttavan päätöksen tekemiseksi, sen on antaakseen rekisteröidylle mahdollisuuden saada käyttöönsä päätöksen perustana olevat tiedot säilytettävä ne kahden vuoden ajan käyttöpäivästä, ellei rekisteröity anna lupaa niiden aiempaan poistamiseen. Jos rekisteröity on esittänyt pyynnön saada kyseiset tiedot, niitä on säilytettävä siihen saakka, että hän on voinut käyttää kaikkia hänelle Privacy Actin tai Access to Information Actin mukaisesti kuuluvia oikeuksiaan.






  (a) | Kun kyse on PAXIS-tietokannassa säilytettävistä tiedoista, mainittu kahden vuoden jakso luetaan osaksi tietojen säilyttämistä kyseisessä tietokannassa koskevaa kolmen ja puolen vuoden enimmäisaikaa. |
| --- | --- | --- |

10.

Jos CBSA käyttää henkilötietoja asianomaisen rekisteröidyn etuihin vaikuttavan päätöksen tekemiseksi, sen on antaakseen rekisteröidylle mahdollisuuden saada käyttöönsä päätöksen perustana olevat tiedot säilytettävä ne kahden vuoden ajan käyttöpäivästä, ellei rekisteröity anna lupaa niiden aiempaan poistamiseen. Jos rekisteröity on esittänyt pyynnön saada kyseiset tiedot, niitä on säilytettävä siihen saakka, että hän on voinut käyttää kaikkia hänelle Privacy Actin tai Access to Information Actin mukaisesti kuuluvia oikeuksiaan.

(a)

Kun kyse on PAXIS-tietokannassa säilytettävistä tiedoista, mainittu kahden vuoden jakso luetaan osaksi tietojen säilyttämistä kyseisessä tietokannassa koskevaa kolmen ja puolen vuoden enimmäisaikaa.

| (b) | Kun kyse on valvontatietokannassa säilytettävistä tiedoista, CBSA voi säilyttää API- ja PNR-tietoja tarvittaessa enintään kuusi vuotta 9 kohdassa kuvattuja selvitystoimia varten ja sen jälkeen vielä enintään kaksi vuotta, joiden aikana rekisteröity voi saada tiedot Privacy Actin tai Access to Information Actin mukaisesti mutta CBSA ei voi käyttää niitä hallinnollisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(b)

Kun kyse on valvontatietokannassa säilytettävistä tiedoista, CBSA voi säilyttää API- ja PNR-tietoja tarvittaessa enintään kuusi vuotta 9 kohdassa kuvattuja selvitystoimia varten ja sen jälkeen vielä enintään kaksi vuotta, joiden aikana rekisteröity voi saada tiedot Privacy Actin tai Access to Information Actin mukaisesti mutta CBSA ei voi käyttää niitä hallinnollisiin tarkoituksiin.

| 11. | Edellä 8–10 kohdassa tarkoitettujen säilytysaikojen päätyttyä API- ja PNR-tiedot hävitetään Kanadan arkistointilain (National Archives Act) (2) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Edellä 8–10 kohdassa tarkoitettujen säilytysaikojen päätyttyä API- ja PNR-tiedot hävitetään Kanadan arkistointilain (National Archives Act) (2) säännösten mukaisesti.

API- ja PNR-tietojen antaminen muille Kanadan viranomaisille

| 12. | Kaikkia CBSA:n toteuttamia API- ja PNR-tietojen siirtoja sääntelevät Privacy Act, Access to Information Act sekä CBSA:n oma säännöstö. Vaikka Privacy Act- ja Access to Information Act -laeissa säädetäänkin oikeudesta saada tietoja paitsi tietyissä poikkeustapauksissa, niissä ei muutoin edellytetä API- tai PNR-tietojen luovuttamista. CBSA julkaisee verkkosivuillaan vapaasti tutustuttaviksi API- ja PNR-tietojen luovuttamista, käyttöön saamista ja käyttöä koskevat toimintaperiaatteensa (Memorandum D-1-16-3 – Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data, jäljempänä ’CBSA:n PNR-periaatteet’). Näiden periaatteiden (joita kuvataan tarkemmin näiden sitoumusten 37 kohdassa) mukaan API- ja PNR-tietoja voidaan jakaa muiden Kanadan valtiollisten viranomaisten kanssa ainoastaan 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin, paitsi jos tiedot on luovutettava Kanadassa tietojen saamisen kannalta oikeudellisesti toimivaltaisen tuomioistuimen, henkilön tai elimen esittämän haasteen tai määräyksen noudattamiseksi taikka rikosoikeudellisia menettelyjä varten. |
| --- | --- |

12.

Kaikkia CBSA:n toteuttamia API- ja PNR-tietojen siirtoja sääntelevät Privacy Act, Access to Information Act sekä CBSA:n oma säännöstö. Vaikka Privacy Act- ja Access to Information Act -laeissa säädetäänkin oikeudesta saada tietoja paitsi tietyissä poikkeustapauksissa, niissä ei muutoin edellytetä API- tai PNR-tietojen luovuttamista. CBSA julkaisee verkkosivuillaan vapaasti tutustuttaviksi API- ja PNR-tietojen luovuttamista, käyttöön saamista ja käyttöä koskevat toimintaperiaatteensa (Memorandum D-1-16-3 – Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data, jäljempänä ’CBSA:n PNR-periaatteet’). Näiden periaatteiden (joita kuvataan tarkemmin näiden sitoumusten 37 kohdassa) mukaan API- ja PNR-tietoja voidaan jakaa muiden Kanadan valtiollisten viranomaisten kanssa ainoastaan 2 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin, paitsi jos tiedot on luovutettava Kanadassa tietojen saamisen kannalta oikeudellisesti toimivaltaisen tuomioistuimen, henkilön tai elimen esittämän haasteen tai määräyksen noudattamiseksi taikka rikosoikeudellisia menettelyjä varten.

| 13. | CBSA ei luovuta API- ja PNR-tietoja täydellisinä vaan vain osan tiedoista tapauskohtaisesti ja aina vasta arvioituaan luovutettavien PNR-tietojen merkityksellisyyden. Se luovuttaa pelkästään ne API- ja PNR-tiedot, joita kyseisessä tapauksessa voidaan selvästi osoittaa tarvittavan. Tietoja luovutetaan kaikissa tapauksissa mahdollisimman vähän. |
| --- | --- |

13.

CBSA ei luovuta API- ja PNR-tietoja täydellisinä vaan vain osan tiedoista tapauskohtaisesti ja aina vasta arvioituaan luovutettavien PNR-tietojen merkityksellisyyden. Se luovuttaa pelkästään ne API- ja PNR-tiedot, joita kyseisessä tapauksessa voidaan selvästi osoittaa tarvittavan. Tietoja luovutetaan kaikissa tapauksissa mahdollisimman vähän.

| 14. | CBSA luovuttaa API- ja PNR-tietoja vain sillä edellytyksellä, että vastaanottaja sitoutuu antamaan tiedoille saman suojan kuin CBSA. Privacy Actin vaatimukset sitovat myös niitä Kanadan valtiota edustavia PNR-tietojen vastaanottajia, jotka on lueteltu kyseisen säädöksen liitteessä (Schedule). Privacy Actia sovelletaan tietojen tallennustavasta riippumatta henkilötietoihin, jotka koskevat tunnistettavissa olevaa henkilöä ja joita valvoo jokin säädöksen soveltamisalaan kuuluva Kanadan liittovaltion ministeriö tai elin. Nämä ministeriöt tai elimet eivät saa kerätä henkilötietoja, ellei keruu ”suoraan liity laitoksen toimintaohjelmaan tai tehtäviin”. |
| --- | --- |

14.

CBSA luovuttaa API- ja PNR-tietoja vain sillä edellytyksellä, että vastaanottaja sitoutuu antamaan tiedoille saman suojan kuin CBSA. Privacy Actin vaatimukset sitovat myös niitä Kanadan valtiota edustavia PNR-tietojen vastaanottajia, jotka on lueteltu kyseisen säädöksen liitteessä (Schedule). Privacy Actia sovelletaan tietojen tallennustavasta riippumatta henkilötietoihin, jotka koskevat tunnistettavissa olevaa henkilöä ja joita valvoo jokin säädöksen soveltamisalaan kuuluva Kanadan liittovaltion ministeriö tai elin. Nämä ministeriöt tai elimet eivät saa kerätä henkilötietoja, ellei keruu ”suoraan liity laitoksen toimintaohjelmaan tai tehtäviin”.

| 15. | CBSA pitää käytännön ja ennakkoehtona tietojen luovuttamiselle, että Kanadan liittovaltion tai provinssien lainvalvontaviranomaiset sitoutuvat olemaan luovuttamatta tietoja eteenpäin ilman CBSA:n lupaa, ellei laki toisin edellytä. |
| --- | --- |

15.

CBSA pitää käytännön ja ennakkoehtona tietojen luovuttamiselle, että Kanadan liittovaltion tai provinssien lainvalvontaviranomaiset sitoutuvat olemaan luovuttamatta tietoja eteenpäin ilman CBSA:n lupaa, ellei laki toisin edellytä.

API- ja PNR-tietojen luovuttaminen muihin maihin

| 16. | CBSA voi luovuttaa API- ja PNR-tietoja toisen maan viranomaisille Privacy Actin 8 §:n 2 momentin ja Customs Actin 107 §:n 8 momentin nojalla tehdyn järjestelyn tai sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

CBSA voi luovuttaa API- ja PNR-tietoja toisen maan viranomaisille Privacy Actin 8 §:n 2 momentin ja Customs Actin 107 §:n 8 momentin nojalla tehdyn järjestelyn tai sopimuksen mukaisesti.

| 17. | Esimerkkejä tällaisista järjestelyistä ja sopimuksista ovat nimenomaan CBSA:n PNR-ohjelmaa varten tehty yhteisymmärryspöytäkirja taikka sopimus, joka velvoittaa CBSA:n viranomaiset antamaan apua ja tietoja. Kummassakin tapauksessa tietoja annetaan vain 2 kohdassa vahvistettuja tarkoituksia vastaaviin tarkoituksiin ja sillä edellytyksellä, että vastaanottajamaa sitoutuu antamaan tiedoille näitä sitoumuksia vastaavan suojan. Tietoja luovutetaan kaikissa tapauksissa mahdollisimman vähän. |
| --- | --- |

17.

Esimerkkejä tällaisista järjestelyistä ja sopimuksista ovat nimenomaan CBSA:n PNR-ohjelmaa varten tehty yhteisymmärryspöytäkirja taikka sopimus, joka velvoittaa CBSA:n viranomaiset antamaan apua ja tietoja. Kummassakin tapauksessa tietoja annetaan vain 2 kohdassa vahvistettuja tarkoituksia vastaaviin tarkoituksiin ja sillä edellytyksellä, että vastaanottajamaa sitoutuu antamaan tiedoille näitä sitoumuksia vastaavan suojan. Tietoja luovutetaan kaikissa tapauksissa mahdollisimman vähän.

| 18. | PAXIS-järjestelmässä säilytettäviä API- ja PNR-tietoja luovutetaan vain sellaiselle maalle, jonka on direktiivin mukaisesti todettu tarjoavan riittäväntasoisen tietosuojan tai joka kuuluu direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

18.

PAXIS-järjestelmässä säilytettäviä API- ja PNR-tietoja luovutetaan vain sellaiselle maalle, jonka on direktiivin mukaisesti todettu tarjoavan riittäväntasoisen tietosuojan tai joka kuuluu direktiivin soveltamisalaan.

| 19. | Edellä 9 kohdassa kuvatussa valvontatietokannassa säilytettäviä API- ja PNR-tietoja voidaan luovuttaa tulliyhteistyöstä tai oikeusyhteistyöstä tehdyssä sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden mukaisesti. API- ja PNR-tietoja luovutetaan tällöin tapauskohtaisesti ja edellyttäen, että CBSA:lla on näyttöä, joka suoraan yhdistää tiedonsaantipyynnön 2 kohdassa tarkoitettuja rikoksia koskeviin tutkimuksiin tai tällaisten rikosten torjumiseen, ja että luovutettavat tiedot ovat ehdottoman tärkeitä kyseisen selvityksen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

19.

Edellä 9 kohdassa kuvatussa valvontatietokannassa säilytettäviä API- ja PNR-tietoja voidaan luovuttaa tulliyhteistyöstä tai oikeusyhteistyöstä tehdyssä sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden mukaisesti. API- ja PNR-tietoja luovutetaan tällöin tapauskohtaisesti ja edellyttäen, että CBSA:lla on näyttöä, joka suoraan yhdistää tiedonsaantipyynnön 2 kohdassa tarkoitettuja rikoksia koskeviin tutkimuksiin tai tällaisten rikosten torjumiseen, ja että luovutettavat tiedot ovat ehdottoman tärkeitä kyseisen selvityksen toteuttamiseksi.

API- ja PNR-tietojen luovuttaminen rekisteröidyn elintärkeiden etujen nimissä

| 20. | Minkään näissä sitoumuksissa mainitun estämättä CBSA voi luovuttaa API- ja PNR-tietoja Kanadan tai muun maan asianomaisille ministeriöille ja elimille, jos tietojen luovuttaminen on tarpeen rekisteröidyn tai muiden henkilöiden elintärkeiden etujen suojelemiseksi etenkin jos kyse on merkittävistä terveysvaaroista. |
| --- | --- |

20.

Minkään näissä sitoumuksissa mainitun estämättä CBSA voi luovuttaa API- ja PNR-tietoja Kanadan tai muun maan asianomaisille ministeriöille ja elimille, jos tietojen luovuttaminen on tarpeen rekisteröidyn tai muiden henkilöiden elintärkeiden etujen suojelemiseksi etenkin jos kyse on merkittävistä terveysvaaroista.

Tiedottaminen rekisteröidylle

| 21. | CBSA antaa matkustajille tietoja API- ja PNR-tietoihin liittyvistä vaatimuksista ja näiden tietojen käytöstä. Yleisölle annetaan mm. yleisiä tietoja valtuuksista kerätä tietoja, keruun tarkoituksesta, tietosuojasta, tietojen luovuttamisen toteuttamisesta ja laajuudesta, CBSA:ssa toimivista vastuuhenkilöistä ja muutoksenhakumenettelyistä. Lisäksi annetaan yhteystiedot kysymyksiä ja tiedusteluja varten. |
| --- | --- |

21.

CBSA antaa matkustajille tietoja API- ja PNR-tietoihin liittyvistä vaatimuksista ja näiden tietojen käytöstä. Yleisölle annetaan mm. yleisiä tietoja valtuuksista kerätä tietoja, keruun tarkoituksesta, tietosuojasta, tietojen luovuttamisen toteuttamisesta ja laajuudesta, CBSA:ssa toimivista vastuuhenkilöistä ja muutoksenhakumenettelyistä. Lisäksi annetaan yhteystiedot kysymyksiä ja tiedusteluja varten.

CBSA:n PNR-ohjelman oikeudellinen tarkastelu

| 22. | Kanadan tietosuojavaltuutettu (Privacy Commissioner) ja Kanadan tilintarkastusvirasto (Office of the Auditor General) voivat tehdä PNR-ohjelmaan liittyviä vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja muita selvityksiä. |
| --- | --- |

22.

Kanadan tietosuojavaltuutettu (Privacy Commissioner) ja Kanadan tilintarkastusvirasto (Office of the Auditor General) voivat tehdä PNR-ohjelmaan liittyviä vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja muita selvityksiä.

| 23. | Kanadan riippumaton tietosuojaviranomainen, tietosuojavaltuutettu (Privacy Commissioner of Canada), voi tutkia, noudattavatko valtion ministeriöt ja elimet Privacy Act -lakia, ja valvoa, missä määrin CBSA noudattaa näitä sitoumuksia. Myös tietosuojavaltuutetuntoimiston tietosuojaa koskevia menettelyjä ja tarkastuksia käsittelevä osasto (Privacy Practices and Reviews Branch) voi tehdä vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja muita selvityksiä hyväksyttyjen vakiotavoitteitten ja -kriteerien mukaisesti. Kanadan tietosuojavaltuutettu voi luovuttaa tietoja, joita hänen näkemyksensä mukaan tarvitaan Privacy Actiin perustuvan tutkimuksen tekemiseen tai taustojen selvittämiseen säädöksen nojalla tehdyissä raporteissa oleville havainnoille ja suosituksille. |
| --- | --- |

23.

Kanadan riippumaton tietosuojaviranomainen, tietosuojavaltuutettu (Privacy Commissioner of Canada), voi tutkia, noudattavatko valtion ministeriöt ja elimet Privacy Act -lakia, ja valvoa, missä määrin CBSA noudattaa näitä sitoumuksia. Myös tietosuojavaltuutetuntoimiston tietosuojaa koskevia menettelyjä ja tarkastuksia käsittelevä osasto (Privacy Practices and Reviews Branch) voi tehdä vaatimustenmukaisuustarkastuksia ja muita selvityksiä hyväksyttyjen vakiotavoitteitten ja -kriteerien mukaisesti. Kanadan tietosuojavaltuutettu voi luovuttaa tietoja, joita hänen näkemyksensä mukaan tarvitaan Privacy Actiin perustuvan tutkimuksen tekemiseen tai taustojen selvittämiseen säädöksen nojalla tehdyissä raporteissa oleville havainnoille ja suosituksille.

| 24. | Kanadan tilintarkastusvirasto tekee riippumattomia tarkastuksia Kanadan liittovaltion toimista. Tarkastuksilla saadaan Kanadan parlamentin jäsenille ja yleisölle puolueetonta tietoa, joka auttaa heitä tarkastelemaan valtion toimia ja asettamaan sen vastuuseen niistä. |
| --- | --- |

24.

Kanadan tilintarkastusvirasto tekee riippumattomia tarkastuksia Kanadan liittovaltion toimista. Tarkastuksilla saadaan Kanadan parlamentin jäsenille ja yleisölle puolueetonta tietoa, joka auttaa heitä tarkastelemaan valtion toimia ja asettamaan sen vastuuseen niistä.

| 25. | Tietosuojavaltuutetuntoimiston ja tilintarkastusviraston raporttien lopulliset versiot saatetaan yleisön saataville vuotuisissa parlamentille annettavissa raporteissa ja julkaistaan Internetissä, jos se katsotaan sopivaksi. CBSA antaa komission käyttöön kaikki ne raportit, jotka jollain tavoin liittyvät PNR-ohjelmaan. |
| --- | --- |

25.

Tietosuojavaltuutetuntoimiston ja tilintarkastusviraston raporttien lopulliset versiot saatetaan yleisön saataville vuotuisissa parlamentille annettavissa raporteissa ja julkaistaan Internetissä, jos se katsotaan sopivaksi. CBSA antaa komission käyttöön kaikki ne raportit, jotka jollain tavoin liittyvät PNR-ohjelmaan.

CBSA:n PNR-ohjelman yhteinen tarkastelu

| 26. | Edellä mainittujen, Kanadan lainsäädännössä säädettyjen tarkastusten lisäksi CBSA osallistuu vuosittain tai tarpeen mukaan ja komission kanssa sovitun mukaisesti yhteiseen PNR-ohjelman tarkasteluun, jossa käsitellään API- ja PNR-tietojen siirtoja CBSA:lle. |
| --- | --- |

26.

Edellä mainittujen, Kanadan lainsäädännössä säädettyjen tarkastusten lisäksi CBSA osallistuu vuosittain tai tarpeen mukaan ja komission kanssa sovitun mukaisesti yhteiseen PNR-ohjelman tarkasteluun, jossa käsitellään API- ja PNR-tietojen siirtoja CBSA:lle.

Muutoksenhaku

Oikeusperusta

| 27. | Kanadan oikeuksien ja vapauksien peruskirjaa (Charter of Rights and Freedoms), joka on osa Kanadan perustuslakia, sovelletaan kaikkiin valtion toimiin lainsäädäntöä myöten. Peruskirjan 8 §:ssä annetaan jokaiselle oikeus olla suojattu perusteettomalta etsinnältä ja takavarikolta ja turvataan kohtuullisiin syihin perustuva oikeus edellyttää yksityisyyttä. Peruskirjan 24 §:n mukaan jokaisella, jonka oikeuksia on loukattu, on oikeus hakea toimivaltaiselta tuomioistuimelta sen sopivaksi ja oikeudenmukaiseksi katsomaa oikaisua asiaan. |
| --- | --- |

27.

Kanadan oikeuksien ja vapauksien peruskirjaa (Charter of Rights and Freedoms), joka on osa Kanadan perustuslakia, sovelletaan kaikkiin valtion toimiin lainsäädäntöä myöten. Peruskirjan 8 §:ssä annetaan jokaiselle oikeus olla suojattu perusteettomalta etsinnältä ja takavarikolta ja turvataan kohtuullisiin syihin perustuva oikeus edellyttää yksityisyyttä. Peruskirjan 24 §:n mukaan jokaisella, jonka oikeuksia on loukattu, on oikeus hakea toimivaltaiselta tuomioistuimelta sen sopivaksi ja oikeudenmukaiseksi katsomaa oikaisua asiaan.

| 28. | Tiedonsaantilain (Access to Information Act, ATIA) laajennukseen nro 1 (Extension Order) perustuva ulkomaan kansalaisen oikeus saada pääsy Kanadan liittovaltion elinten valvonnassa oleviin, häntä koskeviin tietoihin, myönnetään kaikille Kanadassa oleskeleville. Ellei tiedonsaantilakiin sisältyvistä poikkeuksista muuta johdu, voi Kanadassa oleskeleva ulkomaan kansalainen tai Kanadassa oleskeleva henkilö ulkomailla oleskelevan ulkomaan kansalaisen suostumuksella esittää tiedonsaantilakiin perustuvan pyynnön saada pääsy kyseistä ulkomaan kansalaista koskeviin tietoihin. Hänelle voidaan myöntää pääsy kyseisiin tietoihin, ellei lakiin sisältyvistä erityisistä ja rajoittavista poikkeuksista ja rajauksista muuta johdu. |
| --- | --- |

28.

Tiedonsaantilain (Access to Information Act, ATIA) laajennukseen nro 1 (Extension Order) perustuva ulkomaan kansalaisen oikeus saada pääsy Kanadan liittovaltion elinten valvonnassa oleviin, häntä koskeviin tietoihin, myönnetään kaikille Kanadassa oleskeleville. Ellei tiedonsaantilakiin sisältyvistä poikkeuksista muuta johdu, voi Kanadassa oleskeleva ulkomaan kansalainen tai Kanadassa oleskeleva henkilö ulkomailla oleskelevan ulkomaan kansalaisen suostumuksella esittää tiedonsaantilakiin perustuvan pyynnön saada pääsy kyseistä ulkomaan kansalaista koskeviin tietoihin. Hänelle voidaan myöntää pääsy kyseisiin tietoihin, ellei lakiin sisältyvistä erityisistä ja rajoittavista poikkeuksista ja rajauksista muuta johdu.

| 29. | Privacy Act -lain mukainen oikeus saada itseään koskevat tiedot ja pyytää niiden oikaisemista tai huomautusten tekemistä niihin ulotetaan laajennuksella nro 2 (Extension Order No 2) kaikkiin Kanadassa oleskeleviin. Kanadassa oleskeleva ulkomaan kansalainen voi siis käyttää näitä oikeuksia, ellei lakiin sisältyvistä poikkeuksista muuta johdu. |
| --- | --- |

29.

Privacy Act -lain mukainen oikeus saada itseään koskevat tiedot ja pyytää niiden oikaisemista tai huomautusten tekemistä niihin ulotetaan laajennuksella nro 2 (Extension Order No 2) kaikkiin Kanadassa oleskeleviin. Kanadassa oleskeleva ulkomaan kansalainen voi siis käyttää näitä oikeuksia, ellei lakiin sisältyvistä poikkeuksista muuta johdu.

Hallinto

| 30. | Henkilötietoja hallussaan pitävä valtion elin voi kuitenkin hallintopäätöksellä myöntää ulkomaan kansalaiselle, joka ei oleskele Kanadassa, oikeuden saada itseään koskevat tiedot ja pyytää niiden oikaisemista tai tehdä niihin huomautuksia. CBSA ulottaa nämä oikeudet hallussaan olevien API- ja PNR-tietojen osalta EU:n kansalaisiin tai muihin henkilöihin, jotka eivät oleskele Kanadassa, kunhan tietojen luovuttaminen on muutoin laillista. |
| --- | --- |

30.

Henkilötietoja hallussaan pitävä valtion elin voi kuitenkin hallintopäätöksellä myöntää ulkomaan kansalaiselle, joka ei oleskele Kanadassa, oikeuden saada itseään koskevat tiedot ja pyytää niiden oikaisemista tai tehdä niihin huomautuksia. CBSA ulottaa nämä oikeudet hallussaan olevien API- ja PNR-tietojen osalta EU:n kansalaisiin tai muihin henkilöihin, jotka eivät oleskele Kanadassa, kunhan tietojen luovuttaminen on muutoin laillista.

| 31. | Tietosuojavaltuutettu voi käynnistää valitusmenettelyn, jos hän on vakuuttunut, että asian tutkimiseen Privacy Actin nojalla on riittävät perusteet. Valtuutetulla on lisäksi laajat valtuudet tutkia kaikkia valituksia. Tietosuojavaltuutettu voi lisäksi käsitellä valituksia, joita Euroopan unionin jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaiset toimittavat sille EU:ssa asuvien henkilöiden puolesta näiden valtuuttamina, kun asianomaiset henkilöt katsovat, ettei CBSA ole käsitellyt heidän API- ja PNR-tietoja koskevaa tietosuojavalitustaan tyydyttävästi 30 kohdassa esitetyllä tavalla. Tietosuojavaltuutettu antaa päätelmänsä ja ilmoittaa asianomaisille tietosuojaviranomaisille mahdollisesti toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

31.

Tietosuojavaltuutettu voi käynnistää valitusmenettelyn, jos hän on vakuuttunut, että asian tutkimiseen Privacy Actin nojalla on riittävät perusteet. Valtuutetulla on lisäksi laajat valtuudet tutkia kaikkia valituksia. Tietosuojavaltuutettu voi lisäksi käsitellä valituksia, joita Euroopan unionin jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaiset toimittavat sille EU:ssa asuvien henkilöiden puolesta näiden valtuuttamina, kun asianomaiset henkilöt katsovat, ettei CBSA ole käsitellyt heidän API- ja PNR-tietoja koskevaa tietosuojavalitustaan tyydyttävästi 30 kohdassa esitetyllä tavalla. Tietosuojavaltuutettu antaa päätelmänsä ja ilmoittaa asianomaisille tietosuojaviranomaisille mahdollisesti toteutetuista toimenpiteistä.

| 32. | Tietosuojavaltuutetulla on lisäksi erityiset valtuudet selvittää, missä määrin Kanadan valtion ministeriöt ja elimet toimivat Privacy Actin mukaisesti, kun tarkastellaan henkilötietojen keräämistä, säilyttämistä, käyttöä, luovuttamista ja hävittämistä. |
| --- | --- |

32.

Tietosuojavaltuutetulla on lisäksi erityiset valtuudet selvittää, missä määrin Kanadan valtion ministeriöt ja elimet toimivat Privacy Actin mukaisesti, kun tarkastellaan henkilötietojen keräämistä, säilyttämistä, käyttöä, luovuttamista ja hävittämistä.

Tietoturva

| 33. | PAXIS-järjestelmän käyttöoikeus annetaan vain pienelle ryhmälle CBSA:n selvitys- ja tiedusteluvirkamiehiä, jotka toimivat Kanadassa sijaitsevien aluetoimistojen ja Ottawassa sijaitsevan CBSA:n päätoimipaikan matkustajaselvitysyksiköissä. Kyseiset virkamiehet käyttävät PAXIS-järjestelmää suojatuissa tiloissa, joihin yleisöllä ei ole pääsyä. |
| --- | --- |

33.

PAXIS-järjestelmän käyttöoikeus annetaan vain pienelle ryhmälle CBSA:n selvitys- ja tiedusteluvirkamiehiä, jotka toimivat Kanadassa sijaitsevien aluetoimistojen ja Ottawassa sijaitsevan CBSA:n päätoimipaikan matkustajaselvitysyksiköissä. Kyseiset virkamiehet käyttävät PAXIS-järjestelmää suojatuissa tiloissa, joihin yleisöllä ei ole pääsyä.

| 34. | PAXIS-järjestelmään päästäkseen virkamiesten on käytettävä kahta erillistä kirjautumistunnusta, ja vaatimuksena on järjestelmän luoma käyttäjätunnus sekä salasana. Ensimmäinen kirjautuminen avaa pääsyn CBSA:n paikallisverkkoon, toinen taas integroituun tullijärjestelmään (Integrated Customs System), josta taas on pääsy PAXIS-sovellukseen. CBSA:n verkon ja kaikkien PAXIS-järjestelmän sisältämien tietojen käyttöä valvotaan tiukasti, ja käyttöoikeus on pelkästään sen saaneella käyttäjäryhmällä. Jokainen henkilötietojen haku- ja tarkastelukerta kirjataan. Järjestelmän luomasta lokitiedostosta käyvät ilmi käyttäjän käyttäjätunnus ja työpaikka, käytön päivämäärä ja aika sekä haettujen tietojen PNR-tiedoston kirjauskoodi. Lisäksi CBSA rajoittaa tiettyjen järjestelmässä olevien API- ja PNR-tietojen käyttöoikeuden tiedonsaantitarpeen (käyttäjän tyypin ja profiilin) perusteella. Näillä käytönvalvontatoimilla varmistetaan, että pääsy API- ja PNR-tietoihin annetaan yksinomaan 33 kohdassa kuvatuille henkilöille 2 kohdassa kuvattuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

34.

PAXIS-järjestelmään päästäkseen virkamiesten on käytettävä kahta erillistä kirjautumistunnusta, ja vaatimuksena on järjestelmän luoma käyttäjätunnus sekä salasana. Ensimmäinen kirjautuminen avaa pääsyn CBSA:n paikallisverkkoon, toinen taas integroituun tullijärjestelmään (Integrated Customs System), josta taas on pääsy PAXIS-sovellukseen. CBSA:n verkon ja kaikkien PAXIS-järjestelmän sisältämien tietojen käyttöä valvotaan tiukasti, ja käyttöoikeus on pelkästään sen saaneella käyttäjäryhmällä. Jokainen henkilötietojen haku- ja tarkastelukerta kirjataan. Järjestelmän luomasta lokitiedostosta käyvät ilmi käyttäjän käyttäjätunnus ja työpaikka, käytön päivämäärä ja aika sekä haettujen tietojen PNR-tiedoston kirjauskoodi. Lisäksi CBSA rajoittaa tiettyjen järjestelmässä olevien API- ja PNR-tietojen käyttöoikeuden tiedonsaantitarpeen (käyttäjän tyypin ja profiilin) perusteella. Näillä käytönvalvontatoimilla varmistetaan, että pääsy API- ja PNR-tietoihin annetaan yksinomaan 33 kohdassa kuvatuille henkilöille 2 kohdassa kuvattuihin tarkoituksiin.

| 35. | API- ja PNR-tietojen saantia, käyttöä ja luovuttamista säännellään Privacy Act- ja Access to Information Act -laeilla, Customs Act -lain 107 §:llä sekä näiden sitoumusten 37 kohdassa kuvatuilla hallintomenettelyillä, jotka noudattavat tässä asiakirjassa kuvattuja suoja- ja turvatoimia. Customs Actin 160 §:ssä ja sisäisissä toimintaohjeissa vahvistetaan rikosoikeudellisia ja muita seuraamuksia siltä varalta, ettei toimintaperiaatteita noudateta. Lisäksi – kuten edellä todettiin – tietosuojavaltuutetulla on Privacy Actin perusteella valtuus käynnistää henkilötietojen luovuttamiseen liittyvä tutkimus. |
| --- | --- |

35.

API- ja PNR-tietojen saantia, käyttöä ja luovuttamista säännellään Privacy Act- ja Access to Information Act -laeilla, Customs Act -lain 107 §:llä sekä näiden sitoumusten 37 kohdassa kuvatuilla hallintomenettelyillä, jotka noudattavat tässä asiakirjassa kuvattuja suoja- ja turvatoimia. Customs Actin 160 §:ssä ja sisäisissä toimintaohjeissa vahvistetaan rikosoikeudellisia ja muita seuraamuksia siltä varalta, ettei toimintaperiaatteita noudateta. Lisäksi – kuten edellä todettiin – tietosuojavaltuutetulla on Privacy Actin perusteella valtuus käynnistää henkilötietojen luovuttamiseen liittyvä tutkimus.

| 36. | CBSA:n PNR-periaatteissa vahvistetaan menettelyt, joiden noudattamista edellytetään kaikilta CBSA:n työntekijöiltä, joilla on pääsy API- ja PNR-tietoihin. CBSA:n toimintaperiaatteena on suojata tietojen luottamuksellisuus ja huolehtia niiden hallinnoinnista Kanadan lainsäädännössä annettujen valtuutusten mukaisesti sekä 38 kohdassa kuvattuja tietojen hallinnointiin ja tietosuojaan liittyviä CBSA:n ja Kanadan valtion toimintaperiaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

36.

CBSA:n PNR-periaatteissa vahvistetaan menettelyt, joiden noudattamista edellytetään kaikilta CBSA:n työntekijöiltä, joilla on pääsy API- ja PNR-tietoihin. CBSA:n toimintaperiaatteena on suojata tietojen luottamuksellisuus ja huolehtia niiden hallinnoinnista Kanadan lainsäädännössä annettujen valtuutusten mukaisesti sekä 38 kohdassa kuvattuja tietojen hallinnointiin ja tietosuojaan liittyviä CBSA:n ja Kanadan valtion toimintaperiaatteita noudattaen.

| 37. | CBSA:n PNR-periaatteissa määrätään seuraavaa:






  (a) | Virkamies saa luovuttaa, antaa käyttöön tai käyttää API- ja PNR-tietoja vain silloin, kun siihen on lain mukainen valtuutus ja kun se on näiden periaatteiden mukaista. |
| --- | --- | --- |

37.

CBSA:n PNR-periaatteissa määrätään seuraavaa:

(a)

Virkamies saa luovuttaa, antaa käyttöön tai käyttää API- ja PNR-tietoja vain silloin, kun siihen on lain mukainen valtuutus ja kun se on näiden periaatteiden mukaista.

| (b) | Virkamiesten olisi kaikin toimin pyrittävä varmistamaan, että kolmansille osapuolille luovutetaan vain olennaiset tiedot. |
| --- | --- |

(b)

Virkamiesten olisi kaikin toimin pyrittävä varmistamaan, että kolmansille osapuolille luovutetaan vain olennaiset tiedot.

| (c) | Tietoja luovutetaan yksinomaan hyväksyttyihin tarkoituksiin ja ainoastaan se minimimäärä, jota tuohon tarkoitukseen tarvitaan. |
| --- | --- |

(c)

Tietoja luovutetaan yksinomaan hyväksyttyihin tarkoituksiin ja ainoastaan se minimimäärä, jota tuohon tarkoitukseen tarvitaan.

| (d) | Tietoja tai pääsy niihin annetaan yksinomaan sellaisille henkilöille, joilla on heidän tehtäviinsä liittyvä tarve nähdä ne. |
| --- | --- |

(d)

Tietoja tai pääsy niihin annetaan yksinomaan sellaisille henkilöille, joilla on heidän tehtäviinsä liittyvä tarve nähdä ne.

| (e) | Sen mukaan mitä asiasta Privacy Act-, Access to Information Act- ja National Archives Act -laeissa säädetään, luovutetut tiedot tuhotaan tai palautetaan käytön jälkeen CBSA:n ja Kanadan valtiovarainvaliokunnan (Treasury Board) tiedonhallintasääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(e)

Sen mukaan mitä asiasta Privacy Act-, Access to Information Act- ja National Archives Act -laeissa säädetään, luovutetut tiedot tuhotaan tai palautetaan käytön jälkeen CBSA:n ja Kanadan valtiovarainvaliokunnan (Treasury Board) tiedonhallintasääntöjen mukaisesti.

| 38. | CBSA:n PNR-periaatteet ovat osa laajaa koko CBSA:ssa sovellettavaa periaatejoukkoa, joka koskee CBSA:n täytäntöönpanemien eri säädösten nojalla kerättyjen tietojen suojaa ja hallinnointia. CBSA:n kaikkia työntekijöitä sitovat lisäksi sähköisten järjestelmien suojaamiseen ja tietosuojaan sovellettavat Kanadan valtion turvallisuusperiaatteet (3). |
| --- | --- |

38.

CBSA:n PNR-periaatteet ovat osa laajaa koko CBSA:ssa sovellettavaa periaatejoukkoa, joka koskee CBSA:n täytäntöönpanemien eri säädösten nojalla kerättyjen tietojen suojaa ja hallinnointia. CBSA:n kaikkia työntekijöitä sitovat lisäksi sähköisten järjestelmien suojaamiseen ja tietosuojaan sovellettavat Kanadan valtion turvallisuusperiaatteet (3).

| 39. | Kaikki CBSA:n työntekijät tuntevat nämä periaatteet ja seuraukset niiden noudattamatta jättämisestä. Työskentely CBSA:ssa edellyttää niiden noudattamista. |
| --- | --- |

39.

Kaikki CBSA:n työntekijät tuntevat nämä periaatteet ja seuraukset niiden noudattamatta jättämisestä. Työskentely CBSA:ssa edellyttää niiden noudattamista.

Vastavuoroisuus

| 40. | Mistä tahansa kohteesta lentoliikennettä harjoittavat kanadalaiset lentoyhtiöt samoin kuin kaikki Kanadasta lähtevää lentoliikennettä harjoittavat lentoyhtiöt saavat Kanadan ilmailulain (Aeronautics Act) mukaan antaa vieraalle maalle tietoja tällaisilla kyseiseen maahan suuntautuvilla lennoilla olevista matkustajista, jos tietojen antamista edellytetään kyseisen maan laissa. |
| --- | --- |

40.

Mistä tahansa kohteesta lentoliikennettä harjoittavat kanadalaiset lentoyhtiöt samoin kuin kaikki Kanadasta lähtevää lentoliikennettä harjoittavat lentoyhtiöt saavat Kanadan ilmailulain (Aeronautics Act) mukaan antaa vieraalle maalle tietoja tällaisilla kyseiseen maahan suuntautuvilla lennoilla olevista matkustajista, jos tietojen antamista edellytetään kyseisen maan laissa.

| 41. | Jos Euroopan yhteisö, Euroopan unioni tai jokin EU:n jäsenvaltioista ottaa käyttöön matkustajatunnistusjärjestelmän ja antaa lainsäädäntöä, jossa edellytetään kaikkien lentoyhtiöiden antavan yhteisön viranomaisille pääsyn sellaisten matkustajien API- ja PNR-tietoihin, joiden matkasuunnitelma sisältää lennon Euroopan unionin alueelle, lentoyhtiöt voivat noudattaa tätä vaatimusta Aeronautics Actin 4.83 §:n nojalla. |
| --- | --- |

41.

Jos Euroopan yhteisö, Euroopan unioni tai jokin EU:n jäsenvaltioista ottaa käyttöön matkustajatunnistusjärjestelmän ja antaa lainsäädäntöä, jossa edellytetään kaikkien lentoyhtiöiden antavan yhteisön viranomaisille pääsyn sellaisten matkustajien API- ja PNR-tietoihin, joiden matkasuunnitelma sisältää lennon Euroopan unionin alueelle, lentoyhtiöt voivat noudattaa tätä vaatimusta Aeronautics Actin 4.83 §:n nojalla.

Sitoumusten tarkistaminen ja niiden voimassaolon päättyminen

| 42. | Näitä sitoumuksia sovelletaan kolmen vuoden ja kuuden kuukauden (3,5 vuoden) ajan alkaen päivästä, jona tulee voimaan Kanadan ja Euroopan yhteisön sopimus, jolla lentoyhtiöt valtuutetaan käsittelemään API- ja PNR-tietoja niiden siirtämiseksi CBSA:lle direktiivin mukaisesti. Näiden sitoumusten oltua voimassa kaksi vuotta ja kuusi kuukautta (2,5 vuotta) CBSA aloittaa komission kanssa keskustelut sitoumusten ja niitä tukevien järjestelyjen voimassaolon jatkamiseksi molempia osapuolia tyydyttävin ehdoin. Ellei osapuolia tyydyttävään ratkaisuun päästä ennen näiden sitoumusten voimassaolon päättymistä, sitoumuksia ei enää sovelleta tuon ajankohdan jälkeen kerättyihin tietoihin. Näiden sitoumusten voimassaoloaikana kerättyjä tietoja suojataan edelleen näiden sitoumusten mukaisesti, kunnes kyseiset tiedot hävitetään. |
| --- | --- |

42.

Näitä sitoumuksia sovelletaan kolmen vuoden ja kuuden kuukauden (3,5 vuoden) ajan alkaen päivästä, jona tulee voimaan Kanadan ja Euroopan yhteisön sopimus, jolla lentoyhtiöt valtuutetaan käsittelemään API- ja PNR-tietoja niiden siirtämiseksi CBSA:lle direktiivin mukaisesti. Näiden sitoumusten oltua voimassa kaksi vuotta ja kuusi kuukautta (2,5 vuotta) CBSA aloittaa komission kanssa keskustelut sitoumusten ja niitä tukevien järjestelyjen voimassaolon jatkamiseksi molempia osapuolia tyydyttävin ehdoin. Ellei osapuolia tyydyttävään ratkaisuun päästä ennen näiden sitoumusten voimassaolon päättymistä, sitoumuksia ei enää sovelleta tuon ajankohdan jälkeen kerättyihin tietoihin. Näiden sitoumusten voimassaoloaikana kerättyjä tietoja suojataan edelleen näiden sitoumusten mukaisesti, kunnes kyseiset tiedot hävitetään.

| 43. | CBSA täyttää sitoumuksensa soveltamalla voimassa olevaa Kanadan lainsäädäntöä sekä kun kyse on seikoista, joita koskevaa Kanadan lainsäädäntöä ei vielä ole annettu, erityisesti tätä tarkoitusta varten laadittavia säännöksiä. |
| --- | --- |

43.

CBSA täyttää sitoumuksensa soveltamalla voimassa olevaa Kanadan lainsäädäntöä sekä kun kyse on seikoista, joita koskevaa Kanadan lainsäädäntöä ei vielä ole annettu, erityisesti tätä tarkoitusta varten laadittavia säännöksiä.

---

(1)  Säädöksen 3 kohdan a–f alakohdassa mainitaan seuraavat API-tiedot: a) henkilön sukunimi ja etunimet, b) syntymäaika, c) sukupuoli, d) kansalaisuus tai kansallisuus, e) henkilön yksilöivän matkustusasiakirjan tyyppi, antomaa ja numero sekä f) mahdollinen varausrekisteritunnus sekä sellaisten kuljetuksesta vastaavien henkilöiden tai muiden miehistön jäsenten, joilla ei ole varausrekisteritunnusta, osalta ilmoitus heidän miehistön jäsenen asemastaan.

(2)  Säädöksessä säädetään menettelyistä, joita on noudatettava ennen valtion rekistereihin kirjattujen tietojen hävittämistä.

(3)  Näitä ovat mm. Kanadan valtiovarainvaliokunnan (Treasury Board) sihteeristön 1.2.2002 julkaisemat valtion turvallisuusperiaatteet (Government Security Policy) sekä valtiovarainvaliokunnan sihteeristön 31.5.2004 julkaisemat toiminnalliset turvastandardit tietotekniikkaan liittyvien turvanäkökohtien hallinnointia varten (Operational Security Standard: Management of Information Technology Security – MITS).

LISÄYS A

CBSA:N LENTOYHTIÖILTÄ EDELLYTTÄMÄT PNR-TIEDOT

| 1. | Nimi |
| --- | --- |

1.

Nimi

| 2. | API-tiedot |
| --- | --- |

2.

API-tiedot

| 3. | PNR-tiedoston kirjauskoodi (locator code) |
| --- | --- |

3.

PNR-tiedoston kirjauskoodi (locator code)

| 4. | Aiottu matkustuspäivä |
| --- | --- |

4.

Aiottu matkustuspäivä

| 5. | Varauspäivä |
| --- | --- |

5.

Varauspäivä

| 6. | Lipunkirjoituspäivä |
| --- | --- |

6.

Lipunkirjoituspäivä

| 7. | Matkatoimistot |
| --- | --- |

7.

Matkatoimistot

| 8. | Virkailija |
| --- | --- |

8.

Virkailija

| 9. | Puhelinnumero yhteydenottoja varten |
| --- | --- |

9.

Puhelinnumero yhteydenottoja varten

| 10. | Laskutusosoite |
| --- | --- |

10.

Laskutusosoite

| 11. | Maksutapaa koskevat tiedot |
| --- | --- |

11.

Maksutapaa koskevat tiedot

| 12. | Kanta-asiakkuustiedot |
| --- | --- |

12.

Kanta-asiakkuustiedot

| 13. | Matkalippukentän tiedot |
| --- | --- |

13.

Matkalippukentän tiedot

| 14. | Lipun numero |
| --- | --- |

14.

Lipun numero

| 15. | Jaetut PNR-tiedot |
| --- | --- |

15.

Jaetut PNR-tiedot

| 16. | Viimehetken lähdöt ilman varausta (go show) |
| --- | --- |

16.

Viimehetken lähdöt ilman varausta (go show)

| 17. | Viimehetken poisjäännit (no show) |
| --- | --- |

17.

Viimehetken poisjäännit (no show)

| 18. | Matkareittitiedot |
| --- | --- |

18.

Matkareittitiedot

| 19. | Peruutuspaikkatiedot (standby information) |
| --- | --- |

19.

Peruutuspaikkatiedot (standby information)

| 20. | Muut nimet PNR:ssä |
| --- | --- |

20.

Muut nimet PNR:ssä

| 21. | Lähtöselvitysjärjestys |
| --- | --- |

21.

Lähtöselvitysjärjestys

| 22. | Matkatavaroiden tunnistustiedot |
| --- | --- |

22.

Matkatavaroiden tunnistustiedot

| 23. | Istumapaikkatiedot |
| --- | --- |

23.

Istumapaikkatiedot

| 24. | Istumapaikan numero |
| --- | --- |

24.

Istumapaikan numero

| 25. | Yhdensuuntaiset liput |
| --- | --- |

25.

Yhdensuuntaiset liput

---

| 29.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 91/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 91/61

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006,

eräistä Saksassa ilmenevän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1321)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/254/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Saksassa on esiintynyt klassista sikaruttoa. |
| --- | --- |

(1)

Saksassa on esiintynyt klassista sikaruttoa.

| (2) | Elävien sikojen ja tiettyjen sioista saatujen tuotteiden kaupan vuoksi nämä tautitapaukset muodostavat uhan muiden jäsenvaltioiden karjalle. |
| --- | --- |

(2)

Elävien sikojen ja tiettyjen sioista saatujen tuotteiden kaupan vuoksi nämä tautitapaukset muodostavat uhan muiden jäsenvaltioiden karjalle.

| (3) | Saksa on toteuttanut toimenpiteitä yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi annetun neuvoston direktiivin 2001/89/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Saksa on toteuttanut toimenpiteitä yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi annetun neuvoston direktiivin 2001/89/EY (2) mukaisesti.

| (4) | Eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetussa neuvoston direktiivissä 64/432/ETY (3) säädetään elävien sikojen kaupassa sovellettavista eläinten terveyttä ja todistuksia koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(4)

Eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetussa neuvoston direktiivissä 64/432/ETY (3) säädetään elävien sikojen kaupassa sovellettavista eläinten terveyttä ja todistuksia koskevista vaatimuksista.

| (5) | Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siansukuisten kotieläinten siemennesteen kaupassa ja tuonnissa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/429/ETY (4) säädetään sian siemennesteen kaupassa sovellettavista eläinten terveyttä ja todistuksia koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(5)

Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siansukuisten kotieläinten siemennesteen kaupassa ja tuonnissa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/429/ETY (4) säädetään sian siemennesteen kaupassa sovellettavista eläinten terveyttä ja todistuksia koskevista vaatimuksista.

| (6) | Todistusmallin vahvistamisesta sikojen munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäistä kauppaa varten 9 päivänä marraskuuta 1995 tehdyssä komission päätöksessä 95/483/EY (5) säädetään sikojen munasolujen ja alkioiden kaupassa sovellettavista eläinten terveyttä ja todistuksia koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(6)

Todistusmallin vahvistamisesta sikojen munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäistä kauppaa varten 9 päivänä marraskuuta 1995 tehdyssä komission päätöksessä 95/483/EY (5) säädetään sikojen munasolujen ja alkioiden kaupassa sovellettavista eläinten terveyttä ja todistuksia koskevista vaatimuksista.

| (7) | On aiheellista säätää yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa väliaikaisista suojatoimenpiteistä ennen kuin elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea kokoontuu. |
| --- | --- |

(7)

On aiheellista säätää yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa väliaikaisista suojatoimenpiteistä ennen kuin elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea kokoontuu.

| (8) | Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea tarkastelee uudelleen tätä päätöstä, |
| --- | --- |

(8)

Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea tarkastelee uudelleen tätä päätöstä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Rajoittamatta direktiivin 2001/89/ETY mukaisten toimenpiteiden ja erityisesti sen 9, 10 ja 11 artiklan soveltamista, Saksan on varmistettava, että

| a) | sikoja ei kuljeteta liitteessä mainituilla alueilla sijaitsevilta sikatiloilta eikä kyseisillä alueilla sijaitseville sikatiloille; |
| --- | --- |

a)

sikoja ei kuljeteta liitteessä mainituilla alueilla sijaitsevilta sikatiloilta eikä kyseisillä alueilla sijaitseville sikatiloille;

| b) | sikojen kuljettaminen teurastettaviksi liitteessä mainittujen alueiden ulkopuolella sijaitsevilta tiloilta kyseisillä alueilla sijaitseviin teurastamoihin ja sikojen kauttakuljetus kyseisten alueiden läpi sallitaan ainoastaan pääteitä tai rautateitä pitkin ja toimivaltaisten viranomaisten antamien yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti, jotta kyseiset siat eivät kuljetuksen aikana pääse suoraan eivätkä välillisesti kosketuksiin muiden sikojen kanssa. |
| --- | --- |

b)

sikojen kuljettaminen teurastettaviksi liitteessä mainittujen alueiden ulkopuolella sijaitsevilta tiloilta kyseisillä alueilla sijaitseviin teurastamoihin ja sikojen kauttakuljetus kyseisten alueiden läpi sallitaan ainoastaan pääteitä tai rautateitä pitkin ja toimivaltaisten viranomaisten antamien yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti, jotta kyseiset siat eivät kuljetuksen aikana pääse suoraan eivätkä välillisesti kosketuksiin muiden sikojen kanssa.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia sikojen kuljettamisen välitöntä teurastusta varten suoraan liitteessä mainituilla alueilla sijaitsevaan teurastamoon tai poikkeustapauksessa kyseisen alueen ulkopuolella Saksassa sijaitseviin nimettyihin teurastamoihin.

2 artikla

1.   Saksan on varmistettava, että toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin lähetetään ainoastaan sikoja, jotka lähetetään suoraan teurastamoon välitöntä teurastusta varten, ja sellaisia sikoja, jotka

| a) | tulevat liitteessä mainittujen alueiden ulkopuolella sijaitsevalta tilalta ja |
| --- | --- |

a)

tulevat liitteessä mainittujen alueiden ulkopuolella sijaitsevalta tilalta ja

| b) | ovat olleet alkuperätilalla vähintään 30 päivää ennen lastausta tai, jos ne ovat alle 30 päivän ikäisiä, syntymästään asti ja |
| --- | --- |

b)

ovat olleet alkuperätilalla vähintään 30 päivää ennen lastausta tai, jos ne ovat alle 30 päivän ikäisiä, syntymästään asti ja

| c) | tulevat tilalta, jonne ei ole tuotu eläviä sikoja kyseisten sikojen lähettämistä välittömästi edeltäneiden 30 päivän aikana. |
| --- | --- |

c)

tulevat tilalta, jonne ei ole tuotu eläviä sikoja kyseisten sikojen lähettämistä välittömästi edeltäneiden 30 päivän aikana.

2.   Saksan toimivaltaisen eläinlääkintäviranomaisen on varmistettava, että ilmoitus sikojen lähettämisestä toisiin jäsenvaltioihin toimitetaan määrävaltiona olevan jäsenvaltion ja mahdollisen kauttakulkumaana olevan jäsenvaltion keskus- ja paikallishallinnon eläinlääkintäviranomaisille vähintään kolme päivää ennen lähettämistä.

3 artikla

1.   Saksan on varmistettava, että sikojen siemennestettä lähetetään toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ainoastaan, jos se on peräisin karjuista, joita on pidetty neuvoston direktiivin 90/429/ETY 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetulla, liitteessä mainittujen alueiden ulkopuolella sijaitsevalla keinosiemennysasemalla.

2.   Saksan on varmistettava, että sikojen munasoluja ja alkioita lähetetään toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ainoastaan, jos ne ovat peräisin liitteessä mainittujen alueiden ulkopuolella sijaitsevalla tilalla pidetyistä sioista.

4 artikla

Saksan on varmistettava, että

| a) | neuvoston direktiivissä 64/432/ETY säädetyssä terveystodistuksessa, joka seuraa Saksasta lähetettävien sikojen mukana, on oltava seuraava maininta:
  ”Eläimet ovat eräistä Saksassa esiintyvän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/254/EY mukaisia.” |
| --- | --- |

a)

neuvoston direktiivissä 64/432/ETY säädetyssä terveystodistuksessa, joka seuraa Saksasta lähetettävien sikojen mukana, on oltava seuraava maininta:

”Eläimet ovat eräistä Saksassa esiintyvän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/254/EY mukaisia.”

| b) | neuvoston direktiivissä 90/429/ETY säädetyssä terveystodistuksessa, joka seuraa Saksasta lähetettävän siitoskarjujen siemennesteen mukana, on oltava seuraava maininta:
  ”Siemenneste on eräistä Saksassa esiintyvän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/254/EY mukaista.” |
| --- | --- |

b)

neuvoston direktiivissä 90/429/ETY säädetyssä terveystodistuksessa, joka seuraa Saksasta lähetettävän siitoskarjujen siemennesteen mukana, on oltava seuraava maininta:

”Siemenneste on eräistä Saksassa esiintyvän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/254/EY mukaista.”

| c) | komission päätöksessä 95/483/EY säädetyssä terveystodistuksessa, joka seuraa Saksasta lähetettävien sikojen alkioiden ja munasolujen mukana, on oltava seuraava maininta:
  ”Alkiot/munasolut (tarpeeton yliviivataan) ovat eräistä Saksassa esiintyvän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/254/EY mukaisia.” |
| --- | --- |

c)

komission päätöksessä 95/483/EY säädetyssä terveystodistuksessa, joka seuraa Saksasta lähetettävien sikojen alkioiden ja munasolujen mukana, on oltava seuraava maininta:

”Alkiot/munasolut (tarpeeton yliviivataan) ovat eräistä Saksassa esiintyvän klassisen sikaruton vastaisista väliaikaisista suojatoimenpiteistä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/254/EY mukaisia.”

5 artikla

Saksan on varmistettava, että ajoneuvot, joita on käytetty sikojen kuljetuksiin tai jotka ovat saapuneet sikoja pitävälle tilalle, puhdistetaan ja desinfioidaan jokaisen kuljetuksen jälkeen, ja liikenteenharjoittajan on esitettävä toimivaltaiselle eläinlääkintäviranomaiselle todisteet tällaisesta desinfioinnista.

6 artikla

Jäsenvaltioiden on muutettava kauppaan soveltamansa toimenpiteet tämän päätöksen mukaisiksi, ja niiden on viipymättä tiedotettava toteutetuista toimenpiteistä sopivalla tavalla. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle välittömästi.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2006

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/33/EY (EYVL L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

2

(3)  EYVL N:o 121, 29.7.1964, s. 1977. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

(4)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 62. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

4

(5)  EYVL L 275, 18.11.1995, s. 30.

5

---

LIITE

Saksan osavaltion Nordrhein-Westfalenin koko alue.

---