# Eiropas Savienības L 348/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 348 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 348

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 30. decembris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 8. decembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām | 1 |
| Nolīgums apmaiņas veidā vēstuļu par to, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām | 3 |
| Protokols ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām | 4 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 8. decembris) par to, ka Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu | 26 |
| Nolīgums par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu | 28 |
| | * | ĀAK un EK Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 9/2005 (2005. gada 27. jūlijs) par Uzņēmējdarbības attīstības centra (UAC) personāla noteikumiem | 54 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 8. decembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

1

Nolīgums apmaiņas veidā vēstuļu par to, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

3

Protokols ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

4

*

Padomes Lēmums (2005. gada 8. decembris) par to, ka Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu

26

Nolīgums par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu

28

*

ĀAK un EK Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 9/2005 (2005. gada 27. jūlijs) par Uzņēmējdarbības attīstības centra (UAC) personāla noteikumiem

54

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 30.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 8. decembris)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

(2005/937/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Starp Kopienu un Seišelu salām ir notikušas sarunas, lai noteiktu grozījumus vai papildinājumus, kas jāveic Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas Nolīgumam par zveju pie Seišelu salām (1) pievienotajā protokolā beidzoties spēkā esošā protokola piemērošanas termiņam. |
| --- | --- |

(1)

Starp Kopienu un Seišelu salām ir notikušas sarunas, lai noteiktu grozījumus vai papildinājumus, kas jāveic Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas Nolīgumam par zveju pie Seišelu salām (1) pievienotajā protokolā beidzoties spēkā esošā protokola piemērošanas termiņam.

| (2) | Pēc šīm sarunām 2004. gada 23. septembrī ir parafēts jauns protokols. |
| --- | --- |

(2)

Pēc šīm sarunām 2004. gada 23. septembrī ir parafēts jauns protokols.

| (3) | Saskaņā ar šo protokolu Kopienas zvejnieki saņem zvejas iespējas Seišelu Salu Republikas suverenitātei vai jurisdikcijai pakļautajos ūdeņos laikposmā no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar šo protokolu Kopienas zvejnieki saņem zvejas iespējas Seišelu Salu Republikas suverenitātei vai jurisdikcijai pakļautajos ūdeņos laikposmā no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim.

| (4) | Lai nodrošinātu Kopienas kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunais protokols būtu jāapstiprina, cik ātri vien iespējams; šā iemesla dēļ abas Puses ir parafējušas Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas paredz parafētā protokola provizorisku piemērošanu, sākot no 2005. gada 18. janvāra; šis Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāparaksta ar nosacījumu, ka Padome to noslēdz. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu Kopienas kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunais protokols būtu jāapstiprina, cik ātri vien iespējams; šā iemesla dēļ abas Puses ir parafējušas Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas paredz parafētā protokola provizorisku piemērošanu, sākot no 2005. gada 18. janvāra; šis Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāparaksta ar nosacījumu, ka Padome to noslēdz.

| (5) | Zvejas iespēju sadales princips starp dalībvalstīm ir jānosaka, pamatojoties uz tradicionālo zvejas iespēju sadali saskaņā ar Zvejniecības nolīgumu, |
| --- | --- |

(5)

Zvejas iespēju sadales princips starp dalībvalstīm ir jānosaka, pamatojoties uz tradicionālo zvejas iespēju sadali saskaņā ar Zvejniecības nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu Padome Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām.

Nolīguma teksts vēstuļu apmaiņas veidā un protokola teksts ir pievienoti šim lēmumam.

2. pants

Protokolā noteiktās zvejas iespējas dalībvalstu starpā sadala šādi:

| — | tunzivju seineri: |
| --- | --- |

—

tunzivju seineri:

Spānija:

Francija:

Itālija:

22 kuģi,

17 kuģi,

1 kuģis.

| — | pelāģiskās āķu zvejas kuģi: |
| --- | --- |

—

pelāģiskās āķu zvejas kuģi:

Spānija:

Francija:

Portugāle:

2 kuģi,

5 kuģi,

5 kuģi.

Ja šo dalībvalstu licences piešķiršanas pieteikumi neaptver visas protokolā paredzētās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt licenču pieteikumus no ikvienas citas dalībvalsts.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norādīt personas, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

Briselē, 2005. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. HUTTON

---

(1)  OV L 119, 7.5.1987., 26. lpp.

1

---

NOLĪGUMS APMAIŅAS VEIDĀ

vēstuļu par to, lai provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

Godātais kungs!

Atsaucoties uz 2004. gada 23. septembrī parafēto Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim, man ir gods darīt Jums zināmu, ka Seišelu Salu Republikas valdība vēlas provizoriski piemērot šo Protokolu no 2005. gada 18. janvāra līdz laikam, kad tas stājas spēkā saskaņā ar tā 13. pantu, ar noteikumu, ka Eiropas Kopiena ir gatava rīkoties tāpat.

Tādā gadījumā Protokola 2. pantā noteiktā finanšu ieguldījuma pirmais maksājums ir jāveic līdz 2005. gada 30. septembrim.

Es būtu Jums pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu, ka Eiropas Kopiena piekrīt piemērot minēto protokolu provizoriski.

Ar cieņu,

Seišelu Salu Republikas valdības vārdā

Godātais kungs!

Man ir gods apstiprināt, ka ir saņemta Jūsu vēstule ar šīs dienas datumu, kuras saturs ir šāds:

“Atsaucoties uz 2004. gada 23. septembrī parafēto Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim, man ir gods darīt Jums zināmu, ka Seišelu Salu Republikas valdība vēlas provizoriski piemērot šo Protokolu no 2005. gada 18. janvāra līdz laikam, kad tas stājas spēkā saskaņā ar tā 13. pantu, ar noteikumu, ka Eiropas Kopiena ir gatava rīkoties tāpat.

Tādā gadījumā protokola 2. pantā noteiktā finanšu ieguldījuma pirmais maksājums ir jāveic līdz 2005. gada 30. septembrim.

Es būtu Jums pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu, ka Eiropas Kopiena piekrīt piemērot minēto protokolu provizoriski.”

Man ir gods apstiprināt, ka Eiropas Kopiena piekrīt piemērot minēto protokolu provizoriski.

Ar cieņu,

Eiropas Savienības Padomes vārdā –

---

PROTOKOLS

ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

1. pants

Piemērošanas termiņš un zvejas iespējas

1.   Saskaņā ar nolīguma 2. pantu uz 6 gadiem, sākot no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim, zvejas iespējas ir noteiktas šādi:

| a) | 40 okeāna zvejas tunzivju seineri un |
| --- | --- |

a)

40 okeāna zvejas tunzivju seineri un

| b) | 12 pelāģiskās āķu zvejas kuģi. |
| --- | --- |

b)

12 pelāģiskās āķu zvejas kuģi.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar 4. un 5. pantu.

3.   Saskaņā ar nolīguma 4. pantu kuģi, kas peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, ir tiesīgi zvejot Seišelu salu ūdeņos vienīgi tad, ja tiem ir zvejas licence, ko izdod atbilstīgi šim protokolam un saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Finanšu ieguldījums – maksāšanas veidi

1.   Nolīguma 6. pantā minētais finanšu ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir 24 750 000 euro.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar 4., 6. un 8. pantu.

3.   Šā protokola piemērošanas laikposmā Kopiena maksā 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu – 4 125 000 euro gadā.

4.   Ja Kopienas kuģu kopējais gadā nozvejoto tunzivju daudzums Seišelu salu ūdeņos pārsniedz 55 000 tonnas, kopējo gada finanšu ieguldījumu palielina par 75 euro par katru papildu nozvejoto tunzivju tonnu. Tomēr kopējā gada summa, kas jāmaksā Kopienai, nedrīkst pārsniegt 8 250 000 euro.

5.   Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk par 2005. gada 30. septembri, un maksājumus par nākamajiem gadiem – ne vēlāk par šā protokola parakstīšanas gadadienu.

6.   Ievērojot 6. panta noteikumus, Seišelu salām ir tiesības brīvi lemt par minētā finanšu ieguldījuma izlietošanu.

7.   Finanšu ieguldījumu iemaksā ne vairāk kā divos Valsts kases kontos, ko atver Seišelu salu Centrālajā bankā.

3. pants

Sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā

1.   Abas Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Seišelu salu ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.

2.   Pamatojoties uz Indijas okeāna Tunzivju komisijā (IOTC) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un labākajiem zinātniskajiem atzinumiem, kas ir pieejami, kā arī vajadzības gadījumā pēc kopīgas zinātniskas sanāksmes, Puses var konsultēties Apvienotajā komitejā, kā tas paredzēts nolīguma 7. pantā, un vajadzības gadījumā savstarpēji vienoties par pasākumiem, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu.

4. pants

Zvejas iespēju pārskatīšana

1.   Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, savstarpēji vienojoties var palielināt, ciktāl 3. panta 2. punktā minētās kopīgās zinātniskās sanāksmes secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Seišelu salu resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi pro rata temporis palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finanšu ieguldījuma kopējā summa nedrīkst pārsniegt 2. panta 1. punktā minēto summu vairāk nekā divas reizes. Ja Kopienas zvejas kuģu nozvejas apjoms ir lielāks par to, kam atbilst kopējā finanšu ieguldījuma summa, Puses iespējami drīz savstarpēji konsultējas, lai noteiktu summu, kas jāmaksā par šo pārsniegto limitu.

2.   Savukārt, ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi pro rata temporis samazina.

3.   Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, Pusēm savstarpēji vienojoties un ar nosacījumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem IOTC pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām par to krājumu apsaimniekošanu, ko šāda pārdale var ietekmēt. Ja zvejas iespēju pārdale to prasa, Puses vienojas attiecīgi mainīt finanšu ieguldījumu.

5. pants

Jaunas zvejas iespējas

1.   Gadījumā, ja Kopienas zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejas darbībās, kas nav paredzētas 1. pantā, pirms atļaujas piešķiršanas jebkurai šādai darbībai Puses savstarpēji konsultējas un attiecīgā gadījumā vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, tostarp par vajadzīgiem atbilstīgiem grozījumiem šajā protokolā un tā pielikumā.

2.   Pusēm būtu jāveicina eksperimentālo zveju, jo īpaši attiecībā uz Seišelu salu ūdeņos esošajām dziļūdens sugām. Šajā nolūkā un pēc vienas Puses lūguma, Puses savstarpēji konsultējas un katrā gadījumā atsevišķi lemj par sugām, nosacījumiem un citiem attiecīgiem parametriem.

Puses veic eksperimentālo zveju saskaņā ar parametriem, kurus atzīs abas Puses, attiecīgā gadījumā noslēdzot administratīvu vienošanos. Par eksperimentālās zvejas atļaušanu būtu jāvienojas ilgākais uz sešiem mēnešiem.

Ja Puses uzskata, ka eksperimentālās darbības ir devušas pozitīvu rezultātu, Seišelu salu valdība var Kopienas flotei piešķirt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 1. punktā paredzēto finanšu ieguldījumu palielina.

6. pants

Finanšu ieguldījuma maksājuma apturēšana un pārskatīšana

1.   Ja zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos nevar notikt tādu apstākļu rezultātā, kas ir radušies vienīgi Seišelu salu pieļauto pārkāpumu vai nolaidības dēļ, Eiropas Kopiena, iepriekš konsultējoties ar Seišelu salām, var apturēt finanšu ieguldījuma maksājumu ar nosacījumu, ka apturēšanas sākumā Kopiena ir samaksājusi visu pienākošos summu.

2.   Finanšu ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz situācija ir normalizējusies un Puses konsultāciju rezultātā savstarpēji vienojoties ir atzinušas, ka attiecīgajā situācijā ir iespējams atsākt parastās zvejas darbības.

7. pants

Atbalsts atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanai Seišelu salu ūdeņos

1.   Vismaz 36 % daļu no finanšu ieguldījuma, kas minēts šā protokola 2. panta 1. punktā, atvēl zivsaimniecības nozares politikas attīstībai un ieviešanai Seišelu salās ar mērķi veicināt atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zivsaimniecību to ūdeņos. Šā ieguldījuma pārvalde notiek saskaņā ar mērķiem, ko Puses izvirza savstarpēji vienojoties, kā arī saskaņā ar šo mērķu sasniegšanai izstrādātajām gada un daudzgadu programmām.

2.   Lai īstenotu 1. punktu, tūlīt pēc šā protokola spēkā stāšanās un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas, Kopiena un Seišelu salas nolīguma 7. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un detalizētu tās izpildes kārtību, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | gada un daudzgadu pamatnostādnes attiecībā uz 1. punktā paredzētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

gada un daudzgadu pamatnostādnes attiecībā uz 1. punktā paredzētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu;

| b) | gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Seišelu salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Seišelu salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kuras ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai kuras var to ietekmēt; |
| --- | --- |

b)

gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Seišelu salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Seišelu salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kuras ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai kuras var to ietekmēt;

| c) | ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. |
| --- | --- |

c)

ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

3.   Visi ierosinājumi grozīt daudzgadu nozares programmu abām pusēm ir jāapstiprina Apvienotajā komitejā.

4.   Katru gadu Seišelu salas iedala 1. pantā minētā finanšu ieguldījuma daļu daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā Kopiena ir jāinformē par minēto līdzekļu iedalīšanu laikā, kad Apvienotajā komitejā tiek apstiprināta daudzgadu nozares programma. Par katra nākamā gada līdzekļu sadalījumu Seišelu salas informē Kopienu ne vēlāk kā līdz iepriekšējā gada 1. decembrim.

5.   Ja to pamato daudzgadu nozares programmas īstenošanas gada progresa izvērtējuma rezultāti, Eiropas Kopiena ar Apvienotās komitejas atbalstu var pieprasīt mainīt 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījuma daļu, lai programmas īstenošanai faktiski piešķirtais finansējums atbilstu tajā paredzētajiem rezultātiem.

8. pants

Domstarpības – Protokola piemērošanas apturēšana

1.   Visas domstarpības starp Pusēm, saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, pusēm savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā tas paredzēts nolīguma 7. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes.

2.   Neskarot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas puses iniciatīvas, ja strīdu Pušu starpā uzskata par nopietnu un, ja konsultācijas Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie mierizlīguma.

3.   Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā.

4.   Apturēšanas gadījumā Puses turpina konsultācijas ar nolūku atrisināt domstarpības mierizlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi pro rata temporis samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana ir bijusi apturēta.

9. pants

Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā

Saskaņā ar 3. pantu, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, Seišelu salas var apturēt šā protokola piemērošanu.

10. pants

Valsts tiesību akti

Kopienas zvejas kuģu darbības Seišelu salu ūdeņos regulē Seišelu salu valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi.

11. pants

Pārskatīšanas klauzula

Pēc šā protokola un tā pielikuma spēkā stāšanās trešās gadadienas Puses pārskata protokola un tā pielikuma piemērošanu un vajadzības gadījumā konsultējas par to noteikumu grozījumiem. Šie grozījumi tostarp var skart tonnāžas references līmeni un licences maksas standartsummu, kā arī samēru starp 2. panta 4. punktā noteikto maksu par tonnu un maksu, kas noteikta pielikuma 2. iedaļas 2. punktā.

12. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ 2002. gada 17. janvāra protokolu un pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumam par zveju pie Seišelu salām, kurš stājies spēkā 1987. gada 28. oktobrī, un tos aizstāj ar šo protokolu un tā pielikumu.

13. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

2.   Šo protokolu un tā pielikumu piemēro no 2005. gada 18. janvāra.

PIELIKUMS

NOSACĪJUMI ZVEJAS DARBĪBĀM SEIŠELU SALU ŪDEŅOS, KO VEIC KOPIENAS KUĢI

I NODAĻA

PIETEIKUMU IESNIEGŠANA UN LICENČU IZSNIEGŠANA

1. IEDAĻA

Licenču izsniegšana

| 1. | Licenci zvejošanai Seišelu salu ūdeņos saskaņā ar Protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas Nolīgumā par zveju pie Seišelu salām, piešķir tikai tādiem Kopienas kuģiem, kam ir tiesības iegūt minēto licenci. |
| --- | --- |

1.

Licenci zvejošanai Seišelu salu ūdeņos saskaņā ar Protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas Nolīgumā par zveju pie Seišelu salām, piešķir tikai tādiem Kopienas kuģiem, kam ir tiesības iegūt minēto licenci.

| 2. | Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Seišelu salās. Tiem ir jāatbilst Seišelu salu iestāžu prasībām, ciktāl tās attiecas uz visām saistībām, kas ir jāizpilda pirms licences iegūšanas un, kas skar to zvejas darbības Seišelu salās atbilstīgi tiem zvejas nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu. |
| --- | --- |

2.

Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Seišelu salās. Tiem ir jāatbilst Seišelu salu iestāžu prasībām, ciktāl tās attiecas uz visām saistībām, kas ir jāizpilda pirms licences iegūšanas un, kas skar to zvejas darbības Seišelu salās atbilstīgi tiem zvejas nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.

| 3. | Visiem Kopienas kuģiem, kas vēlas saņemt zvejas licenci, ir jābūt pārstāvētam ar aģentu, kurš ir Seišelu salu iedzīvotājs. Šā aģenta vārdu un adresi norāda licences pieteikumā. |
| --- | --- |

3.

Visiem Kopienas kuģiem, kas vēlas saņemt zvejas licenci, ir jābūt pārstāvētam ar aģentu, kurš ir Seišelu salu iedzīvotājs. Šā aģenta vārdu un adresi norāda licences pieteikumā.

| 4. | Attiecīgās Kopienas iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasītā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz Seišelu salu SFA (Seišelu salu Zvejas pārraudzības iestāde) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Tomēr kuģu īpašnieki, kas nav iesnieguši licences piešķiršanas pieteikumus pirms licences derīguma termiņa sākuma, var to izdarīt licences derīguma termiņa laikā, bet ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas darbību sākuma. Šajos gadījumos kuģu īpašnieki maksā pilnu licences gada maksu. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgās Kopienas iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasītā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz Seišelu salu SFA (Seišelu salu Zvejas pārraudzības iestāde) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Tomēr kuģu īpašnieki, kas nav iesnieguši licences piešķiršanas pieteikumus pirms licences derīguma termiņa sākuma, var to izdarīt licences derīguma termiņa laikā, bet ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas darbību sākuma. Šajos gadījumos kuģu īpašnieki maksā pilnu licences gada maksu.

| 5. | Pieteikumus Seišelu salu kompetentajām iestādēm iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

5.

Pieteikumus Seišelu salu kompetentajām iestādēm iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams 1. papildinājumā.

| 6. | Katram licences pieteikumam pievieno šādus dokumentus:






  — | apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu; |
| --- | --- | --- |

6.

Katram licences pieteikumam pievieno šādus dokumentus:

—

apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu;

| — | jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola noteikumiem. |
| --- | --- |

—

jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola noteikumiem.

| 7. | Maksa par licenci ir jāiemaksā kontā, kuru precizē Seišelu salu iestādes. |
| --- | --- |

7.

Maksa par licenci ir jāiemaksā kontā, kuru precizē Seišelu salu iestādes.

| 8. | Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostu nodevas un maksa par pakalpojumiem. |
| --- | --- |

8.

Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostu nodevas un maksa par pakalpojumiem.

| 9. | Licences visiem kuģiem izsniedz kuģu īpašniekiem vai to aģentiem 15 dienu laikā no dienas, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir saņēmusi visus 6. punktā minētos dokumentus.
  Licenču kopijas nosūta Eiropas Komisijas delegācijai, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas. |
| --- | --- |

9.

Licences visiem kuģiem izsniedz kuģu īpašniekiem vai to aģentiem 15 dienu laikā no dienas, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir saņēmusi visus 6. punktā minētos dokumentus.

Licenču kopijas nosūta Eiropas Komisijas delegācijai, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas.

| 10. | Licences izdod konkrētiem kuģiem un tās nevar nodot citiem kuģiem. |
| --- | --- |

10.

Licences izdod konkrētiem kuģiem un tās nevar nodot citiem kuģiem.

| 11. | Tomēr pēc Kopienas lūguma un gadījumā, ja ir pierādīta nepārvaramas varas apstākļu esamība, kuģa licenci līdz tās derīguma termiņa beigām aizstāj ar jaunu licenci citam kuģim, kurš pēc raksturlielumiem ir līdzīgs sākotnējam kuģim, un par to nav jāmaksā papildu maksa. Taču, ja aizstājēja kuģa reģistrētā bruto tonnāža (BRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BRT, licences maksas starpību sedz atbilstīgi pro rata temporis. |
| --- | --- |

11.

Tomēr pēc Kopienas lūguma un gadījumā, ja ir pierādīta nepārvaramas varas apstākļu esamība, kuģa licenci līdz tās derīguma termiņa beigām aizstāj ar jaunu licenci citam kuģim, kurš pēc raksturlielumiem ir līdzīgs sākotnējam kuģim, un par to nav jāmaksā papildu maksa. Taču, ja aizstājēja kuģa reģistrētā bruto tonnāža (BRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BRT, licences maksas starpību sedz atbilstīgi pro rata temporis.

| 12. | Sākotnējā kuģa īpašnieks vai aģents nogādā anulēto licenci Seišelu salu kompetentajai iestādei ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas. |
| --- | --- |

12.

Sākotnējā kuģa īpašnieks vai aģents nogādā anulēto licenci Seišelu salu kompetentajai iestādei ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas.

| 13. | Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci Seišelu salu kompetentajai iestādei. Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas, informē par licences maiņu. |
| --- | --- |

13.

Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci Seišelu salu kompetentajai iestādei. Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas, informē par licences maiņu.

| 14. | Licencei ir pastāvīgi jāglabā uz kuģa, neskarot šā pielikuma IX nodaļas 2. punktu. |
| --- | --- |

14.

Licencei ir pastāvīgi jāglabā uz kuģa, neskarot šā pielikuma IX nodaļas 2. punktu.

2. IEDAĻA

Licences nosacījumi – maksa un avansa maksājumi

| 1. | Licenču derīguma termiņš ir viens gads, un tās ir atjaunojamas. |
| --- | --- |

1.

Licenču derīguma termiņš ir viens gads, un tās ir atjaunojamas.

| 2. | Licences maksa ir 25 euro par vienu Seišelu salu ūdeņos nozvejoto tonnu. |
| --- | --- |

2.

Licences maksa ir 25 euro par vienu Seišelu salu ūdeņos nozvejoto tonnu.

| 3. | Licences izdod, kad kompetentajām valsts iestādēm ir samaksātas šādas standarta summas:






  — | par tunzivju seineriem – 15 000 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 600 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, |
| --- | --- | --- |

3.

Licences izdod, kad kompetentajām valsts iestādēm ir samaksātas šādas standarta summas:

—

par tunzivju seineriem – 15 000 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 600 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju,

| — | āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai, kuru BRT pārsniedz 150 tonnas – 3 000 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju, |
| --- | --- |

—

āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai, kuru BRT pārsniedz 150 tonnas – 3 000 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju,

| — | āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai, kuru BRT ir 150 tonnas vai mazāk – 2 250 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju. |
| --- | --- |

—

āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai, kuru BRT ir 150 tonnas vai mazāk – 2 250 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju.

| 4. | SFA aprēķina zvejas maksu par iepriekšējo kalendāro gadu, pamatojoties uz Kopienas kuģu deklarēto nozvejas apjomu un citu SFA rīcībā esošu informāciju. |
| --- | --- |

4.

SFA aprēķina zvejas maksu par iepriekšējo kalendāro gadu, pamatojoties uz Kopienas kuģu deklarēto nozvejas apjomu un citu SFA rīcībā esošu informāciju.

| 5. | Aprēķinu nosūta Komisijai līdz kārtējā gada 31. martam. Komisija līdz 15. aprīlim to nosūta vienlaikus kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm. |
| --- | --- |

5.

Aprēķinu nosūta Komisijai līdz kārtējā gada 31. martam. Komisija līdz 15. aprīlim to nosūta vienlaikus kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm.

| 6. | Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt SFA iesniegtajam aprēķinam, viņi var konsultēties ar zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par nozvejas datu pārbaudi, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) un IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar), un pēc šīm konsultācijām apspriesties ar Seišelu salu iestādēm, lai līdz kārtējā gada 31. maijam vienotos par galīgo aprēķinu. Ja līdz šai dienai kuģu īpašnieki nav darījuši zināmus nekādus iebildumus, SFA iesniegto aprēķinu uzskata par galīgu. |
| --- | --- |

6.

Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt SFA iesniegtajam aprēķinam, viņi var konsultēties ar zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par nozvejas datu pārbaudi, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) un IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar), un pēc šīm konsultācijām apspriesties ar Seišelu salu iestādēm, lai līdz kārtējā gada 31. maijam vienotos par galīgo aprēķinu. Ja līdz šai dienai kuģu īpašnieki nav darījuši zināmus nekādus iebildumus, SFA iesniegto aprēķinu uzskata par galīgu.

| 7. | Par galīgo aprēķinu attiecībā uz savu floti dalībvalstis informē Komisiju. |
| --- | --- |

7.

Par galīgo aprēķinu attiecībā uz savu floti dalībvalstis informē Komisiju.

| 8. | Kuģu īpašnieki vēlākais līdz tā paša gada 30. jūnijam iemaksā visus Seišelu salu kompetentajām iestādēm pienākošos papildu maksājumus bankas kontā, ko saskaņā ar protokola 2. panta 6. punktu norāda Seišelu salu iestādes. |
| --- | --- |

8.

Kuģu īpašnieki vēlākais līdz tā paša gada 30. jūnijam iemaksā visus Seišelu salu kompetentajām iestādēm pienākošos papildu maksājumus bankas kontā, ko saskaņā ar protokola 2. panta 6. punktu norāda Seišelu salu iestādes.

| 9. | Ja galīgajā aprēķinā norādītā summa ir mazāka par 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā. |
| --- | --- |

9.

Ja galīgajā aprēķinā norādītā summa ir mazāka par 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā.

II NODAĻA

ZVEJAS ZONAS

Lai nelabvēlīgi neietekmētu maza apjoma zveju Seišelu salu ūdeņos, Kopienas kuģiem nav atļauts zvejot zonās, ko nosaka Seišelu salu tiesību akti, kā arī trīs jūdžu rādiusā no ikvienas zivju koncentrēšanas iekārtas, ko ir uzstādījušas Seišelu salu iestādes un par kuras ģeogrāfisko atrašanās vietu ir informēti kuģu īpašnieku pārstāvji vai aģenti.

III NODAĻA

ZIŅOŠANAS KĀRTĪBA PAR NOZVEJU

| 1. | Šā pielikuma nozīmē Kopienas kuģa reisa ilgums ir:






  — | vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un iziešanu no tiem, |
| --- | --- | --- |

1.

Šā pielikuma nozīmē Kopienas kuģa reisa ilgums ir:

—

vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un iziešanu no tiem,

| — | vai laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un loma pārkraušanu, |
| --- | --- |

—

vai laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un loma pārkraušanu,

| — | vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un loma izkraušanu Seišelu salās. |
| --- | --- |

—

vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un loma izkraušanu Seišelu salās.

| 2. | Visiem kuģiem, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, ir jāziņo par nozvejas apjomu Seišelu salu kompetentajai iestādei turpmāk norādītajā veidā:






  2.1. | Kopienas kuģi, kam ir licence zvejai Seišelu salu ūdeņos, aizpilda nozvejas veidlapas, kuru paraugus var aplūkot pielikuma 2. un 3. papildinājumā, par katru Seišelu salu ūdeņos veikto reisu. Nozvejas veidlapas aizpilda arī tad, ja nav nozvejas. |
| --- | --- | --- |

2.

Visiem kuģiem, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, ir jāziņo par nozvejas apjomu Seišelu salu kompetentajai iestādei turpmāk norādītajā veidā:

2.1.

Kopienas kuģi, kam ir licence zvejai Seišelu salu ūdeņos, aizpilda nozvejas veidlapas, kuru paraugus var aplūkot pielikuma 2. un 3. papildinājumā, par katru Seišelu salu ūdeņos veikto reisu. Nozvejas veidlapas aizpilda arī tad, ja nav nozvejas.

| 2.2. | Kopienas kuģi iesniedz 2.1. un 2.3. punktā minētos nozvejas ziņojumus šādi:






  — | ienākot Viktorijas ostā, aizpildītās veidlapas iesniedz Seišelu salu iestādēm piecu dienu laikā no ienākšanas ostā vai noteikti pirms iziešanas no ostas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kopienas kuģi iesniedz 2.1. un 2.3. punktā minētos nozvejas ziņojumus šādi:

—

ienākot Viktorijas ostā, aizpildītās veidlapas iesniedz Seišelu salu iestādēm piecu dienu laikā no ienākšanas ostā vai noteikti pirms iziešanas no ostas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms,

| — | pārējos gadījumos, ienākot kādā citā ostā, izņemot Viktorijas ostu, aizpildītās veidlapas nosūta Seišelu salu iestādēm 14 dienu laikā no ienākšanas ostā. |
| --- | --- |

—

pārējos gadījumos, ienākot kādā citā ostā, izņemot Viktorijas ostu, aizpildītās veidlapas nosūta Seišelu salu iestādēm 14 dienu laikā no ienākšanas ostā.

Šo nozvejas veidlapu kopijas ir jānosūta arī 1. nodaļas 2. iedaļas 6. punktā minētajiem zinātniskajiem institūtiem.

| 2.3. | Laikposmus, kad kuģis neatrodas Seišelu salu ūdeņos, kuģa žurnālā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Seišelu salu ūdeņiem”. |
| --- | --- |

2.3.

Laikposmus, kad kuģis neatrodas Seišelu salu ūdeņos, kuģa žurnālā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Seišelu salu ūdeņiem”.

| 2.4. | Veidlapas aizpilda salasāmi, un tās paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis. |
| --- | --- |

2.4.

Veidlapas aizpilda salasāmi, un tās paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis.

| 3. | Šīs nodaļas noteikumu neievērošanas gadījumā Seišelu salu valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un piemērot sodu, ko paredz spēkā esošie Seišelu salu tiesību akti un noteikumi. Par to informē dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis peld, un Eiropas Komisiju. |
| --- | --- |

3.

Šīs nodaļas noteikumu neievērošanas gadījumā Seišelu salu valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un piemērot sodu, ko paredz spēkā esošie Seišelu salu tiesību akti un noteikumi. Par to informē dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis peld, un Eiropas Komisiju.

IV NODAĻA

JŪRNIEKU UZŅEMŠANA

| 1. | Uz katra tunzivju seinera tā reisā Seišelu salu ūdeņos nodarbina vismaz divus Seišelu salu jūrniekus, kurus no Seišelu salu kompetentās iestādes iesniegta saraksta ar kuģa īpašnieka piekrišanu izvēlas kuģa aģents. |
| --- | --- |

1.

Uz katra tunzivju seinera tā reisā Seišelu salu ūdeņos nodarbina vismaz divus Seišelu salu jūrniekus, kurus no Seišelu salu kompetentās iestādes iesniegta saraksta ar kuģa īpašnieka piekrišanu izvēlas kuģa aģents.

| 2. | Kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Seišelu salu jūrnieku nodarbināšanai. |
| --- | --- |

2.

Kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Seišelu salu jūrnieku nodarbināšanai.

| 3. | Kuģa īpašnieks vai aģents Seišelu salu kompetentajai iestādei dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Seišelu salu jūrnieku vārdus un citus datus, minot viņu amatu kuģa komandā. |
| --- | --- |

3.

Kuģa īpašnieks vai aģents Seišelu salu kompetentajai iestādei dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Seišelu salu jūrnieku vārdus un citus datus, minot viņu amatu kuģa komandā.

| 4. | Saistībā ar darbā uz ES kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. |
| --- | --- |

4.

Saistībā ar darbā uz ES kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

| 5. | Seišelu salu jūrnieku darba līgumus, kuru vienu kopiju izsniedz parakstītājiem, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas, tostarp dzīvības, veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšana, kā arī attiecīgie pensiju pabalsti. |
| --- | --- |

5.

Seišelu salu jūrnieku darba līgumus, kuru vienu kopiju izsniedz parakstītājiem, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas, tostarp dzīvības, veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšana, kā arī attiecīgie pensiju pabalsti.

| 6. | Algas Seišelu salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Seišelu salu kompetentās iestādes. Tomēr Seišelu salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Seišelu salu kuģu komandām par līdzīgu darbu, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par ILO noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

6.

Algas Seišelu salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Seišelu salu kompetentās iestādes. Tomēr Seišelu salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Seišelu salu kuģu komandām par līdzīgu darbu, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par ILO noteiktajiem standartiem.

| 7. | Darba likuma izpildes un piemērošanas nolūkā kuģa īpašnieka aģentu uzskata par kuģa īpašnieka vietējo pārstāvi. Starp aģentu un jūrniekiem noslēgtā līguma noteikumos ietilpst arī jūrniekiem piemērojamie repatriācijas un pensiju pabalstu nosacījumi. |
| --- | --- |

7.

Darba likuma izpildes un piemērošanas nolūkā kuģa īpašnieka aģentu uzskata par kuģa īpašnieka vietējo pārstāvi. Starp aģentu un jūrniekiem noslēgtā līguma noteikumos ietilpst arī jūrniekiem piemērojamie repatriācijas un pensiju pabalstu nosacījumi.

| 8. | Visiem jūrniekiem, kas pieņemti darbā uz Kopienas kuģiem, ir jāziņo par savu ierašanos uz norādītā kuģa tā kapteinim vienu dienu pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. |
| --- | --- |

8.

Visiem jūrniekiem, kas pieņemti darbā uz Kopienas kuģiem, ir jāziņo par savu ierašanos uz norādītā kuģa tā kapteinim vienu dienu pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

| 9. | Ja Seišelu salu jūrniekus nepieņem uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot 8. punktā minētos iemeslus, kuģa īpašniekam ir jāsamaksā vienotas likmes summa, kas noteikta 20 dolāri dienā par katru šī kuģa reisa dienu Seišelu salu ūdeņos. Vienotās likmes summu samaksā Seišelu salu iestādēm vēlākais līdz šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 8. punktā minētajai dienai. |
| --- | --- |

9.

Ja Seišelu salu jūrniekus nepieņem uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot 8. punktā minētos iemeslus, kuģa īpašniekam ir jāsamaksā vienotas likmes summa, kas noteikta 20 dolāri dienā par katru šī kuģa reisa dienu Seišelu salu ūdeņos. Vienotās likmes summu samaksā Seišelu salu iestādēm vēlākais līdz šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 8. punktā minētajai dienai.

| 10. | Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Seišelu salās un to iemaksā Seišelu salu iestāžu norādītā kontā. |
| --- | --- |

10.

Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Seišelu salās un to iemaksā Seišelu salu iestāžu norādītā kontā.

V NODAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI

Kopienas kuģi attiecībā uz zvejas aprīkojumu un tā tehniskajiem raksturlielumiem, kā arī visiem tehniskajiem pasākumiem saistībā ar to zvejas darbībām, ievēro pasākumus un rekomendācijas, kuras ir apstiprinājusi Indijas okeāna Tunzivju komisija, kā arī piemērojamos valsts pasākumus.

VI NODAĻA

NOVĒROTĀJI

| 1. | Uz kuģiem, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, uzņem Seišelu salu ieceltus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus:






  1.1. | Pēc Seišelu salu iestāžu pieprasījuma Kopienas zvejas kuģi uzņem to ieceltu novērotāju vai divus novērotājus gadījumā, ja Seišelu salu iestādes uzskata to par atbilstīgu un vajadzīgu. |
| --- | --- | --- |

1.

Uz kuģiem, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, uzņem Seišelu salu ieceltus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus:

1.1.

Pēc Seišelu salu iestāžu pieprasījuma Kopienas zvejas kuģi uzņem to ieceltu novērotāju vai divus novērotājus gadījumā, ja Seišelu salu iestādes uzskata to par atbilstīgu un vajadzīgu.

| 1.2. | Seišelu salu kompetentā iestāde sastāda to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, un iecelto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tos iesniedz Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sastādīti, un turpmāk ik pēc trīs mēnešiem, ja tie ir atjaunināti. |
| --- | --- |

1.2.

Seišelu salu kompetentā iestāde sastāda to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, un iecelto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tos iesniedz Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sastādīti, un turpmāk ik pēc trīs mēnešiem, ja tie ir atjaunināti.

| 1.3. | Seišelu salu kompetentā iestāde vēlākais 15 dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgo kuģu īpašniekiem vai to aģentiem tā ieceltā novērotāja vārdu, kam jāierodas uz kuģa. |
| --- | --- |

1.3.

Seišelu salu kompetentā iestāde vēlākais 15 dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgo kuģu īpašniekiem vai to aģentiem tā ieceltā novērotāja vārdu, kam jāierodas uz kuģa.

| 2. | Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Seišelu salu kompetentā iestāde, bet parasti šim laikam nav jāpārsniedz laiks, kas ir vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Par to kompetentā iestāde informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa. |
| --- | --- |

2.

Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Seišelu salu kompetentā iestāde, bet parasti šim laikam nav jāpārsniedz laiks, kas ir vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Par to kompetentā iestāde informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa.

| 3. | Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Seišelu salu iestādes. |
| --- | --- |

3.

Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Seišelu salu iestādes.

| 4. | Pēc izvēlēto kuģu saraksta izziņošanas kuģu īpašnieki izvēlas veidu, kādā novērotāji tiek uzņemti uz kuģa. |
| --- | --- |

4.

Pēc izvēlēto kuģu saraksta izziņošanas kuģu īpašnieki izvēlas veidu, kādā novērotāji tiek uzņemti uz kuģa.

| 5. | Divu nedēļu laikā, par to brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Seišelu salu ostās un, kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus uz kuģa. |
| --- | --- |

5.

Divu nedēļu laikā, par to brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Seišelu salu ostās un, kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus uz kuģa.

| 6. | Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Seišelu salu novērotājs, dodas prom no Seišelu salu ūdeņiem, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Seišelu salās pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam. |
| --- | --- |

6.

Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Seišelu salu novērotājs, dodas prom no Seišelu salu ūdeņiem, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Seišelu salās pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

| 7. | Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā, un divpadsmit stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa. |
| --- | --- |

7.

Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā, un divpadsmit stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

| 8. | Novērotājiem uz kuģa ir kuģa virsnieku statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:






  8.1. | Novērot kuģa zvejas aktivitātes; |
| --- | --- | --- |

8.

Novērotājiem uz kuģa ir kuģa virsnieku statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:

8.1.

Novērot kuģa zvejas aktivitātes;

| 8.2. | Pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes; |
| --- | --- |

8.2.

Pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes;

| 8.3. | Ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskām programmām; |
| --- | --- |

8.3.

Ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskām programmām;

| 8.4. | Atzīmēt izmantojamos zvejas rīkus; |
| --- | --- |

8.4.

Atzīmēt izmantojamos zvejas rīkus;

| 8.5. | Pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Seišelu salu ūdeņos; |
| --- | --- |

8.5.

Pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Seišelu salu ūdeņos;

| 8.6. | Pārbaudīt, cik procentu veido piezveja, un novērtēt izmetuma jūrā lielumu; |
| --- | --- |

8.6.

Pārbaudīt, cik procentu veido piezveja, un novērtēt izmetuma jūrā lielumu;

| 8.7. | Izmantojot radiosakarus, faksu vai e–pastu, vai citus sakaru līdzekļus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ietverot Seišelu salu ūdeņos nozvejoto lomu un piezvejas apjomu. |
| --- | --- |

8.7.

Izmantojot radiosakarus, faksu vai e–pastu, vai citus sakaru līdzekļus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ietverot Seišelu salu ūdeņos nozvejoto lomu un piezvejas apjomu.

| 9. | Kuģu kapteiņi dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā. |
| --- | --- |

9.

Kuģu kapteiņi dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā.

| 10. | Novērotājiem iespēju robežās piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas aktivitātēm, tostarp jo īpaši kuģa žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kurām piekļūstot, ir atvieglota novērotāju pienākumu izpilde. |
| --- | --- |

10.

Novērotājiem iespēju robežās piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas aktivitātēm, tostarp jo īpaši kuģa žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kurām piekļūstot, ir atvieglota novērotāju pienākumu izpilde.

| 11. | Atrodoties uz kuģa, novērotāji:






  11.1. | Veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas aktivitātes. |
| --- | --- | --- |

11.

Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

11.1.

Veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas aktivitātes.

| 11.2. | Saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri pieder attiecīgajam kuģim. |
| --- | --- |

11.2.

Saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri pieder attiecīgajam kuģim.

| 12. | Novērošanas laika beigās, pirms nokāpšanas no kuģa, novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas ir jānosūta Seišelu salu kompetentajām iestādēm ar kopiju Eiropas Komisijai, ko paraksta novērotājs. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi. |
| --- | --- |

12.

Novērošanas laika beigās, pirms nokāpšanas no kuģa, novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas ir jānosūta Seišelu salu kompetentajām iestādēm ar kopiju Eiropas Komisijai, ko paraksta novērotājs. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi.

| 13. | Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem. |
| --- | --- |

13.

Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

| 14. | Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Seišelu salu kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

14.

Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Seišelu salu kompetentās iestādes.

VII NODAĻA

IZKRAUŠANA

Tunzivju seineri, kas izkrauj lomus Viktorijas ostā, cenšas rast iespēju piedāvāt piezveju Seišelu salu iestādēm par vietējo tirgus cenu. Turklāt Kopienas tunzivju seineri piedalās tunzivju piegādē konservēšanas uzņēmumam Seišelu salās par starptautisko tirgus cenu.

VIII NODAĻA

OSTU IEKĀRTAS UN KUĢU APGĀDES UN OSTU PAKALPOJUMU IZMANTOŠANA

Kopienas kuģi cenšas rast iespēju iegādāties visus savai darbībai vajadzīgos apgādes materiālus Seišelu salās un izmantot Seišelu salu ostu pakalpojumus. Seišelu salu iestādes, vienojoties ar kuģu īpašniekiem, apstiprina ostu iekārtu izmantošanas nosacījumus un, ja vajadzīgs, kuģu apgādes, un ostu pakalpojumu izmantošanas nosacījumus.

IX NODAĻA

PĀRRAUDZĪBA

| 1. | Kuģu saraksts
  Eiropas Kopienas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta sastādīšanas un vienmēr, kad to precizē, šo sarakstu dara zināmu Seišelu salu iestādēm, kas atbild par zvejas inspekciju. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Kopienas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta sastādīšanas un vienmēr, kad to precizē, šo sarakstu dara zināmu Seišelu salu iestādēm, kas atbild par zvejas inspekciju.

| 2. | Kuģu pārraudzības sistēma
  Kopienas kuģus, ievērojot nediskriminācijas principu, cita starpā pārrauga, izmantojot kuģu pārraudzības sistēmas saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājumā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Kopienas kuģus, ievērojot nediskriminācijas principu, cita starpā pārrauga, izmantojot kuģu pārraudzības sistēmas saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājumā izklāstītajiem noteikumiem.

| 3. | Kārtība kuģu ienākšanai Seišelu salu ūdeņos un iziešanai no tiem






  3.1. | Kopienas kuģi ziņo Seišelu salu kompetentajām iestādēm par plānoto ienākšanu Seišelu salu ūdeņos vai to atstāšanu vismaz 3 stundas iepriekš un, veicot zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos, ik pēc trīs dienām sniedz informāciju par šajā laikā nozvejotajiem lomiem. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

Kopienas kuģi ziņo Seišelu salu kompetentajām iestādēm par plānoto ienākšanu Seišelu salu ūdeņos vai to atstāšanu vismaz 3 stundas iepriekš un, veicot zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos, ik pēc trīs dienām sniedz informāciju par šajā laikā nozvejotajiem lomiem.

| 3.2. | Ziņojot par ienākšanu vai aiziešanu, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes ziņojuma laikā un uz kuģa esošās nozvejas pa sugām. Šos ziņojumus sniedz, ievērojot šā pielikuma 5. papildinājumā norādīto formātu un adreses, un izmantojot faksu vai elektronisko pastu. Tomēr Seišelu salu kompetentās iestādes var atbrīvot no šā pienākuma āķu zvejas kuģus pelāģiskai zvejai, kas nav aprīkoti ar attiecīgām sakaru sistēmām, un atļaut tiem saziņai izmantot radiosakarus. |
| --- | --- |

3.2.

Ziņojot par ienākšanu vai aiziešanu, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes ziņojuma laikā un uz kuģa esošās nozvejas pa sugām. Šos ziņojumus sniedz, ievērojot šā pielikuma 5. papildinājumā norādīto formātu un adreses, un izmantojot faksu vai elektronisko pastu. Tomēr Seišelu salu kompetentās iestādes var atbrīvot no šā pienākuma āķu zvejas kuģus pelāģiskai zvejai, kas nav aprīkoti ar attiecīgām sakaru sistēmām, un atļaut tiem saziņai izmantot radiosakarus.

| 3.3. | Ja Kopienas zvejas kuģis zvejo, neinformējot par to Seišelu salu kompetentās iestādes, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences. Šādos gadījumos ir piemērojamas X nodaļas 1. punktā minētās sankcijas. |
| --- | --- |

3.3.

Ja Kopienas zvejas kuģis zvejo, neinformējot par to Seišelu salu kompetentās iestādes, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences. Šādos gadījumos ir piemērojamas X nodaļas 1. punktā minētās sankcijas.

| 4. | Kontroles procedūras






  4.1. | Seišelu salu ūdeņos zvejojošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sadarbojas ar katru Seišelu salu ierēdni, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

Seišelu salu ūdeņos zvejojošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sadarbojas ar katru Seišelu salu ierēdni, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli.

| 4.2. | Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde. |
| --- | --- |

4.2.

Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde.

| 4.3. | Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod inspekcijas ziņojuma kopiju. |
| --- | --- |

4.3.

Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod inspekcijas ziņojuma kopiju.

| 5. | Lomu pārkraušana






  5.1. | Visi Kopienas kuģi, kas vēlas pārkraut Seišelu salu ūdeņos nozvejotos lomus, tos pārkrauj Seišelu salu ostās. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

Visi Kopienas kuģi, kas vēlas pārkraut Seišelu salu ūdeņos nozvejotos lomus, tos pārkrauj Seišelu salu ostās.

| 5.2. | Minēto kuģu īpašnieki vismaz 24 stundas iepriekš sniedz Seišelu salu kompetentajai iestādei šādu informāciju:






  — | to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj lomus, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Minēto kuģu īpašnieki vismaz 24 stundas iepriekš sniedz Seišelu salu kompetentajai iestādei šādu informāciju:

—

to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj lomus,

| — | kravas kuģu nosaukumi, |
| --- | --- |

—

kravas kuģu nosaukumi,

| — | pārkraujamo lomu daudzums tonnās pa sugām, |
| --- | --- |

—

pārkraujamo lomu daudzums tonnās pa sugām,

| — | pārkraušanas diena. |
| --- | --- |

—

pārkraušanas diena.

| 5.3. | Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Seišelu salu ūdeņiem. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz Seišelu salu kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācija. |
| --- | --- |

5.3.

Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Seišelu salu ūdeņiem. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz Seišelu salu kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācija.

| 5.4. | Jebkura lomu pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Seišelu salu ūdeņos ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sodus saskaņā ar Seišelu salu tiesību aktu nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.4.

Jebkura lomu pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Seišelu salu ūdeņos ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sodus saskaņā ar Seišelu salu tiesību aktu nosacījumiem.

| 5.5. | Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Seišelu salu ostās izkrauj vai pārkrauj lomus, nekavē un atvieglina minēto darbību pārbaudes, ko veic Seišelu salu inspektori. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinājumu. |
| --- | --- |

5.5.

Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Seišelu salu ostās izkrauj vai pārkrauj lomus, nekavē un atvieglina minēto darbību pārbaudes, ko veic Seišelu salu inspektori. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinājumu.

X NODAĻA

IZPILDES NODROŠINĀŠANA

| 1. | Sankcijas
  Ja kāds kuģis neievēro kādu no iepriekš minētajiem noteikumiem, dzīvo resursu apsaimniekošanas un saglabāšanas pasākumus vai Seišelu salu tiesību aktus, to var sodīt, apturot, atsaucot vai neatjaunojot tā zvejas licenci.
  Par katru licences apturēšanas vai atsaukuma gadījumu un visiem ar to saistītajiem svarīgajiem apstākļiem tūlīt detalizēti informē dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis peld, un Eiropas Komisiju. Licences apturēšanas laikā vai atsauktas licences atlikušā derīguma termiņa laikā Eiropas Komisija var lūgt citādi derīgās licences vietā izdot citu licenci cita kuģu īpašnieka kuģim, ievērojot I nodaļas 1. iedaļas 11. punktā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

1.

Ja kāds kuģis neievēro kādu no iepriekš minētajiem noteikumiem, dzīvo resursu apsaimniekošanas un saglabāšanas pasākumus vai Seišelu salu tiesību aktus, to var sodīt, apturot, atsaucot vai neatjaunojot tā zvejas licenci.

Par katru licences apturēšanas vai atsaukuma gadījumu un visiem ar to saistītajiem svarīgajiem apstākļiem tūlīt detalizēti informē dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis peld, un Eiropas Komisiju. Licences apturēšanas laikā vai atsauktas licences atlikušā derīguma termiņa laikā Eiropas Komisija var lūgt citādi derīgās licences vietā izdot citu licenci cita kuģu īpašnieka kuģim, ievērojot I nodaļas 1. iedaļas 11. punktā noteikto kārtību.

| 2. | Zvejas kuģu arests
  Seišelu salu iestādes 48 stundu laikā informē Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas, un kuģa karoga dalībvalsti par katru arestu, ko uzliek zvejas kuģiem, kuri peld ar kādas Kopienas dalībvalsts karogu un zvejo Seišelu salu zvejas zonā saskaņā ar nolīgumu, un īsā ziņojumā dara zināmus šāda aresta apstākļus un iemeslus. Delegāciju un kuģa karoga dalībvalsti informē par jebkādas tiesvedības sākšanu un soda naudas uzlikšanu. |
| --- | --- |

2.

Seišelu salu iestādes 48 stundu laikā informē Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas, un kuģa karoga dalībvalsti par katru arestu, ko uzliek zvejas kuģiem, kuri peld ar kādas Kopienas dalībvalsts karogu un zvejo Seišelu salu zvejas zonā saskaņā ar nolīgumu, un īsā ziņojumā dara zināmus šāda aresta apstākļus un iemeslus. Delegāciju un kuģa karoga dalībvalsti informē par jebkādas tiesvedības sākšanu un soda naudas uzlikšanu.

1. papildinājums

ĀRVALSTU ZVEJAS KUĢA LICENCES PIETEIKUMS

Pieteikuma iesniedzēja vārds/uzvārds:

Pieteikuma iesniedzēja adrese:

Kuģa nomnieka vārds/uzvārds un adrese, ja tā nav iepriekšminētā persona:

...

Cita likumīga pārstāvja Seišelu salās vārds/uzvārds un adrese:

...

Kuģa kapteiņa vārds/uzvārds un adrese:

...

Kuģa nosaukums:...

Kuģa tips:...

Kuģa garums un reģistrētā neto tonnāža:...

Dzinēja tips, zirgspēku jauda un reģistrētā bruto tonnāža:...

Reģistrācijas osta un valsts:...

Reģistrācijas numurs:...

Zvejas kuģa ārējā identifikācija:...

Radio izsaukuma signāls/signāla burti:...

Frekvence:...

Aprīkojuma apraksts:...

Komandas locekļu skaits un valstspiederība:...

Plānotā zvejas zona un zivju sugas:...

...

...

Zvejas darbību apraksts, kopuzņēmumi un citas līgumiskas vienošanās:

...

...

Apliecinu, ka iepriekš sniegtā informācija ir patiesa.

| Datums: ... | Paraksts: ... |
| --- | --- |

Datums: ...

Paraksts: ...

2. papildinājums

TUNZIVJU SEINERU NOZVEJAS ZIŅOJUMS

Image

3. Papildinājums

PELĀĢISKĀS ĀĶU ZVEJAS KUĢA NOZVEJAS ZIŅOJUMS

Image

Image

4. papildinājums

Noteikumi, ar ko paredz datu nosūtīšanas kārtību par to Kopienas kuģu atrašanās vietas satelītpārraudzību, kuri zvejo saskaņā ar EK un Seišelu salu zvejas nolīgumu

Tā kā Seišelu Salu Republika ir ieviesusi kuģu pārraudzības sistēmu (VMS), ko, ievērojot nediskriminācijas principu, piemēro visiem ārvalstu kuģiem, kas zvejo Seišelu salu ūdeņos, un ir paplašinājusi VMS novērošanu, piemērojot to tādas pašas kategorijas savas valsts flotei, un

ņemot vērā, ka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem no 2000. gada janvāra EK zvejas kuģi jau ir pakļauti satelītnovērošanai,

kuģu karoga valstīm un Seišelu Salu Republikas iestādēm ir ieteicams ieviest to Kopienas kuģu satelītpārraudzību, kuri zvejo saskaņā ar Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumu par zveju Seišelu salu ūdeņos, ievērojot šādus nosacījumus:

| 1. | Satelītpārraudzības nolūkos Seišelu salu iestādes paziņo kuģu karoga valstu zvejas vietu pārraudzības centriem (FMC) Seišelu salu ūdeņu koordinātes (ģeogrāfisko platumu un garumu).
  Seišelu salu iestādes pārraida šo informāciju elektroniskā formātā, izteiktu decimālgrādos, izmantojot Wgs–84 datu sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Satelītpārraudzības nolūkos Seišelu salu iestādes paziņo kuģu karoga valstu zvejas vietu pārraudzības centriem (FMC) Seišelu salu ūdeņu koordinātes (ģeogrāfisko platumu un garumu).

Seišelu salu iestādes pārraida šo informāciju elektroniskā formātā, izteiktu decimālgrādos, izmantojot Wgs–84 datu sistēmu.

| 2. | Seišelu salu iestādes un valstu FMC, izmantojot X.25 formātu vai vajadzības gadījumā citu drošu saziņas protokolu, apmainās ar informāciju par elektroniskajām adresēm un specifikācijām, kas jāizmanto to pārraudzības centriem saskaņā ar 4. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Šajā informācijā iespēju robežās būs minēti vārdi un nosaukumi, kā arī telefona un faksa numuri, un elektroniskās adreses (interneta adreses), ko var izmantot vispārējai saziņai starp FMC. |
| --- | --- |

2.

Seišelu salu iestādes un valstu FMC, izmantojot X.25 formātu vai vajadzības gadījumā citu drošu saziņas protokolu, apmainās ar informāciju par elektroniskajām adresēm un specifikācijām, kas jāizmanto to pārraudzības centriem saskaņā ar 4. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Šajā informācijā iespēju robežās būs minēti vārdi un nosaukumi, kā arī telefona un faksa numuri, un elektroniskās adreses (interneta adreses), ko var izmantot vispārējai saziņai starp FMC.

| 3. | Nosakot kuģu atrašanās vietu, pieļaujamā novirze nepārsniedz 500 metrus un ticamības intervāls ir 99 %. |
| --- | --- |

3.

Nosakot kuģu atrašanās vietu, pieļaujamā novirze nepārsniedz 500 metrus un ticamības intervāls ir 99 %.

| 4. | Kad kuģis, kas zvejo saskaņā ar Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumu par zveju Seišelu salu ūdeņos un saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir pakļauts satelītnovērošanai, ienāk Seišelu salu ūdeņos, kuģa karoga valsts pārraudzības centrs automātiski, reālā laikā un vismaz reizi stundā (biežums) sūta kuģa atrašanās vietas ziņojumus Seišelu salu pārraudzības centram. Šos ziņojumus identificē kā atrašanās vietas ziņojumus. |
| --- | --- |

4.

Kad kuģis, kas zvejo saskaņā ar Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumu par zveju Seišelu salu ūdeņos un saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir pakļauts satelītnovērošanai, ienāk Seišelu salu ūdeņos, kuģa karoga valsts pārraudzības centrs automātiski, reālā laikā un vismaz reizi stundā (biežums) sūta kuģa atrašanās vietas ziņojumus Seišelu salu pārraudzības centram. Šos ziņojumus identificē kā atrašanās vietas ziņojumus.

| 5. | Ziņojumus, kas minēti 4. punktā, pārraida elektroniski X.25 formātā vai izmantojot citu drošu saziņas protokolu saskaņā ar iepriekšēju vienošanos attiecīgo FMC starpā. Visu ziņojumu sūtīšana notiek automātiski, reālā laikā un saskaņā ar 1. tabulā sniegtajām definīcijām.
  Atrodoties Seišelu salu ūdeņos, kuģiem ir aizliegts izslēgt to satelītnovērošanas ierīces. |
| --- | --- |

5.

Ziņojumus, kas minēti 4. punktā, pārraida elektroniski X.25 formātā vai izmantojot citu drošu saziņas protokolu saskaņā ar iepriekšēju vienošanos attiecīgo FMC starpā. Visu ziņojumu sūtīšana notiek automātiski, reālā laikā un saskaņā ar 1. tabulā sniegtajām definīcijām.

Atrodoties Seišelu salu ūdeņos, kuģiem ir aizliegts izslēgt to satelītnovērošanas ierīces.

| 6. | Ja uz zvejas kuģa uzstādītā satelītnovērošanas ierīce ir bojāta vai nedarbojas, šā kuģa kapteinis laicīgi paziņo attiecīgās karoga valsts pārraudzības centram 4. punktā minēto informāciju, izmantojot faksu vai elektronisko pastu. Šādos gadījumos, kamēr kuģis atrodas Seišelu salu ūdeņos, ir pietiekami, ja tas sūta vismaz vienu globālās atrašanās vietas ziņojumu ik pēc četrām stundām. Šajā kopējā atrašanās vietas ziņojumā norāda kuģa atrašanās vietu, kuru šo četru stundu laikā katru stundu ir atzīmējis kuģa kapteinis. Karoga valsts FMC vai pats kuģis nekavējoties nosūta šos ziņojumus Seišelu salu pārraudzības centram. Vajadzības vai šaubu gadījumā Seišelu salu Zvejas pārraudzības iestāde (SFA) var atsevišķiem kuģiem pieprasīt pārraidīt atrašanās vietas ziņojumus ik pēc stundas. Bojāto aprīkojumu salabo vai nomaina, tiklīdz kuģis ir pabeidzis zvejas reisu vai ilgākais mēneša laikā. Pēc šā laikposma kuģim nav atļauts sākt citu zvejas reisu, kamēr aprīkojums nav salabots vai nomainīts. |
| --- | --- |

6.

Ja uz zvejas kuģa uzstādītā satelītnovērošanas ierīce ir bojāta vai nedarbojas, šā kuģa kapteinis laicīgi paziņo attiecīgās karoga valsts pārraudzības centram 4. punktā minēto informāciju, izmantojot faksu vai elektronisko pastu. Šādos gadījumos, kamēr kuģis atrodas Seišelu salu ūdeņos, ir pietiekami, ja tas sūta vismaz vienu globālās atrašanās vietas ziņojumu ik pēc četrām stundām. Šajā kopējā atrašanās vietas ziņojumā norāda kuģa atrašanās vietu, kuru šo četru stundu laikā katru stundu ir atzīmējis kuģa kapteinis. Karoga valsts FMC vai pats kuģis nekavējoties nosūta šos ziņojumus Seišelu salu pārraudzības centram. Vajadzības vai šaubu gadījumā Seišelu salu Zvejas pārraudzības iestāde (SFA) var atsevišķiem kuģiem pieprasīt pārraidīt atrašanās vietas ziņojumus ik pēc stundas. Bojāto aprīkojumu salabo vai nomaina, tiklīdz kuģis ir pabeidzis zvejas reisu vai ilgākais mēneša laikā. Pēc šā laikposma kuģim nav atļauts sākt citu zvejas reisu, kamēr aprīkojums nav salabots vai nomainīts.

| 7. | Kuģu pārraudzības sistēmas aparatūras un programmatūras komponenti ir nodrošināti pret nepareizu atrašanās vietas datu ievadīšanu vai pārraidi un nav pieļaujama iespēja tos mehāniski modificēt. Neatkarīgi no apkārtējās vides apstākļiem, sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā. Satelītnovērošanas ierīci ir aizliegts iznīcināt, salauzt, bojāt vai citādi traucēt tās darbību.
  Kapteiņi, jo īpaši, nodrošina, lai:






  — | nenotiek datu labošana, |
| --- | --- | --- |

7.

Kuģu pārraudzības sistēmas aparatūras un programmatūras komponenti ir nodrošināti pret nepareizu atrašanās vietas datu ievadīšanu vai pārraidi un nav pieļaujama iespēja tos mehāniski modificēt. Neatkarīgi no apkārtējās vides apstākļiem, sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā. Satelītnovērošanas ierīci ir aizliegts iznīcināt, salauzt, bojāt vai citādi traucēt tās darbību.

Kapteiņi, jo īpaši, nodrošina, lai:

—

nenotiek datu labošana,

| — | satelītnovērošanas ierīču antena vai antenas nav nekādā veidā aizšķērsotas, un |
| --- | --- |

—

satelītnovērošanas ierīču antena vai antenas nav nekādā veidā aizšķērsotas, un

| — | satelītnovērošanas ierīcēm nekādā veidā netiek pārtraukta enerģijas padeve. |
| --- | --- |

—

satelītnovērošanas ierīcēm nekādā veidā netiek pārtraukta enerģijas padeve.

Ja, kuģim atrodoties Seišelu salu ūdeņos, tas pārkāpj minētos noteikumus, kapteini var saukt pie atbildības saskaņā ar Seišelu salu tiesību aktiem un noteikumiem.

| 8. | Karoga valstu FMC, šo valstu kuģiem atrodoties Seišelu salu ūdeņos, pārrauga to kustību ik pēc stundas. Ja kuģis neievēro paredzētos ziņošanas noteikumus, par to nekavējoties informē Seišelu salu pārraudzības centru un piemēro 6. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

8.

Karoga valstu FMC, šo valstu kuģiem atrodoties Seišelu salu ūdeņos, pārrauga to kustību ik pēc stundas. Ja kuģis neievēro paredzētos ziņošanas noteikumus, par to nekavējoties informē Seišelu salu pārraudzības centru un piemēro 6. punktā noteikto procedūru.

| 9. | Attiecīgie FMC un Seišelu salu pārraudzības centrs sadarbojas, lai nodrošinātu minēto noteikumu izpildi. Ja Seišelu salu pārraudzības centrs konstatē, ka karoga valsts datu pārraide nenotiek saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, par to nekavējoties informē otru pusi. Saņemot šo informāciju, otra puse divdesmit četru (24) stundu laikā sniedz atbildi, kurā Seišelu salu pārraudzības centru informē par to, kāpēc nenotiek datu pārraide un norāda saprātīgu termiņu, līdz kuram tiks nodrošināta šo noteikumu ievērošana. Ja pēc norādītā termiņa datu pārraide joprojām nenotiek saskaņā ar noteikumiem, puses risina domstarpības rakstiski vai saskaņā ar 13. punktu. |
| --- | --- |

9.

Attiecīgie FMC un Seišelu salu pārraudzības centrs sadarbojas, lai nodrošinātu minēto noteikumu izpildi. Ja Seišelu salu pārraudzības centrs konstatē, ka karoga valsts datu pārraide nenotiek saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, par to nekavējoties informē otru pusi. Saņemot šo informāciju, otra puse divdesmit četru (24) stundu laikā sniedz atbildi, kurā Seišelu salu pārraudzības centru informē par to, kāpēc nenotiek datu pārraide un norāda saprātīgu termiņu, līdz kuram tiks nodrošināta šo noteikumu ievērošana. Ja pēc norādītā termiņa datu pārraide joprojām nenotiek saskaņā ar noteikumiem, puses risina domstarpības rakstiski vai saskaņā ar 13. punktu.

| 10. | Saskaņā ar šiem noteikumiem pārraidītos pārraudzības datus Seišelu salu iestādes izmanto vienīgi saskaņā ar Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumu par zveju Seišelu salu ūdeņos zvejojošās Kopienas flotes kontrolei, pārvaldībai, pārraudzībai un noteikumu izpildes nodrošināšanai. Minētos datus nekādā gadījumā nedrīkst nosūtīt citām pusēm, izņemot atsevišķus gadījumus, kad attiecīgā karoga valsts tam rakstiski piekrīt, vai, ja to pieprasa Seišelu salu tiesa. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar šiem noteikumiem pārraidītos pārraudzības datus Seišelu salu iestādes izmanto vienīgi saskaņā ar Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumu par zveju Seišelu salu ūdeņos zvejojošās Kopienas flotes kontrolei, pārvaldībai, pārraudzībai un noteikumu izpildes nodrošināšanai. Minētos datus nekādā gadījumā nedrīkst nosūtīt citām pusēm, izņemot atsevišķus gadījumus, kad attiecīgā karoga valsts tam rakstiski piekrīt, vai, ja to pieprasa Seišelu salu tiesa.

| 11. | Puses vienojas pēc otras puses lūguma sniegt informāciju par satelītnovērošanas aprīkojumu, lai nodrošinātu, ka minētais aprīkojums, ievērojot šos noteikumus, pilnīgi atbilst otras puses prasībām. |
| --- | --- |

11.

Puses vienojas pēc otras puses lūguma sniegt informāciju par satelītnovērošanas aprīkojumu, lai nodrošinātu, ka minētais aprīkojums, ievērojot šos noteikumus, pilnīgi atbilst otras puses prasībām.

| 12. | Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus, tostarp izskatīt visus gadījumus, kad uz atsevišķiem kuģiem ierīces ir bijušas bojātas vai citādi neatbilstīgas. Par katru šādu gadījumu SFA ir jāziņo kuģu karoga dalībvalstīm vismaz 15 dienas pirms pārskata tikšanās. |
| --- | --- |

12.

Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus, tostarp izskatīt visus gadījumus, kad uz atsevišķiem kuģiem ierīces ir bijušas bojātas vai citādi neatbilstīgas. Par katru šādu gadījumu SFA ir jāziņo kuģu karoga dalībvalstīm vismaz 15 dienas pirms pārskata tikšanās.

| 13. | Visas domstarpības saistībā ar šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, puses risina savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 7. pantā Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju Seišelu salu ūdeņos. |
| --- | --- |

13.

Visas domstarpības saistībā ar šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, puses risina savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 7. pantā Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju Seišelu salu ūdeņos.

| 14. | Šie noteikumi stājas spēkā 2005. gada 18. janvārī. |
| --- | --- |

14.

Šie noteikumi stājas spēkā 2005. gada 18. janvārī.

1. Pielikums

VMS ziņojumi Seišelu salām

Atrašanās vietas ziņojums

| Datu elementi | Kods | Obligāti vai izvēles (fakultatīvi) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ieraksta sākums | SR | O | Attiecas uz sistēmu, norāda ieraksta sākumu |
| Adresāts | AD | O | Attiecas uz ziņojumu, adresāta Alfa–3 ISO valsts kods |
| Sūtītājs | FR | O | Attiecas uz ziņojumu, sūtītāja Alfa–3 ISO valsts kods |
| Ziņojuma veids | TM | O | Attiecas uz ziņojumu, ziņojuma veids, “POS” |
| Radio izsaukuma signāls | RC | O | Attiecas uz kuģi, starptautiskais kuģa radio izsaukuma signāls |
| Iekšējais norādes numurs | IR | F | Attiecas uz kuģi, puses piešķirtais konkrētā kuģa numurs – Alfa–3 ISO karoga valsts kods, kam seko numurs |
| Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Attiecas uz kuģi, numurs uz kuģa borta |
| Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Attiecas uz atrašanās vietu, atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS–84) |
| Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Attiecas uz atrašanās vietu, atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS–84) |
| Ātrums | SP | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa ātrums decimālmezglos |
| Kurss | CO | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa kurss 360o skalā |
| Datums | DA | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa atrašanās vietas datums UTC (GGGGMMDD) |
| Laiks | TI | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa atrašanās vietas laiks UTC (SSMM) |
| Ieraksta beigas | ER | O | Attiecas uz sistēmu, norāda ieraksta beigas |

Datu elementi

Kods

Obligāti vai izvēles (fakultatīvi)

Piezīmes

Ieraksta sākums

SR

O

Attiecas uz sistēmu, norāda ieraksta sākumu

Adresāts

AD

O

Attiecas uz ziņojumu, adresāta Alfa–3 ISO valsts kods

Sūtītājs

FR

O

Attiecas uz ziņojumu, sūtītāja Alfa–3 ISO valsts kods

Ziņojuma veids

TM

O

Attiecas uz ziņojumu, ziņojuma veids, “POS”

Radio izsaukuma signāls

RC

O

Attiecas uz kuģi, starptautiskais kuģa radio izsaukuma signāls

Iekšējais norādes numurs

IR

F

Attiecas uz kuģi, puses piešķirtais konkrētā kuģa numurs – Alfa–3 ISO karoga valsts kods, kam seko numurs

Ārējais reģistrācijas numurs

XR

F

Attiecas uz kuģi, numurs uz kuģa borta

Ģeogrāfiskais platums

LA

O

Attiecas uz atrašanās vietu, atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS–84)

Ģeogrāfiskais garums

LO

O

Attiecas uz atrašanās vietu, atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS–84)

Ātrums

SP

O

Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa ātrums decimālmezglos

Kurss

CO

O

Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa kurss 360o skalā

Datums

DA

O

Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa atrašanās vietas datums UTC (GGGGMMDD)

Laiks

TI

O

Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa atrašanās vietas laiks UTC (SSMM)

Ieraksta beigas

ER

O

Attiecas uz sistēmu, norāda ieraksta beigas

Paraugs: ISO 8 859,1

Datus pārraida pēc šāda parauga:

| — | pārraides sākumu atzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu, |
| --- | --- |

—

pārraides sākumu atzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu,

| — | kodu un datu elementu atdala ar vienu slīpsvītru (/). |
| --- | --- |

—

kodu un datu elementu atdala ar vienu slīpsvītru (/).

Fakultatīvie dati ir jāievada starp ieraksta sākumu un beigām.

5. papildinājums

SAKARU ZIŅOJUMU FORMĀTI

1.   Ziņojums par ienākšanu (vismaz 3 stundas pirms ienākšanas)

| (Saturs) | (Pārraide) |
| --- | --- |
| Adresāts | SFA |
| Darbības kods | IN |
| Kuģa nosaukums | |
| Starptautiskais radio izsaukuma signāls | |
| Atrašanās vieta ienākot | |
| Ienākšanas diena un laiks (UTC) | |
| Zivju daudzums uz kuģa (Mt) | |
| Dzeltenspuru tunzivis | (Mt) |
| Lielacu tunzivis | (Mt) |
| Svītrainās tunzivis | (Mt) |
| Citas (norādiet, kādas) | (Mt) |

(Saturs)

(Pārraide)

Adresāts

SFA

Darbības kods

IN

Kuģa nosaukums

Starptautiskais radio izsaukuma signāls

Atrašanās vieta ienākot

Ienākšanas diena un laiks (UTC)

Zivju daudzums uz kuģa (Mt)

Dzeltenspuru tunzivis

(Mt)

Lielacu tunzivis

(Mt)

Svītrainās tunzivis

(Mt)

Citas (norādiet, kādas)

(Mt)

2.   Ziņojums par iziešanu (vismaz 3 stundas pirms iziešanas)

| (Saturs) | (Pārraide) |
| --- | --- |
| Adresāts | SFA |
| Darbības kods | OUT |
| Kuģa nosaukums | |
| Starptautiskais radio izsaukuma signāls | |
| Atrašanās vieta izejot | |
| Iziešanas diena un laiks (UTC) | |
| Zivju daudzums uz kuģa (Mt) | |
| Dzeltenspuru tunzivis | (Mt) |
| Lielacu tunzivis | (Mt) |
| Svītrainās tunzivis | (Mt) |
| Citas (norādiet, kādas) | (Mt) |

(Saturs)

(Pārraide)

Adresāts

SFA

Darbības kods

OUT

Kuģa nosaukums

Starptautiskais radio izsaukuma signāls

Atrašanās vieta izejot

Iziešanas diena un laiks (UTC)

Zivju daudzums uz kuģa (Mt)

Dzeltenspuru tunzivis

(Mt)

Lielacu tunzivis

(Mt)

Svītrainās tunzivis

(Mt)

Citas (norādiet, kādas)

(Mt)

3.   Nedēļas nozvejas ziņojums (ik pēc trim dienām, kuģim zvejojot seišelu salu ūdeņos)

| (Saturs) | (PĀRRAIDE) |
| --- | --- |
| Adresāts | SFA |
| Darbības kods | WCRT |
| Kuģa nosaukums | |
| Starptautiskais radio izsaukuma signāls | |
| Zivju daudzums uz kuģa (Mt) | |
| Dzeltenspuru tunzivis | (Mt) |
| Lielacu tunzivis | (Mt) |
| Svītrainās tunzivis | (Mt) |
| Citas (norādiet, kādas) | (Mt) |
| Iemetienu skaits kopš pēdējā ziņojuma | |

(Saturs)

(PĀRRAIDE)

Adresāts

SFA

Darbības kods

WCRT

Kuģa nosaukums

Starptautiskais radio izsaukuma signāls

Zivju daudzums uz kuģa (Mt)

Dzeltenspuru tunzivis

(Mt)

Lielacu tunzivis

(Mt)

Svītrainās tunzivis

(Mt)

Citas (norādiet, kādas)

(Mt)

Iemetienu skaits kopš pēdējā ziņojuma

Visus ziņojumus nosūta kompetentajai iestādei pa faksu vai izmantojot elektronisko pastu: fakss+248 225957, e–pasts fmcsc@sfa.sc

Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles

---

| 30.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 8. decembris)

par to, ka Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu

(2005/938/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldīšanai, kā arī noslēgt vienošanās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldīšanai, kā arī noslēgt vienošanās ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

| (2) | Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem uzliek par pienākumu sadarboties dzīvo jūras resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā. |
| --- | --- |

(2)

Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem uzliek par pienākumu sadarboties dzīvo jūras resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā.

| (3) | Kopiena ir parakstījusi nolīgumu, ar ko īsteno noteikumus Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena ir parakstījusi nolīgumu, ar ko īsteno noteikumus Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu.

| (4) | 1998. gada februārī Tunzivju un delfīnu saglabāšanai Klusā okeāna austrumdaļā veltītā 35. Starpvaldību sanāksme pieņēma Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (turpmāk “Nolīgums”). Nolīgums tika parakstīts Vašingtonā 1998. gada 21. maijā un stājās spēkā 1999. gada 15. februārī. |
| --- | --- |

(4)

1998. gada februārī Tunzivju un delfīnu saglabāšanai Klusā okeāna austrumdaļā veltītā 35. Starpvaldību sanāksme pieņēma Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu (turpmāk “Nolīgums”). Nolīgums tika parakstīts Vašingtonā 1998. gada 21. maijā un stājās spēkā 1999. gada 15. februārī.

| (5) | Šobrīd Nolīgumam ir 15 līgumslēdzējas puses, proti, Bolīvija, Kolumbija, Kostarika, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Meksika, Nikaragva, Panama, Peru, Spānija, Savienotās Valstis, Vanuatu un Venecuēla. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd Nolīgumam ir 15 līgumslēdzējas puses, proti, Bolīvija, Kolumbija, Kostarika, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Meksika, Nikaragva, Panama, Peru, Spānija, Savienotās Valstis, Vanuatu un Venecuēla.

| (6) | Nolīguma mērķi ir pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā, nosakot gada limitus, un nodrošināt tunzivju krājumu ilgtspējīgu attīstību nolīguma darbības zonā. |
| --- | --- |

(6)

Nolīguma mērķi ir pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā, nosakot gada limitus, un nodrošināt tunzivju krājumu ilgtspējīgu attīstību nolīguma darbības zonā.

| (7) | Kopiena atzīst Nolīguma svarīgumu, aizsargājot noturīgu zveju kā līdzekli sugu, īpaši delfīnu ekoloģiskai saglabāšanai. |
| --- | --- |

(7)

Kopiena atzīst Nolīguma svarīgumu, aizsargājot noturīgu zveju kā līdzekli sugu, īpaši delfīnu ekoloģiskai saglabāšanai.

| (8) | Kopienas zvejnieki izmanto tunzivju krājumus Nolīguma darbības zonā, un Kopienas interesēs ir efektīvi līdzdarboties nolīguma īstenošanā. |
| --- | --- |

(8)

Kopienas zvejnieki izmanto tunzivju krājumus Nolīguma darbības zonā, un Kopienas interesēs ir efektīvi līdzdarboties nolīguma īstenošanā.

| (9) | Kopiena parakstīja nolīgumu (2) un nolēma to piemērot pagaidu kārtā (3) līdz būs pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tā oficiāli pievienotos Amerikas Tropisko tunzivju komisijai (IATTC). |
| --- | --- |

(9)

Kopiena parakstīja nolīgumu (2) un nolēma to piemērot pagaidu kārtā (3) līdz būs pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tā oficiāli pievienotos Amerikas Tropisko tunzivju komisijai (IATTC).

| (10) | Saskaņā ar Nolīguma XIV pantu IATTC ir būtiska loma nolīguma īstenošanas koordinēšanā, un daudzi īstenošanas pasākumi tiks pieņemti saskaņā ar IATTC. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Nolīguma XIV pantu IATTC ir būtiska loma nolīguma īstenošanas koordinēšanā, un daudzi īstenošanas pasākumi tiks pieņemti saskaņā ar IATTC.

| (11) | Vienlaikus Spānijas Karalistei atļāva uz laiku pievienoties Konvencijai, ar kuru izveido IATTC (4). |
| --- | --- |

(11)

Vienlaikus Spānijas Karalistei atļāva uz laiku pievienoties Konvencijai, ar kuru izveido IATTC (4).

| (12) | Spānijas Karaliste pievienojās IATTC 2003. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(12)

Spānijas Karaliste pievienojās IATTC 2003. gada jūnijā.

| (13) | Oficiālā Kopienas pievienošanās IATTC notiks tad, kad stāsies spēkā Konvencija par atbalsta sniegšanu IATTC, kas nodibināta ar 1949. gadā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kostariku noslēgto konvenciju (Antigvas Konvencija), kuru parakstījusi Kopiena (5). |
| --- | --- |

(13)

Oficiālā Kopienas pievienošanās IATTC notiks tad, kad stāsies spēkā Konvencija par atbalsta sniegšanu IATTC, kas nodibināta ar 1949. gadā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kostariku noslēgto konvenciju (Antigvas Konvencija), kuru parakstījusi Kopiena (5).

| (14) | Pirms Antigvas Konvencijas stāšanās spēkā Kopienas aktīvu līdzdalību IATTC darbā un attiecīgi visās darbībās un pasākumos, ko veic saskaņā ar Nolīgumu, nodrošina Spānijas dalība IATTC Kopienas vārdā. |
| --- | --- |

(14)

Pirms Antigvas Konvencijas stāšanās spēkā Kopienas aktīvu līdzdalību IATTC darbā un attiecīgi visās darbībās un pasākumos, ko veic saskaņā ar Nolīgumu, nodrošina Spānijas dalība IATTC Kopienas vārdā.

| (15) | Tādējādi Kopiena tagad ir tiesīga apstiprināt Nolīgumu un pilnā mērā uzņemties atbildību un pienākumus saskaņā ar Nolīgumu un Konvenciju, ar kuru izveido IATTC, |
| --- | --- |

(15)

Tādējādi Kopiena tagad ir tiesīga apstiprināt Nolīgumu un pilnā mērā uzņemties atbildību un pienākumus saskaņā ar Nolīgumu un Konvenciju, ar kuru izveido IATTC,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personas, kuras ir tiesīgas deponēt apstiprināšanas instrumentu Amerikas Savienoto Valstu valdībai kā Nolīguma depozitāram saskaņā ar minētā Nolīguma XXXII pantu.

Briselē, 2005. gada 8. decembrī.

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. HUTTON

---

(1)  2005. gada 9. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(2)  OV L 132, 27.5.1999., 1. lpp.

2

(3)  OV L 147, 12.6.1999., 23. lpp.

3

(4)  OV L 155, 22.6.1999., 37. lpp.

4

(5)  OV L 15, 19.1.2005., 9. lpp.

5

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu

PREAMBULA

NOLĪGUMA PUSES,

APZINOTIES, ka saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko tiesību aktu noteikumiem, kas atspoguļoti ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS), visu valstu pienākums ir veikt tādus pasākumus, kādi var būt vajadzīgi dzīvo jūras resursu saglabāšanai un apsaimniekošanai, vai sadarboties ar citām valstīm tādu pasākumu veikšanā;

TIECOTIES īstenot principus, kas iekļauti 1992. gada Rio Deklarācijā “Par vidi un attīstību”, kā arī principus un kritērijus Atbildīgu zivsaimniecību rīcības kodeksā, kas pieņemts 1995. gadā FAO konferencē;

UZSVEROT starptautiskās sabiedrības politisko gribu sekmēt zivsaimniecības nozares saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitātes uzlabošanu saskaņā ar šo nolīgumu, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kas pieņemts 1993. gadā FAO konferencē;

ŅEMOT VĒRĀ, ka ANO 50. Ģenerālā asambleja saskaņā ar rezolūciju A/RES/50/24 ir pieņēmusi Nolīgumu par to, kā īstenojami noteikumi ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (“ANO Nolīgums par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem”);

NO JAUNA APSTIPRINOT saistības, kas noteiktas 1992. gada La Jolla nolīgumā un 1995. gada Panamas deklarācijā;

UZSVEROT, cik svarīgi ir mērķi, kas novērš delfīnu mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja Klusā okeāna austrumdaļā, un kas tiecas rast ekoloģiski drošus līdzekļus lielo dzeltenspuru tunzivju zvejai, saudzējot delfīnus;

ŅEMOT VĒRĀ tunzivju zvejniecības kā pārtikas un ienākumu avota nozīmi Pušu iedzīvotājiem, kā arī to, ka ar saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem jāpievērš uzmanība minētajām vajadzībām un jāņem vērā minēto pasākumu ekonomiskā un sociālā ietekme;

ATZĪSTOT delfīnu mirstības kraso samazināšanos, kas panākta ar La Jolla nolīguma palīdzību;

BŪDAMAS PĀRLIECINĀTAS, ka metode tunzivju zvejai kopā ar delfīniem atbilstīgi noteikumiem un procedūrām, kas izveidotas saskaņā ar La Jolla nolīgumu un atspoguļotas Panamas deklarācijā, kā to pierāda zinātniskie dati, ir nodrošinājusi reālu delfīnu aizsardzību un racionālu tunzivju resursu izmantošanu Klusā okeāna austrumdaļā;

NO JAUNA APSTIPRINOT, ka daudzpusēja sadarbība ir visiedarbīgākais veids, kā sasniegt dzīvo jūras resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas mērķus;

APŅĒMUŠĀS nodrošināt tunzivju krājumu ilgtermiņa saglabāšanu Klusā okeāna austrumdaļā un pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā, kā arī izvairīties no tunzivju mazuļu nejaušas nozvejas un brāķēšanas, ierobežot un samazināt tunzivju mazuļu piezveju un blakussugu piezveju, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

I pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā izmantotas šādas definīcijas.

| 1. | “Tunzivs” ir tunzivjveidīgo zivju suga (Scombroidei) (Klawe, 1980), izņemot makreļu dzimtas zivis. |
| --- | --- |

1.

“Tunzivs” ir tunzivjveidīgo zivju suga (Scombroidei) (Klawe, 1980), izņemot makreļu dzimtas zivis.

| 2. | “Delfīni” ir delfīnu dzimtas suga, kas ir saistīti ar dzeltenspuru tunzivju zveju nolīguma darbības zonā. |
| --- | --- |

2.

“Delfīni” ir delfīnu dzimtas suga, kas ir saistīti ar dzeltenspuru tunzivju zveju nolīguma darbības zonā.

| 3. | “Kuģis” ir kuģis, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis. |
| --- | --- |

3.

“Kuģis” ir kuģis, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis.

| 4. | “Puses” ir valstis vai reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras piekritušas uzņemties saistības, ko uzliek šis nolīgums, un attiecībā uz kurām ir spēkā šis nolīgums. |
| --- | --- |

4.

“Puses” ir valstis vai reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras piekritušas uzņemties saistības, ko uzliek šis nolīgums, un attiecībā uz kurām ir spēkā šis nolīgums.

| 5. | “Reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kuras pārziņā tās dalībvalstis ir nodevušas šajā nolīgumā iekļautos jautājumus, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm, attiecībā uz minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

5.

“Reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kuras pārziņā tās dalībvalstis ir nodevušas šajā nolīgumā iekļautos jautājumus, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm, attiecībā uz minētajiem jautājumiem.

| 6. | “IATTC” ir Amerikas Tropisko tunzivju komisija. |
| --- | --- |

6.

“IATTC” ir Amerikas Tropisko tunzivju komisija.

| 7. | “La Jolla nolīgums” ir tiesību akts, kas pieņemts starpvaldību sanāksmē, kura notika 1992. gada jūnijā. |
| --- | --- |

7.

“La Jolla nolīgums” ir tiesību akts, kas pieņemts starpvaldību sanāksmē, kura notika 1992. gada jūnijā.

| 8. | “Starptautiskā delfīnu saglabāšanas programma” ir starptautiska programma, kas izveidota saskaņā ar šo nolīgumu, pamatojoties uz La Jolla nolīgumu, kurš pieņemts, pārveidots un uzlabots saskaņā ar Panamas deklarāciju. |
| --- | --- |

8.

“Starptautiskā delfīnu saglabāšanas programma” ir starptautiska programma, kas izveidota saskaņā ar šo nolīgumu, pamatojoties uz La Jolla nolīgumu, kurš pieņemts, pārveidots un uzlabots saskaņā ar Panamas deklarāciju.

| 9. | “Novērošanas programma uz klāja” ir programma, kas definēta II pielikumā. |
| --- | --- |

9.

“Novērošanas programma uz klāja” ir programma, kas definēta II pielikumā.

| 10. | “Panamas deklarācija” ir deklarācija, kas parakstīta Panamā, Panamas Republikā, 1995. gada 4. oktobrī. |
| --- | --- |

10.

“Panamas deklarācija” ir deklarācija, kas parakstīta Panamā, Panamas Republikā, 1995. gada 4. oktobrī.

| 11. | “Direktors” ir IATTC pētījumu programmas direktors. |
| --- | --- |

11.

“Direktors” ir IATTC pētījumu programmas direktors.

II pants

Mērķi

Nolīguma mērķi ir šādi.

| 1. | Pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja nolīguma darbības zonā, nosakot gada limitus. |
| --- | --- |

1.

Pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja nolīguma darbības zonā, nosakot gada limitus.

| 2. | Ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību meklēt šādā zvejā ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus. |
| --- | --- |

2.

Ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību meklēt šādā zvejā ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus.

| 3. | Nodrošināt tunzivju krājumu, kā arī ar šādu zveju saistīto dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu nolīguma darbības zonā, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā, īpašu akcentu liekot uz to, lai, cita starpā, izvairītos no tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas un brāķēšanas, to ierobežotu un pēc iespējas samazinātu. |
| --- | --- |

3.

Nodrošināt tunzivju krājumu, kā arī ar šādu zveju saistīto dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu nolīguma darbības zonā, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā, īpašu akcentu liekot uz to, lai, cita starpā, izvairītos no tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas un brāķēšanas, to ierobežotu un pēc iespējas samazinātu.

III pants

Nolīguma piemērošanas zona

Šā nolīguma piemērošanas zona (“nolīguma darbības zona”) ir noteikta I pielikumā.

IV pants

Vispārīgi pasākumi

IATTC struktūrā Puses veic šādus pasākumus.

| 1. | Pasākumus, lai nodrošinātu ekosistēmu saglabāšanu, kā arī saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, lai nodrošinātu tunzivju krājumu un citu dzīvo jūras resursu krājumu ilgtermiņa saglabāšanu, īstenojot tunzivju zveju ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, pamatojoties uz visprecīzākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, un piemēro piesardzības metodi saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem FAO Atbildīgu zivsaimniecību rīcības kodeksā un ANO Nolīgumā par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem. Šādus pasākumus plāno tā, lai saglabātu vai atjaunotu nozvejoto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti, un to mērķis ir saglabāt vai atjaunot saistīto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti. |
| --- | --- |

1.

Pasākumus, lai nodrošinātu ekosistēmu saglabāšanu, kā arī saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, lai nodrošinātu tunzivju krājumu un citu dzīvo jūras resursu krājumu ilgtermiņa saglabāšanu, īstenojot tunzivju zveju ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, pamatojoties uz visprecīzākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, un piemēro piesardzības metodi saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem FAO Atbildīgu zivsaimniecību rīcības kodeksā un ANO Nolīgumā par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem. Šādus pasākumus plāno tā, lai saglabātu vai atjaunotu nozvejoto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti, un to mērķis ir saglabāt vai atjaunot saistīto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti.

| 2. | Pasākumus atbilstīgi to kompetencēm, lai novērtētu dzeltenspuru tunzivju mazuļu un citu dzīvo jūras resursu krājumu nozveju un piezveju, kas saistīta ar tunzivju zveju, kuru īsteno ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, un izstrādā pasākumus saskaņā ar VI pantu, cita starpā, lai izvairītos no dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezvejas un blakussugu piezvejas, ierobežotu un samazinātu dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezveju un blakussugu piezveju, kā arī lai nodrošinātu visu šo sugu ilgtermiņa saglabāšanu, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā. |
| --- | --- |

2.

Pasākumus atbilstīgi to kompetencēm, lai novērtētu dzeltenspuru tunzivju mazuļu un citu dzīvo jūras resursu krājumu nozveju un piezveju, kas saistīta ar tunzivju zveju, kuru īsteno ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, un izstrādā pasākumus saskaņā ar VI pantu, cita starpā, lai izvairītos no dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezvejas un blakussugu piezvejas, ierobežotu un samazinātu dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezveju un blakussugu piezveju, kā arī lai nodrošinātu visu šo sugu ilgtermiņa saglabāšanu, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā.

V pants

Starptautiskā delfīnu saglabāšanas programma

Saskaņā ar Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu un ievērojot šā nolīguma mērķus, Puses, cita starpā,

| 1. | Ierobežo kopējo gadījuma rakstura delfīnu mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja nolīguma darbības zonā, nepārsniedzot piecus tūkstošus gadā, nosakot un īstenojot attiecīgus pasākumus, kuru mērķis jo īpaši ir:






  a) | tādas sistēmas izveide, kura mudinātu kuģu kapteiņus turpināt samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību, ko izraisa šī zveja; |
| --- | --- | --- |

1.

Ierobežo kopējo gadījuma rakstura delfīnu mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja nolīguma darbības zonā, nepārsniedzot piecus tūkstošus gadā, nosakot un īstenojot attiecīgus pasākumus, kuru mērķis jo īpaši ir:

a)

tādas sistēmas izveide, kura mudinātu kuģu kapteiņus turpināt samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību, ko izraisa šī zveja;

| b) | zvejas kuģu kapteiņu un apkalpes locekļu tehniskās apmācības un sertifikācijas sistēmas izveidošana IATTC struktūrā par zvejas rīkiem un to izmantošanu, kā arī par paņēmieniem delfīnu glābšanai un drošībai; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģu kapteiņu un apkalpes locekļu tehniskās apmācības un sertifikācijas sistēmas izveidošana IATTC struktūrā par zvejas rīkiem un to izmantošanu, kā arī par paņēmieniem delfīnu glābšanai un drošībai;

| c) | zinātniskās izpētes veicināšana un atbalstīšana IATTC struktūrā, lai uzlabotu zvejas rīkus, tehniku un zvejas paņēmienus, ietverot paņēmienus, ko izmanto tunzivju zvejā, kura ir saistīta ar delfīniem; |
| --- | --- |

c)

zinātniskās izpētes veicināšana un atbalstīšana IATTC struktūrā, lai uzlabotu zvejas rīkus, tehniku un zvejas paņēmienus, ietverot paņēmienus, ko izmanto tunzivju zvejā, kura ir saistīta ar delfīniem;

| d) | taisnīgas sistēmas izveidošana bojāgājušo delfīnu limitu (BDL) piešķiršanai atbilstīgi delfīnu mirstības maksimālajiem apjomiem gadā saskaņā ar III un IV pielikumu; |
| --- | --- |

d)

taisnīgas sistēmas izveidošana bojāgājušo delfīnu limitu (BDL) piešķiršanai atbilstīgi delfīnu mirstības maksimālajiem apjomiem gadā saskaņā ar III un IV pielikumu;

| e) | prasības izvirzīšana attiecīgajiem kuģiem, kuriem ir noteikts BDL vai kuri citādi veic darbību nolīguma darbības zonā, lai tiktu nodrošinātas VIII pielikumā izklāstītās ekspluatācijas prasības; |
| --- | --- |

e)

prasības izvirzīšana attiecīgajiem kuģiem, kuriem ir noteikts BDL vai kuri citādi veic darbību nolīguma darbības zonā, lai tiktu nodrošinātas VIII pielikumā izklāstītās ekspluatācijas prasības;

| f) | sistēmas izveidošana to nozvejoto tunzivju uzraudzībai un pārbaudei, kas zvejotas, izraisot delfīnu mirstību vai smagus bojājumus vai neizraisot delfīnu mirstību vai smagus bojājumus, pamatojoties uz IX pielikumā izklāstītajiem elementiem; |
| --- | --- |

f)

sistēmas izveidošana to nozvejoto tunzivju uzraudzībai un pārbaudei, kas zvejotas, izraisot delfīnu mirstību vai smagus bojājumus vai neizraisot delfīnu mirstību vai smagus bojājumus, pamatojoties uz IX pielikumā izklāstītajiem elementiem;

| g) | apmaiņa ar zinātniskās pētniecības datiem, ko Puses pilnīgi un laicīgi savākušas saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

g)

apmaiņa ar zinātniskās pētniecības datiem, ko Puses pilnīgi un laicīgi savākušas saskaņā ar šo nolīgumu;

| h) | zinātniskās izpētes veikšana nolūkā atrast ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus; |
| --- | --- |

h)

zinātniskās izpētes veikšana nolūkā atrast ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus;

| 2. | Nosaka mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā un novērtē šo apjomu ietekmi saskaņā ar III pielikumu; un |
| --- | --- |

2.

Nosaka mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā un novērtē šo apjomu ietekmi saskaņā ar III pielikumu; un

| 3. | Pušu kopējā sanāksmē pārskata šos pasākumus. |
| --- | --- |

3.

Pušu kopējā sanāksmē pārskata šos pasākumus.

VI pants

Dzīvo jūras resursu saglabāšana

Saskaņā ar IV pantu Puses apņemas IATTC struktūrā izstrādāt un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu saistībā ar tunzivju zveju ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, ņemot vērā sugu savstarpējo saistību ekosistēmā. Šim nolūkam Puses, cita starpā:

| 1. | Izstrādā un īsteno programmu tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas novērtējumam, uzraudzībai un samazināšanai nolīguma darbības zonā; |
| --- | --- |

1.

Izstrādā un īsteno programmu tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas novērtējumam, uzraudzībai un samazināšanai nolīguma darbības zonā;

| 2. | Cik vien iespējams izstrādā selektīvus, videi drošus un rentablus zvejas rīkus un paņēmienus, kā arī pieprasa to izmantošanu; |
| --- | --- |

2.

Cik vien iespējams izstrādā selektīvus, videi drošus un rentablus zvejas rīkus un paņēmienus, kā arī pieprasa to izmantošanu;

| 3. | Pieprasa, ka to kuģi, kuri veic darbību nolīguma darbības zonā, cik vien iespējams maksimāli atbrīvo nejauši notvertus jūras bruņurupučus un citas apdraudētas sugas; un |
| --- | --- |

3.

Pieprasa, ka to kuģi, kuri veic darbību nolīguma darbības zonā, cik vien iespējams maksimāli atbrīvo nejauši notvertus jūras bruņurupučus un citas apdraudētas sugas; un

| 4. | Pieprasa IATTC sākt pētījumus, lai novērtētu, vai to kuģu zvejas jauda, kas zvejo nolīguma darbības jomā, apdraud tunzivju krājumu un citu ar šo zveju saistīto dzīvo jūras resursu saglabāšanu, un, ja tas tā ir, tad pārbauda iespējamos pasākumus un visos attiecīgos gadījumos iesaka tos noteikt. |
| --- | --- |

4.

Pieprasa IATTC sākt pētījumus, lai novērtētu, vai to kuģu zvejas jauda, kas zvejo nolīguma darbības jomā, apdraud tunzivju krājumu un citu ar šo zveju saistīto dzīvo jūras resursu saglabāšanu, un, ja tas tā ir, tad pārbauda iespējamos pasākumus un visos attiecīgos gadījumos iesaka tos noteikt.

VII pants

Īstenošana valsts līmenī

Katra Puse, ievērojot tās tiesību aktus un procedūras, nosaka vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā nolīguma prasību īstenošanu un ievērošanu, ietverot, attiecīgā gadījumā, atbilstīgu normatīvo aktu pieņemšanu.

VIII pants

Pušu sanāksme

1.   Puses regulāri sanāk kopā, lai apsvērtu jautājumus saistībā ar šā nolīguma īstenošanu un lai pieņemtu visus lēmumus, kas attiecas uz to.

2.   Pušu kārtējā sanāksme notiek vismaz reizi gadā, vēlams saistībā ar IATTC sanāksmi.

3.   Vajadzības gadījumā Puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmi. Šīs sanāksmes sasauc pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ar noteikumu, ka šādu pieprasījumu atbalsta Pušu vairākums.

4.   Pušu sanāksme notiek tad, ja ir kvorums. Kvorums ir tad, ja piedalās Pušu vairākums. Šis noteikums attiecas arī uz saskaņā ar šo nolīguma izveidotu palīgstruktūru sanāksmi.

5.   Sanāksme notiek spāņu un angļu valodā, un Pušu sanāksmes dokumentus sagatavo abās šajās valodās.

IX pants

Lēmumu pieņemšana

Visus lēmumus, ko Puses pieņem sanāksmēs, kuras ir sasauktas saskaņā ar VIII pantu, pieņem vienprātīgi.

X pants

Zinātniskā padomdevēja padome

Saskaņā ar La Jolla nolīgumu izveidotās Zinātniskās padomdevējas padomes funkcijas ir tādas, kā izklāstīts V pielikumā. Zinātniskā padomdevēja padome ir izveidota un darbojas saskaņā ar V pielikuma noteikumiem.

XI pants

Attiecīgo valstu zinātniskās padomdevējas komitejas

1.   Katra Puse, ievērojot tās tiesību aktus un procedūras, izveido Valsts zinātnisko padomdevēju komiteju (NATSAC) ar kvalificētiem ekspertiem, kas darbojas katrs savas kompetences jomā, no valsts un privātajiem sektoriem, un no nevalstiskām organizācijām, cita starpā, ietverot kvalificētus zinātniekus.

2.   NATSAC komiteju funkcijas, cita starpā, ir tādas, kā izklāstīts VI pielikumā.

3.   Puses nodrošina, ka, organizējot regulāras un savlaicīgas sanāksmes, NATSAC komitejas sadarbojas datu un krājumu stāvokļa pārskatīšanā, un konsultāciju uzlabošanā, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. Šādas sanāksmes notiek vismaz vienu reizi gadā kopā ar Pušu kārtējo sanāksmi.

XII pants

Starptautiskā pārbaudes komisija

Starptautiskajai pārbaudes komisijas, kas izveidota saskaņā ar La Jolla nolīgumu, funkcijas ir tādas, kā izklāstīts VII pielikumā. Starptautiskā pārbaudes komisija ir veidota no un darbojas saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem.

XIII pants

Novērošanas programma uz klāja

Novērošanas programma uz klāja, kas izstrādāta saskaņā ar La Jolla nolīgumu, darbojas saskaņā ar II pielikumu.

XIV pants

IATTC pienākumi

Paredzot, ka IATTC ir būtiska loma šā nolīguma īstenošanas koordinēšanā, Puses, cita starpā, pieprasa IATTCsniegt sekretariāta atbalstu un veikt citas tādas funkcijas, kuras ir izklāstītas nolīgumā vai par kurām ir panākta vienošanās saskaņā ar šo nolīgumu.

XV pants

Finansējums

Puses piedalās izdevumu segšanā, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, ieviešot un iekasējot kuģu maksas, kuru apjomu nosaka Puses, neierobežojot citas brīvprātīgas finanšu iemaksas.

XVI pants

Izpilde

1.   Katra Puse attiecībā uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem nodrošina efektīvu to pasākumu izpildi, kuri ir izklāstīti šajā nolīgumā vai noteikti saskaņā ar to. Jo īpaši, katra Puse, izmantojot, cita starpā, ikgadēju sertifikācijas un pārbaudes programmu, nodrošina, ka tās jurisdikcijā esošie kuģi atbilst:

| a) | ekspluatācijas prasībām, kas noteiktas VIII pielikumā; un |
| --- | --- |

a)

ekspluatācijas prasībām, kas noteiktas VIII pielikumā; un

| b) | novērošanas prasībām uz klāja, kas noteiktas II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

novērošanas prasībām uz klāja, kas noteiktas II pielikumā.

2.   Attiecībā uz pārkāpumiem, katra Puse, ņemot vērā Starptautiskās pārbaudes komisijas ieteikumus, saskaņā ar tās tiesību aktiem piemēro sankcijas, kas ir pietiekami stingras, lai reāli nodrošinātu šā nolīguma noteikumu ievērošanu un saskaņā ar šo nolīgumu noteikto pasākumu izpildi un lai atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas no to nelikumīgās darbības. Smagu likumpārkāpumu gadījumā pie šādām sankcijām pieder zvejas atļaujas atteikšana, apturēšana vai atsaukšana.

3.   Puses ievieš stimulus kuģu kapteiņiem un apkalpei, lai uzlabotu šā nolīguma prasību un mērķu ievērošanu.

4.   Puses nosaka sadarbības pasākumus, lai nodrošinātu šā nolīguma prasību ievērošanu, paļaujoties uz lēmumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar La Jolla nolīgumu.

5.   Katra Puse nekavējoties informē Starptautisko pārbaudes komisiju par izpildes nodrošināšanas pasākumiem, kurus tā ir veikusi saskaņā ar šo nolīgumu, kā arī par to rezultātiem.

XVII pants

Pārredzamība

1.   Puses sekmē šā nolīguma īstenošanas pārredzamību, tostarp attiecīgā gadījumā ar sabiedrības līdzdalību.

2.   Pārstāvjiem no tādām starpvaldību organizācijām un tādām nevalstiskām organizācijām, kuras ir saistītas ar šā nolīguma prasību īstenošanai būtiskiem jautājumiem, dod iespēju piedalīties Pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, attiecīgā gadījumā kā novērotājiem vai citādi saskaņā ar X pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm un kritērijiem. Šādām starpvaldību organizācijām un nevalstiskām organizācijām ir savlaicīga piekļuve būtiskai informācijai, ievērojot procedūras noteikumus par piekļuvi šādai informācijai, ko Puses var pieņemt.

XVIII pants

Konfidencialitāte

1.   Pušu sanāksmē izstrādā konfidencialitātes noteikumus visām struktūrām, kurām ir atļauta piekļuve informācijai saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Neatkarīgi no visiem konfidencialitātes noteikumiem, kurus var pieņemt saskaņā ar iepriekš minēto 1. punktu, jebkura persona, kurai ir piekļuve šādai konfidenciālai informācijai, var izpaust šādu informāciju saistībā ar tiesas procesu vai administratīvas lietas izskatīšanu, ja to pieprasa attiecīgās Puses kompetenta iestāde.

XIX pants

Sadarbība ar citām organizācijām vai nolīgumiem

Puses sadarbojas ar apakšreģionālām, reģionālām un globālām zvejniecības saglabāšanas un pārvaldības organizācijām un nolīgumiem ar mērķi sekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

XX pants

Strīdu izšķiršana

1.   Puses sadarbojas, lai nepieļautu strīdu izcelšanos. Ikviena Puse var apspriesties ar vienu vai vairākām citām Pusēm par jebkuru strīdu, kas saistīts ar šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, lai cik vien iespējams ātri panāktu visām Pusēm pieņemamu atrisinājumu.

2.   Ja šādās pārrunās strīds netiek atrisināts pieņemamā laikposmā, attiecīgās Puses pēc iespējas drīz apspriežas savā starpā, lai strīdu izšķirtu mierīgā ceļā, par ko tās var pieņemt lēmumu saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem.

XXI pants

Valstu tiesības

Nevienu šā nolīguma noteikumu nedrīkst interpretēt tā, lai ierobežotu vai mazinātu kādas valsts suverenitāti, suverēnās tiesības vai jurisdikciju saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem, kā arī tās nostāju vai uzskatus attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar jūras tiesībām.

XXII pants

Vienības, kas nav šā nolīguma Puses

1.   Puses mudina visas valstis un reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras minētas šā nolīguma XXIV pantā, kuras nav Puses, kļūt par šā nolīguma Pusēm vai pieņemt normatīvos aktus saskaņā ar šā nolīguma prasībām.

2.   Puses sadarbojas saskaņā ar šo nolīgumu un starptautisko tiesību aktiem, lai atturētu tos kuģus, kuri peld ar to valstu karogiem, kuras nav Puses, no tādu darbību veikšanas, kas mazina šā nolīguma efektivitāti. Šim nolūkam Puses, cita starpā, pievērš to vienību, kas nav šā nolīguma Puses, uzmanību šādām to kuģu darbībām.

3.   Puses savstarpēji apmainās ar informāciju vai nu tieši, vai arī ar direktora starpniecību attiecībā uz to kuģu darbībām, kuri peld ar to vienību karogiem, kuras nav šā nolīguma Puses, un kuri mazina šā nolīguma efektivitāti.

XXIII pants

Pielikumi

Pielikumi ir šā nolīguma sastāvdaļa un, ja vien skaidri nav norādīts citādi, atsauce uz šo nolīgumu ir arī atsauce uz attiecīgajiem tā pielikumiem.

XXIV pants

Parakstīšana

Šis nolīgums ir pieejams parakstīšanai Vašingtonā no 1998. gada 21. maija līdz 1999. gada 14. maijam valstīm, kuru piekrastes līnija robežojas ar nolīguma darbības zonu, un valstīm vai reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras ir IATTC locekles vai kuru kuģi zvejo tunzivis nolīguma darbības zonā, kamēr nolīgums ir pieejams parakstīšanai.

XXV pants

Ratificēšana, akceptēšana vai apstiprināšana

Šis nolīgums parakstītājām valstīm ir jāratificē, jāakceptē vai jāapstiprina saskaņā ar to tiesību aktiem un procedūrām.

XXVI pants

Pievienošanās

Šim nolīgumam jebkurā brīdī var pievienoties jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas atbilst XXIV panta prasībām vai kas citādi ir aicināta pievienoties nolīgumam, pamatojoties uz Pušu lēmumu.

XXVII pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā, pie depozitāra deponējot ceturto ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu.

1.   No 1. punktā minētās dienas attiecībā uz katru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kura atbilst XXVI panta prasībām, nolīgums stāsies spēkā minētajai valstij pēc tās ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas.

XXVIII pants

Atrunas

Šim nolīgumam nedrīkst paredzēt nekādas atrunas.

XXIX pants

Provizoriska piemērošana

1.   Valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas piekrīt šā nolīguma pagaidu piemērošanai, par to rakstveidā paziņojot depozitāram, šo nolīgumu piemēro provizoriski. Šāda provizoriska piemērošana stājas spēkā no paziņojuma saņemšanas dienas.

2.   Valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija pārtrauc provizorisku piemērošanu tad, kad šis nolīgums attiecībā uz minēto valsti vai reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju stājas spēkā, vai arī tad, kad minētā valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija depozitāram rakstveidā paziņo par nodomu izbeigt provizorisku piemērošanu.

XXX pants

Grozījumi

1.   Jebkura Puse var izteikt priekšlikumu par šā nolīguma grozījumu, vismaz sešdesmit dienas pirms Pušu sanāksmes, iesniedzot depozitāram ierosinātā grozījuma tekstu. Depozitārs nodrošina visas pārējās Puses ar šā teksta kopiju.

2.   Šā nolīguma grozījumi, kurus pieņem Pušu sanāksmē, panākot vienprātību, stājas spēkā dienā, kad visas Puses ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus depozitāram.

3.   Ja vien Puses nenolemj citādi, šā nolīguma pielikumus var grozīt ar vienprātīgu lēmumu jebkurā Pušu sanāksmē. Ja vien nav panākta citāda vienošanās, attiecība uz visām Pusēm pielikuma grozījumi stājas spēkā pēc to pieņemšanas.

XXXI pants

Izstāšanās

Jebkura Puse jebkurā brīdī, kad ir pagājuši divpadsmit mēneši no dienas, kad šis nolīgums attiecībā uz minēto Pusi stājas spēkā, var izstāties, sniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Depozitārs par izstāšanos informē pārējās Puses 30 dienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas. Izstāšanās stājas spēkā sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas.

XXXII pants

Depozitārs

Šā nolīguma sākotnējos tekstus deponē Amerikas Savienoto Valstu valdībai, kura nosūta apliecinātas to kopijas nolīguma Parakstītājiem un Pusēm, kā arī ANO ģenerālsekretāram reģistrēšanai un publicēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu.

TO APLIECINOT, pilnvarotie, kurus ir pilnvarojušas viņu attiecīgās valdības, ir parakstījuši šo nolīgumu.

Vašingtonā, 1998. gada divdesmit pirmajā maijā, angļu un spāņu valodā, un abi teksti ir vienlīdz autentiski.

I PIELIKUMS

NOLĪGUMA DARBĪBAS ZONA

Nolīguma darbības zona iekļauj Klusā okeāna apgabalu, ko ierobežo Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Dienvidamerikas piekrastes līnija un šādas līnijas:

| a) | 40oZ platuma paralēle no Ziemeļamerikas krasta līdz punktam, kur tā krustojas ar 150oR garuma meridiānu; |
| --- | --- |

a)

40oZ platuma paralēle no Ziemeļamerikas krasta līdz punktam, kur tā krustojas ar 150oR garuma meridiānu;

| b) | 150oR garuma meridiāns līdz punktam, kur tas krustojas ar 40oD platuma paralēli; |
| --- | --- |

b)

150oR garuma meridiāns līdz punktam, kur tas krustojas ar 40oD platuma paralēli;

| c) | 40oD platuma paralēle līdz punktam, kur tā krustojas ar Dienvidamerikas krastu. |
| --- | --- |

c)

40oD platuma paralēle līdz punktam, kur tā krustojas ar Dienvidamerikas krastu.

II PIELIKUMS

NOVĒROŠANAS PROGRAMMA UZ KLĀJA

| 1. | Puses īsteno Novērošanas programmu uz klāja saskaņā ar šo pielikumu. Kā šīs programmas sastāvdaļu katra Puse var īstenot arī pati savu valsts novērošanas programmu saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Puses īsteno Novērošanas programmu uz klāja saskaņā ar šo pielikumu. Kā šīs programmas sastāvdaļu katra Puse var īstenot arī pati savu valsts novērošanas programmu saskaņā ar šo pielikumu.

| 2. | Katra Puse pieprasa, ka uz tās kuģiem, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) un kuri veic darbību nolīguma darbības zonā, ir novērotājs katru reizi, kad tie dodas zvejā nolīguma darbības zonā. Vismaz 50 % novērotāju uz katras Puses kuģiem ir IATTC novērotāji; pārējie novērotāji var būt no Puses valsts īstenotās novērošanas programmas, pamatojoties uz šajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī visiem citiem kritērijiem, kas noteikti Pušu sanāksmē. |
| --- | --- |

2.

Katra Puse pieprasa, ka uz tās kuģiem, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) un kuri veic darbību nolīguma darbības zonā, ir novērotājs katru reizi, kad tie dodas zvejā nolīguma darbības zonā. Vismaz 50 % novērotāju uz katras Puses kuģiem ir IATTC novērotāji; pārējie novērotāji var būt no Puses valsts īstenotās novērošanas programmas, pamatojoties uz šajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī visiem citiem kritērijiem, kas noteikti Pušu sanāksmē.

| 3. | Visiem novērotājiem,






  a) | jābūt beigušiem tehnisko apmācību, ko prasa Pušu izstrādātās pamatnostādnes; |
| --- | --- | --- |

3.

Visiem novērotājiem,

a)

jābūt beigušiem tehnisko apmācību, ko prasa Pušu izstrādātās pamatnostādnes;

| b) | jābūt kādas Puses valstspiederīgajiem vai IATTC zinātniskā personāla locekļiem; |
| --- | --- |

b)

jābūt kādas Puses valstspiederīgajiem vai IATTC zinātniskā personāla locekļiem;

| c) | jāspēj veikt pienākumus, kas izklāstīti šā pielikuma 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

jāspēj veikt pienākumus, kas izklāstīti šā pielikuma 4. punktā;

| d) | jābūt iekļautiem novērotāju sarakstā, par kuru gādā IATTC vai jābūt iekļautiem valsts īstenotajā novērošanas programmā, par kuru gādā Puse, kura nodrošina šādu programmu. |
| --- | --- |

d)

jābūt iekļautiem novērotāju sarakstā, par kuru gādā IATTC vai jābūt iekļautiem valsts īstenotajā novērošanas programmā, par kuru gādā Puse, kura nodrošina šādu programmu.

| 4. | Novērotāju pienākumi, cita starpā, ir šādi:






  a) | vākt visu attiecīgo informāciju, kas ir vajadzīga šā nolīguma īstenošanai, par tāda kuģa zvejas darbībām, uz kura ir norīkots novērotājs; |
| --- | --- | --- |

4.

Novērotāju pienākumi, cita starpā, ir šādi:

a)

vākt visu attiecīgo informāciju, kas ir vajadzīga šā nolīguma īstenošanai, par tāda kuģa zvejas darbībām, uz kura ir norīkots novērotājs;

| b) | tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmus visus pasākumus, kurus Puses ieviesušas saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

b)

tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmus visus pasākumus, kurus Puses ieviesušas saskaņā ar šo nolīgumu;

| c) | tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmu minētā kuģa reģistrēto delfīnu mirstību; |
| --- | --- |

c)

tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmu minētā kuģa reģistrēto delfīnu mirstību;

| d) | sagatavot ziņojumus par informāciju, kas savākta saskaņā ar šo punktu, un nodrošināt kuģa kapteini ar iespēju iekļaut šādos ziņojumos visu informāciju, ko kapteinis var uzskatīt par būtisku; |
| --- | --- |

d)

sagatavot ziņojumus par informāciju, kas savākta saskaņā ar šo punktu, un nodrošināt kuģa kapteini ar iespēju iekļaut šādos ziņojumos visu informāciju, ko kapteinis var uzskatīt par būtisku;

| e) | sniegt šādus ziņojums attiecīgās valsts programmas direktoram, lai tos izmantotu saskaņā ar šā nolīguma VII pielikuma 1. punktu; |
| --- | --- |

e)

sniegt šādus ziņojums attiecīgās valsts programmas direktoram, lai tos izmantotu saskaņā ar šā nolīguma VII pielikuma 1. punktu;

| f) | veikt citas tādas funkcijas, par kādām Puses vienojas. |
| --- | --- |

f)

veikt citas tādas funkcijas, par kādām Puses vienojas.

| 5. | Novērotāji:






  a) | izņemot, ja jāievēro šā pielikuma 4. punkta d) un e) apakšpunkta prasības, visu informāciju attiecībā uz kuģu un kuģu īpašnieku zvejas darbībām uzskata par konfidenciālu un rakstveidā akceptē šo prasību kā nosacījumu iecelšanai par novērotāju; |
| --- | --- | --- |

5.

Novērotāji:

a)

izņemot, ja jāievēro šā pielikuma 4. punkta d) un e) apakšpunkta prasības, visu informāciju attiecībā uz kuģu un kuģu īpašnieku zvejas darbībām uzskata par konfidenciālu un rakstveidā akceptē šo prasību kā nosacījumu iecelšanai par novērotāju;

| b) | pilda tās Puses normatīvajos aktos paredzētās prasības, kuras jurisdikcijā atrodas kuģis, uz kura ir norīkots novērotājs, ciktāl šādas prasības nav pretrunā ar šā pielikuma noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

pilda tās Puses normatīvajos aktos paredzētās prasības, kuras jurisdikcijā atrodas kuģis, uz kura ir norīkots novērotājs, ciktāl šādas prasības nav pretrunā ar šā pielikuma noteikumiem;

| c) | atturas izdot vai apstiprināt licences vai citus dokumentus, kas ir saistīti ar kuģa zvejas darbībām, izņemot gadījumos, kad to akceptē Puses; |
| --- | --- |

c)

atturas izdot vai apstiprināt licences vai citus dokumentus, kas ir saistīti ar kuģa zvejas darbībām, izņemot gadījumos, kad to akceptē Puses;

| d) | ievēro hierarhiju un vispārējas uzvedības normas, kas attiecas uz visu kuģa personālsastāvu, ar noteikumu, ka šādas normas nekavē šajā pielikumā aprakstīto novērotāju pienākumu un šā pielikuma 6. punktā izklāstīto kuģa personāla saistību izpildi. |
| --- | --- |

d)

ievēro hierarhiju un vispārējas uzvedības normas, kas attiecas uz visu kuģa personālsastāvu, ar noteikumu, ka šādas normas nekavē šajā pielikumā aprakstīto novērotāju pienākumu un šā pielikuma 6. punktā izklāstīto kuģa personāla saistību izpildi.

| 6. | Pušu un kuģu kapteiņu pienākumi attiecībā uz novērotājiem, cita starpā, ir šādi:






  a) | novērotājiem ir piekļuve kuģa personālam un VIII pielikumā norādītajiem rīkiem un tehnikai; |
| --- | --- | --- |

6.

Pušu un kuģu kapteiņu pienākumi attiecībā uz novērotājiem, cita starpā, ir šādi:

a)

novērotājiem ir piekļuve kuģa personālam un VIII pielikumā norādītajiem rīkiem un tehnikai;

| b) | pēc pieprasījuma novērotājiem ir piekļuve arī še turpmāk minētajām ierīcēm, ja tās atrodas uz kuģa, uz kura tās ir norīkotas, lai atvieglotu viņu pienākumu veikšanu, kuri izklāstīti 4. punktā:






  i) | satelītnavigācijas iekārtas; |
| --- | --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma novērotājiem ir piekļuve arī še turpmāk minētajām ierīcēm, ja tās atrodas uz kuģa, uz kura tās ir norīkotas, lai atvieglotu viņu pienākumu veikšanu, kuri izklāstīti 4. punktā:

i)

satelītnavigācijas iekārtas;

| ii) | radara displeja ekrāni, kad tos izmanto; |
| --- | --- |

ii)

radara displeja ekrāni, kad tos izmanto;

| iii) | jaudīgi binokļi, tostarp delfīnu medīšanas un ielenkšanas laikā, lai atvieglotu to identificēšanu, izņemot laiku, kad tos izmanto kuģa personāls; |
| --- | --- |

iii)

jaudīgi binokļi, tostarp delfīnu medīšanas un ielenkšanas laikā, lai atvieglotu to identificēšanu, izņemot laiku, kad tos izmanto kuģa personāls;

| iv) | elektroniskie saziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

iv)

elektroniskie saziņas līdzekļi;

| c) | novērotājiem ir piekļuve kuģa darba klājam tīklu un zivju atgūšanas laikā, kā arī visiem dzīviem vai mirušiem dzīvnieku paraugiem, kurus ņem uz kuģa klāja noenkurošanas laikā, lai savāktu bioloģiskos paraugus saskaņā ar Novērošanas programmu uz klāja vai ja to pieprasa kompetentas valsts iestādes attiecīgas valsts novērošanas programmas sakarā; |
| --- | --- |

c)

novērotājiem ir piekļuve kuģa darba klājam tīklu un zivju atgūšanas laikā, kā arī visiem dzīviem vai mirušiem dzīvnieku paraugiem, kurus ņem uz kuģa klāja noenkurošanas laikā, lai savāktu bioloģiskos paraugus saskaņā ar Novērošanas programmu uz klāja vai ja to pieprasa kompetentas valsts iestādes attiecīgas valsts novērošanas programmas sakarā;

| d) | novērotājiem nodrošina izmitināšanu, tostarp apmešanās vietu, pārtiku un atbilstīgas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā apkalpei; |
| --- | --- |

d)

novērotājiem nodrošina izmitināšanu, tostarp apmešanās vietu, pārtiku un atbilstīgas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā apkalpei;

| e) | novērotājus nodrošina ar atbilstīgu vietu uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī ar vietu uz kuģa klāja, kas ir atbilstīga novērotāja pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

e)

novērotājus nodrošina ar atbilstīgu vietu uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī ar vietu uz kuģa klāja, kas ir atbilstīga novērotāja pienākumu veikšanai;

| f) | Puses nodrošina, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki nerada šķēršļus, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju tā pienākumu pildīšanā, kā arī neuzpērk vai nemēģina viņu uzpirkt. |
| --- | --- |

f)

Puses nodrošina, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki nerada šķēršļus, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju tā pienākumu pildīšanā, kā arī neuzpērk vai nemēģina viņu uzpirkt.

| 7. | Puses,






  a) | nodrošina, ka visi novērotāji no to attiecīgās valsts programmas iegūst informāciju tādā pašā veidā, kā to prasa no IATTC novērotājiem; |
| --- | --- | --- |

7.

Puses,

a)

nodrošina, ka visi novērotāji no to attiecīgās valsts programmas iegūst informāciju tādā pašā veidā, kā to prasa no IATTC novērotājiem;

| b) | sniedz direktoram kopijas no visiem pamatdatiem, kurus savākuši novērotāji no to attiecīgās valsts programmas, un to dara savlaicīgi pēc atgriešanās no zvejas, kuras laikā šie dati ir savākti, līdz ar kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri ir pielīdzināmi tiem, ko sniedz IATTC novērotāji. |
| --- | --- |

b)

sniedz direktoram kopijas no visiem pamatdatiem, kurus savākuši novērotāji no to attiecīgās valsts programmas, un to dara savlaicīgi pēc atgriešanās no zvejas, kuras laikā šie dati ir savākti, līdz ar kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri ir pielīdzināmi tiem, ko sniedz IATTC novērotāji.

| 8. | Savlaicīgi pēc katra zvejas brauciena, kurā piedalās IATTC novērotājs, visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām atbilstīgā veidā direktoram jāsniedz kopijas no visiem pamatdatiem, kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri attiecas uz šo braucienu, tai Pusei, kuras jurisdikcijā kuģis ir zvejojis. |
| --- | --- |

8.

Savlaicīgi pēc katra zvejas brauciena, kurā piedalās IATTC novērotājs, visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām atbilstīgā veidā direktoram jāsniedz kopijas no visiem pamatdatiem, kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri attiecas uz šo braucienu, tai Pusei, kuras jurisdikcijā kuģis ir zvejojis.

| 9. | Neatkarīgi no citiem šā pielikuma nosacījumiem, ja direktors konstatē, ka nav iespējams norīkot novērotāju no Novērošanas programmas uz klāja, kuģis, kas atrodas Puses jurisdikcijā un kas zvejo nolīguma darbības zonā, bet nemedī delfīnus, var izmantot apmācītu novērotāju no kādas citas starptautiskas programmas, ja šādu programmu apstiprina Puses, lai savāktu attiecīgu informāciju Novērošanas programmai uz klāja un lai direktoram apliecinātu, ka šāds kuģis nemedī delfīnus. |
| --- | --- |

9.

Neatkarīgi no citiem šā pielikuma nosacījumiem, ja direktors konstatē, ka nav iespējams norīkot novērotāju no Novērošanas programmas uz klāja, kuģis, kas atrodas Puses jurisdikcijā un kas zvejo nolīguma darbības zonā, bet nemedī delfīnus, var izmantot apmācītu novērotāju no kādas citas starptautiskas programmas, ja šādu programmu apstiprina Puses, lai savāktu attiecīgu informāciju Novērošanas programmai uz klāja un lai direktoram apliecinātu, ka šāds kuģis nemedī delfīnus.

| 10. | Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, ja kuģim nav piešķirts BDL, ja vien kuģa kapteinis nav iekļauts kvalificētu zvejas kuģu kapteiņu sarakstā, kas sastādīts saskaņā ar VII pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

10.

Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, ja kuģim nav piešķirts BDL, ja vien kuģa kapteinis nav iekļauts kvalificētu zvejas kuģu kapteiņu sarakstā, kas sastādīts saskaņā ar VII pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu.

| 11. | Novērotājus no Novērošanas programmas uz klāja pēc direktora ieskatiem var norīkot uz kuģiem, kuri nepieder Pusēm, ar noteikumu, ka kuģis atbilst un kuģa kapteinis ievēro šā pielikuma prasības un visas citas piemērojamās šā nolīguma prasības. Direktoram savlaicīgi jāinformē Puses par jebkuru šādu norīkošanu. |
| --- | --- |

11.

Novērotājus no Novērošanas programmas uz klāja pēc direktora ieskatiem var norīkot uz kuģiem, kuri nepieder Pusēm, ar noteikumu, ka kuģis atbilst un kuģa kapteinis ievēro šā pielikuma prasības un visas citas piemērojamās šā nolīguma prasības. Direktoram savlaicīgi jāinformē Puses par jebkuru šādu norīkošanu.

| 12. | Iemaksas






  a) | Puses nosaka ikgadējās kuģu iemaksas apjomu, lai segtu Novērošanas programmas uz klāja izmaksas. Iemaksas aprēķina, pamatojoties uz katra kuģa kravnesību vai jebkādu citu standartu, ko precizē Puses. |
| --- | --- | --- |

12.

Iemaksas

a)

Puses nosaka ikgadējās kuģu iemaksas apjomu, lai segtu Novērošanas programmas uz klāja izmaksas. Iemaksas aprēķina, pamatojoties uz katra kuģa kravnesību vai jebkādu citu standartu, ko precizē Puses.

| b) | Laikā, kad Puse iesniedz direktoram kuģu sarakstu saskaņā ar šā nolīguma IV pielikumu, tā iesniedz arī saskaņā ar šā pielikuma 11. punkta a) apakšpunktu noteikto iemaksu maksājumu ASV dolāros, norādot, par kuriem kuģiem maksājumu veic. |
| --- | --- |

b)

Laikā, kad Puse iesniedz direktoram kuģu sarakstu saskaņā ar šā nolīguma IV pielikumu, tā iesniedz arī saskaņā ar šā pielikuma 11. punkta a) apakšpunktu noteikto iemaksu maksājumu ASV dolāros, norādot, par kuriem kuģiem maksājumu veic.

| c) | Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, par kuru nav samaksātas iemaksas, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 11. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, par kuru nav samaksātas iemaksas, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 11. punkta b) apakšpunktu.

| 13. | Novērotāju sniegtie dati






  a) | Novērotāju sniegtie dati kalpo par pamatu tam, lai noteiktu vai:






  i) | kuģis ir izpildījis vai pārsniedzis tā BDL, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Novērotāju sniegtie dati

a)

Novērotāju sniegtie dati kalpo par pamatu tam, lai noteiktu vai:

i)

kuģis ir izpildījis vai pārsniedzis tā BDL,

| ii) | Puse ir izpildījusi vai pārsniegusi tās attiecīgo BDL, |
| --- | --- |

ii)

Puse ir izpildījusi vai pārsniegusi tās attiecīgo BDL,

| iii) | flote ir izpildījusi vai pārsniegusi delfīnu mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā. |
| --- | --- |

iii)

flote ir izpildījusi vai pārsniegusi delfīnu mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā.

| b) | Jebkurai Pusei, kura vēlas apstrīdēt novērotāju sniegtos datus, jāiesniedz Starptautiskajai pārbaudes komisijai šāda paziņojuma iemesli un pamatojums. |
| --- | --- |

b)

Jebkurai Pusei, kura vēlas apstrīdēt novērotāju sniegtos datus, jāiesniedz Starptautiskajai pārbaudes komisijai šāda paziņojuma iemesli un pamatojums.

| c) | Starptautiskā pārbaudes komisija izvērtēs Puses sniegtos pierādījumus un sniegs ieteikumu izskatīšanai Pušu sanāksmē. |
| --- | --- |

c)

Starptautiskā pārbaudes komisija izvērtēs Puses sniegtos pierādījumus un sniegs ieteikumu izskatīšanai Pušu sanāksmē.

| d) | Puses izvērtēs Starptautiskās pārbaudes komisijas sniegtos pierādījumus un ieteikumus un pieņems lēmumu attiecībā uz strīda apstākļiem, kā arī attiecībā uz to, vai novērotāju sniegtajos datos būtu jāveic izmaiņas. |
| --- | --- |

d)

Puses izvērtēs Starptautiskās pārbaudes komisijas sniegtos pierādījumus un ieteikumus un pieņems lēmumu attiecībā uz strīda apstākļiem, kā arī attiecībā uz to, vai novērotāju sniegtajos datos būtu jāveic izmaiņas.

III PIELIKUMS

MIRSTĪBAS MAKSIMĀLAIS APJOMS UZ DELFĪNU KRĀJUMU GADĀ

| 1. | Sanāksmē, ko sasauc saskaņā ar šā nolīguma VIII pantu, Puses nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā katram delfīnu krājumam, ko Pušu sanāksme nosaka, pamatojoties uz visprecīzākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, robežās no 0,2 % līdz 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin), kuru aprēķinājis ASV Nacionālais jūras zvejniecības dienests, vai pēc līdzvērtīga aprēķina standarta, kādu var izstrādāt vai ieteikt Zinātniskā padomdevēja padome, bet kopējā delfīnu mirstība gadā nekādā ziņā nepārsniedz piecus tūkstošus saskaņā ar šo nolīgumu. 2001. gadā un pēc tam mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu ir 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin). |
| --- | --- |

1.

Sanāksmē, ko sasauc saskaņā ar šā nolīguma VIII pantu, Puses nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā katram delfīnu krājumam, ko Pušu sanāksme nosaka, pamatojoties uz visprecīzākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, robežās no 0,2 % līdz 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin), kuru aprēķinājis ASV Nacionālais jūras zvejniecības dienests, vai pēc līdzvērtīga aprēķina standarta, kādu var izstrādāt vai ieteikt Zinātniskā padomdevēja padome, bet kopējā delfīnu mirstība gadā nekādā ziņā nepārsniedz piecus tūkstošus saskaņā ar šo nolīgumu. 2001. gadā un pēc tam mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu ir 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin).

| 2. | Puses 1998. gadā vai pēc iespējas drīz veic zinātnisko analīzi un novērtējumu attiecībā uz 2001. gada mērķa izpildi, kā arī vajadzības gadījumā apsver ieteikumus. Līdz 2001. gadam, ja kādā delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,2 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. No 2001. gada, ja delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. Ja vai nu austrumu garenpurna delfīnu krājumā, vai arī ziemeļaustrumu plankumaino delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, Puses veic zinātnisko analīzi un novērtējumu, un apsver turpmākos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.

Puses 1998. gadā vai pēc iespējas drīz veic zinātnisko analīzi un novērtējumu attiecībā uz 2001. gada mērķa izpildi, kā arī vajadzības gadījumā apsver ieteikumus. Līdz 2001. gadam, ja kādā delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,2 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. No 2001. gada, ja delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. Ja vai nu austrumu garenpurna delfīnu krājumā, vai arī ziemeļaustrumu plankumaino delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, Puses veic zinātnisko analīzi un novērtējumu, un apsver turpmākos ieteikumus.

| 3. | Šā nolīguma vajadzībām Puses izmanto absolūtā krājuma kārtējo aprēķinu Klusā okeāna austrumdaļas delfīnu krājumiem, ko Veids un Džerodete 1992. gadā ir uzrādījuši Starptautiskajai vaļu medību komisijai, pamatojoties uz ASV Nacionālā jūras zvejniecības dienesta zinātniskās izpētes kuģu datiem laikposmam no 1986. līdz 1990. gadam, līdz Puses vienojas par atjauninātu skaitļu kopu. Šādus atjauninātus skaitļus varētu iegūt, analizējot turpmākos pētījumu reisos iegūtos datus un krājumu rādītājus, un citus no Pusēm, IATTC un citām zinātniskajām organizācijām iegūtus attiecīgus zinātniskos datus. |
| --- | --- |

3.

Šā nolīguma vajadzībām Puses izmanto absolūtā krājuma kārtējo aprēķinu Klusā okeāna austrumdaļas delfīnu krājumiem, ko Veids un Džerodete 1992. gadā ir uzrādījuši Starptautiskajai vaļu medību komisijai, pamatojoties uz ASV Nacionālā jūras zvejniecības dienesta zinātniskās izpētes kuģu datiem laikposmam no 1986. līdz 1990. gadam, līdz Puses vienojas par atjauninātu skaitļu kopu. Šādus atjauninātus skaitļus varētu iegūt, analizējot turpmākos pētījumu reisos iegūtos datus un krājumu rādītājus, un citus no Pusēm, IATTC un citām zinātniskajām organizācijām iegūtus attiecīgus zinātniskos datus.

| 4. | Puses izveido sistēmu, pamatojoties uz reālā laika novērošanas ziņojumiem, lai nodrošinātu mirstības maksimālā apjoma uz delfīnu krājumu gadā efektīvu īstenošanu un ievērošanu. |
| --- | --- |

4.

Puses izveido sistēmu, pamatojoties uz reālā laika novērošanas ziņojumiem, lai nodrošinātu mirstības maksimālā apjoma uz delfīnu krājumu gadā efektīvu īstenošanu un ievērošanu.

| 5. | Sešu mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Puses izveido sistēmu, saskaņā ar kuru katram krājumam nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā nākamajam gadam un turpmākajiem gadiem. Šajā sistēmā paredz šā pielikuma 1. punktā minēto mirstības limitu sadalījumu to Pušu kuģiem, kuri var pretendēt uz delfīnu mirstības limitiem saskaņā ar IV pielikumu. Izveidojot šo sistēmu, Puses ņem vērā precīzākos pieejamos zinātniskos datus par attiecīgo krājumu izplatību un lielumu, kā arī par citiem mainīgajiem, kurus Puses nosaka kādā no turpmākajām sanāksmēm. |
| --- | --- |

5.

Sešu mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Puses izveido sistēmu, saskaņā ar kuru katram krājumam nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā nākamajam gadam un turpmākajiem gadiem. Šajā sistēmā paredz šā pielikuma 1. punktā minēto mirstības limitu sadalījumu to Pušu kuģiem, kuri var pretendēt uz delfīnu mirstības limitiem saskaņā ar IV pielikumu. Izveidojot šo sistēmu, Puses ņem vērā precīzākos pieejamos zinātniskos datus par attiecīgo krājumu izplatību un lielumu, kā arī par citiem mainīgajiem, kurus Puses nosaka kādā no turpmākajām sanāksmēm.

IV PIELIKUMS

BOJĀGĀJUŠO DELFĪNU LIMITI (BDL)

I.   BDL PIEŠĶIRŠANA

| 1. | a) | Visas Puses līdz katra gada 1. oktobrim ar direktora starpniecību iesniedz Pušu sanāksmē to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par visu nākamo gadu, norādot citus kuģus, kuri nākamajā gadā, iespējams, veiks darbību nolīguma darbības zonā. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Visas Puses līdz katra gada 1. oktobrim ar direktora starpniecību iesniedz Pušu sanāksmē to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par visu nākamo gadu, norādot citus kuģus, kuri nākamajā gadā, iespējams, veiks darbību nolīguma darbības zonā.

| b) | Visas Puses līdz katra gada 1. aprīlim ar direktora starpniecību iesniedz citām Pusēm to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par tā paša gada otro ceturksni. |
| --- | --- |

b)

Visas Puses līdz katra gada 1. aprīlim ar direktora starpniecību iesniedz citām Pusēm to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par tā paša gada otro ceturksni.

| 2. | Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. novembrim vai vēlāk, ja ar to panākta vienošanās, Pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL par nākamo gadu. Attiecībā uz BDL otrajam ceturksnim, Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. maijam vai vēlāk, ja ar to panākta vienošanās, Pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL par tā paša gada otro ceturksni. |
| --- | --- |

2.

Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. novembrim vai vēlāk, ja ar to panākta vienošanās, Pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL par nākamo gadu. Attiecībā uz BDL otrajam ceturksnim, Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. maijam vai vēlāk, ja ar to panākta vienošanās, Pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL par tā paša gada otro ceturksni.

| 3. | Šajā nolīgumā kuģi uzskata par kvalificētu:






  a) | ja attiecīgās valsts iestādes ir apliecinājušas, ka tam ir visi delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kas prasīta VIII pielikumā; |
| --- | --- | --- |

3.

Šajā nolīgumā kuģi uzskata par kvalificētu:

a)

ja attiecīgās valsts iestādes ir apliecinājušas, ka tam ir visi delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kas prasīta VIII pielikumā;

| b) | ja tā kapteinis un apkalpes locekļi ir saņēmuši apstiprinātu apmācību par delfīnu atbrīvošanas un glābšanas paņēmieniem, kuri ir pielīdzināmi Pušu sanāksmē noteiktam standartam; |
| --- | --- |

b)

ja tā kapteinis un apkalpes locekļi ir saņēmuši apstiprinātu apmācību par delfīnu atbrīvošanas un glābšanas paņēmieniem, kuri ir pielīdzināmi Pušu sanāksmē noteiktam standartam;

| c) | ja tā kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas); |
| --- | --- |

c)

ja tā kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas);

| d) | ja tam ir kapteinis, kuru, pamatojoties uz viņa vai viņas līdzšinējā snieguma raksturojumu, uzskata par kvalificētu; |
| --- | --- |

d)

ja tam ir kapteinis, kuru, pamatojoties uz viņa vai viņas līdzšinējā snieguma raksturojumu, uzskata par kvalificētu;

| e) | ja kuģi neuzskata par diskvalificētu saskaņā ar šā pielikuma II iedaļu. |
| --- | --- |

e)

ja kuģi neuzskata par diskvalificētu saskaņā ar šā pielikuma II iedaļu.

| 4. | Kuģi neuzskata par kvalificētu saskaņā ar 2. punktu, ja pieprasījuma veikšanas dienā saskaņā ar šā pielikuma 1. punktu kuģis veic darbību tās Puses jurisdikcijā, kuras piemērojamie normatīvie akti aizliedz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem zvejot tunzivis kopā ar delfīniem, kā arī BDL nepiešķir nevienai Pusei, lai nodrošinātu zvejas atļaujas nolīguma darbības zonā kuģiem, kuri peld ar citas tādas valsts karogu, kuras piemērojamie normatīvie akti aizliedz kuģiem tās jurisdikcijā zvejot tunzivis kopā ar delfīniem. |
| --- | --- |

4.

Kuģi neuzskata par kvalificētu saskaņā ar 2. punktu, ja pieprasījuma veikšanas dienā saskaņā ar šā pielikuma 1. punktu kuģis veic darbību tās Puses jurisdikcijā, kuras piemērojamie normatīvie akti aizliedz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem zvejot tunzivis kopā ar delfīniem, kā arī BDL nepiešķir nevienai Pusei, lai nodrošinātu zvejas atļaujas nolīguma darbības zonā kuģiem, kuri peld ar citas tādas valsts karogu, kuras piemērojamie normatīvie akti aizliedz kuģiem tās jurisdikcijā zvejot tunzivis kopā ar delfīniem.

| 5. | Lai aprēķinātu atsevišķu kuģu vidējo BDL (VBDL), izmanto 98 % vai kādu citu nerezervētu daļu, ko Puses var noteikt no vispārējā bojāgājušo delfīnu limita attiecībā uz zvejniecību (pieci tūkstoši vai cita zemāka robeža, ko var noteikt Puses), un sadala to starp Pusēm nākamajam gadam, kā izklāstīts šīs iedaļas 5. punktā. |
| --- | --- |

5.

Lai aprēķinātu atsevišķu kuģu vidējo BDL (VBDL), izmanto 98 % vai kādu citu nerezervētu daļu, ko Puses var noteikt no vispārējā bojāgājušo delfīnu limita attiecībā uz zvejniecību (pieci tūkstoši vai cita zemāka robeža, ko var noteikt Puses), un sadala to starp Pusēm nākamajam gadam, kā izklāstīts šīs iedaļas 5. punktā.

| 6. | VBDL aprēķina, zvejniecībai paredzēto vispārējā BDL nerezervēto daļu, kas noteikta saskaņā ar 4. punktu, dalot ar to kvalificēto kuģu kopskaitu, kuri pieprasa BDL visam gadam. BDL sadalījumu starp Pusēm nosaka, reizinot VBDL ar to kvalificēto kuģu skaitu, kas pieprasa BDL visam gadam un kas veic darbību katras Puses jurisdikcijā. |
| --- | --- |

6.

VBDL aprēķina, zvejniecībai paredzēto vispārējā BDL nerezervēto daļu, kas noteikta saskaņā ar 4. punktu, dalot ar to kvalificēto kuģu kopskaitu, kuri pieprasa BDL visam gadam. BDL sadalījumu starp Pusēm nosaka, reizinot VBDL ar to kvalificēto kuģu skaitu, kas pieprasa BDL visam gadam un kas veic darbību katras Puses jurisdikcijā.

| 7. | Atlikušos divus procentus vai citu daļu, ko Puses var noteikt no zvejniecībai paredzētā vispārējā BDL, saglabā kā atsevišķu rezerves BDL sadalījumu (RBS), ko pārvalda pēc direktora ieskatiem. Jebkura Puse var pieprasīt, lai direktors piešķir BDL no tāda RBS tiem kuģiem, kuri zvejo tās jurisdikcijā un kuri parasti nezvejo tunzivis nolīguma darbības zonā, bet kuri laiku pa laikam ierobežotā veidā piedalās zvejā nolīguma darbības zonā ar noteikumu, ka šādi kuģi, to kapteiņi un apkalpes locekļi atbilst šā nolīguma VIII pielikumā izklāstītajām ekspluatācijas un apmācības prasībām un ka tiek ievērotas šīs iedaļas 2. un 3. punktā izklāstītās prasības. Jebkuru nejaušu delfīnu mirstību, ko izraisa kuģi, kuri veic darbību nolīguma darbības zonā kādas Puses jurisdikcijā, kura nav pieprasījusi BDL tās flotei, arī atrēķina no minētā RBS. |
| --- | --- |

7.

Atlikušos divus procentus vai citu daļu, ko Puses var noteikt no zvejniecībai paredzētā vispārējā BDL, saglabā kā atsevišķu rezerves BDL sadalījumu (RBS), ko pārvalda pēc direktora ieskatiem. Jebkura Puse var pieprasīt, lai direktors piešķir BDL no tāda RBS tiem kuģiem, kuri zvejo tās jurisdikcijā un kuri parasti nezvejo tunzivis nolīguma darbības zonā, bet kuri laiku pa laikam ierobežotā veidā piedalās zvejā nolīguma darbības zonā ar noteikumu, ka šādi kuģi, to kapteiņi un apkalpes locekļi atbilst šā nolīguma VIII pielikumā izklāstītajām ekspluatācijas un apmācības prasībām un ka tiek ievērotas šīs iedaļas 2. un 3. punktā izklāstītās prasības. Jebkuru nejaušu delfīnu mirstību, ko izraisa kuģi, kuri veic darbību nolīguma darbības zonā kādas Puses jurisdikcijā, kura nav pieprasījusi BDL tās flotei, arī atrēķina no minētā RBS.

| 8. | Kuģim nepiešķir BDL, ja vien pēdējā gada laikā, par kuru tam bija piešķirts BDL, kas bija pirms tā gada, par kuru tas pieprasa piešķirt BDL, nav sasniegti vismaz 5 procenti no kuģa kopējā zvejas darbību apjoma kopā ar delfīniem, kā arī vidējā dzelteno tunzivju nozveja tā zvejas darbībās kopā ar delfīniem nesasniedz vismaz trīs metriskās tonnas vienas šādas zvejas darbības laikā. Pretējā gadījumā kuģim nevar piešķirt BDL nākamajam gadam, ja vien kuģis nav izpildījis šīs prasības nepārvaramas varas dēļ, par ko vienošanās panākta saskaņā ar šā nolīguma IV pielikumu. Šo nosacījumu nepiemēro kuģim, kas pieprasa tam piešķirt BDL pirmo reizi. |
| --- | --- |

8.

Kuģim nepiešķir BDL, ja vien pēdējā gada laikā, par kuru tam bija piešķirts BDL, kas bija pirms tā gada, par kuru tas pieprasa piešķirt BDL, nav sasniegti vismaz 5 procenti no kuģa kopējā zvejas darbību apjoma kopā ar delfīniem, kā arī vidējā dzelteno tunzivju nozveja tā zvejas darbībās kopā ar delfīniem nesasniedz vismaz trīs metriskās tonnas vienas šādas zvejas darbības laikā. Pretējā gadījumā kuģim nevar piešķirt BDL nākamajam gadam, ja vien kuģis nav izpildījis šīs prasības nepārvaramas varas dēļ, par ko vienošanās panākta saskaņā ar šā nolīguma IV pielikumu. Šo nosacījumu nepiemēro kuģim, kas pieprasa tam piešķirt BDL pirmo reizi.

| 9. | BDL nepiešķir kuģim, attiecībā uz kuru Puses ir noteikušas, ka tas ir saistīts ar daudziem pārkāpumiem (kā to apstiprina piespiedu pasākumi, kurus Puse piemērojusi kuģim, kuras jurisdikcijā tas veic savu darbību), kas mazina Starptautiskās delfīnu saglabāšanas programmas efektivitāti. |
| --- | --- |

9.

BDL nepiešķir kuģim, attiecībā uz kuru Puses ir noteikušas, ka tas ir saistīts ar daudziem pārkāpumiem (kā to apstiprina piespiedu pasākumi, kurus Puse piemērojusi kuģim, kuras jurisdikcijā tas veic savu darbību), kas mazina Starptautiskās delfīnu saglabāšanas programmas efektivitāti.

| 10. | Atsevisķās Puses ar kvalificētiem kuģiem, kuri zvejo tunzivis kopā ar delfīniem, atbildīgi izmanto BDL, ar noteikumu, ka nevienam kuģim piešķirtais kopējais gada BDL nepārsniedz BDL, ko Starptautiskā pārbaudes komisija noteikusi 1997. gadam un kas ir noteikts 1997. gada 19. un 20. februārī notikušās Starptautiskās pārbaudes komisijas 14. sanāksmes protokolā saskaņā ar La Jolla nolīgumu. Neviena Puse tās kvalificētajiem kuģiem kopā nepiešķir lielāku BDL apjomu, nekā šādai Pusei ir iedalīts saskaņā ar šā pielikuma I un III iedaļu. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja vien tā veikums delfīnu mirstības samazināšanā, ko Starptautiskā pārbaudes komisija novērtē, pamatojoties uz datiem par iepriekšējiem diviem gadiem, nav labāks kā visas starptautiskās flotes vidējais rādītājs. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja iepriekšējā gadā tam ir bijuši šā pielikuma III iedaļas 4. punktā norādītie tiesībpārkāpumi, ievērojot saskaņā ar minēto punktu noteiktos nosacījumus. |
| --- | --- |

10.

Atsevisķās Puses ar kvalificētiem kuģiem, kuri zvejo tunzivis kopā ar delfīniem, atbildīgi izmanto BDL, ar noteikumu, ka nevienam kuģim piešķirtais kopējais gada BDL nepārsniedz BDL, ko Starptautiskā pārbaudes komisija noteikusi 1997. gadam un kas ir noteikts 1997. gada 19. un 20. februārī notikušās Starptautiskās pārbaudes komisijas 14. sanāksmes protokolā saskaņā ar La Jolla nolīgumu. Neviena Puse tās kvalificētajiem kuģiem kopā nepiešķir lielāku BDL apjomu, nekā šādai Pusei ir iedalīts saskaņā ar šā pielikuma I un III iedaļu. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja vien tā veikums delfīnu mirstības samazināšanā, ko Starptautiskā pārbaudes komisija novērtē, pamatojoties uz datiem par iepriekšējiem diviem gadiem, nav labāks kā visas starptautiskās flotes vidējais rādītājs. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja iepriekšējā gadā tam ir bijuši šā pielikuma III iedaļas 4. punktā norādītie tiesībpārkāpumi, ievērojot saskaņā ar minēto punktu noteiktos nosacījumus.

| 11. | Ja kādas Puses flotes izraisīta kopējā delfīnu mirstība sasniedz vai pārsniedz kopējo BDL, kas tai iedalīts saskaņā ar šo pielikumu, visi kuģi, kas veic darbību minētās Puses jurisdikcijā, pārtrauc tunzivju zveju kopā ar delfīniem. |
| --- | --- |

11.

Ja kādas Puses flotes izraisīta kopējā delfīnu mirstība sasniedz vai pārsniedz kopējo BDL, kas tai iedalīts saskaņā ar šo pielikumu, visi kuģi, kas veic darbību minētās Puses jurisdikcijā, pārtrauc tunzivju zveju kopā ar delfīniem.

| 12. | Katra Puse ne vēlāk kā līdz katra gada 1. februārim paziņo direktoram par BDL sākotnējo sadalījumu tās flotei. Neviens kuģis nedrīkst sākt tunzivju zveju kopā ar delfīniem, līdz direktors nav saņēmis šādu paziņojumu. |
| --- | --- |

12.

Katra Puse ne vēlāk kā līdz katra gada 1. februārim paziņo direktoram par BDL sākotnējo sadalījumu tās flotei. Neviens kuģis nedrīkst sākt tunzivju zveju kopā ar delfīniem, līdz direktors nav saņēmis šādu paziņojumu.

II.   BDL IZLIETOJUMS

| 1. | Katrs kuģis, kuram piešķirts BDL visam gadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. aprīlim vai kuram ir piešķirts BDL otrajam pusgadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. oktobrim, vai kuram no RDS ir piešķirts BDL vienam zvejas braucienam un kurš nemedī delfīnus minētā brauciena laikā, ja vien tas nav noticis nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu rezultātā, ko apstiprina Starptautiskā pārbaudes komisija, zaudē savu BDL un nedrīkst medīt delfīnus atlikušo laiku līdz minētā gada beigām. Neskarot VII pielikuma 9. punkta noteikumu attiecībā uz Starptautiskās pārbaudes komisijas lēmumu pieņemšanu, Puses pieprasījumu piešķirt tai atbrīvojumu jebkuram tās kuģim nepārvaramas varas vai ārkārtēju apstākļu dēļ uzskata par Starptautiskās pārbaudes komisijas apstiprinātu, ja vien lielākā daļa Starptautiskās pārbaudes komisijas vadības locekļu neatbalsta kādas citas Puses pienācīgi pamatotu iebildumu attiecībā uz jebkāda šāda atbrīvojuma piešķiršanu. Visi pieprasījumi piešķirt atbrīvojumu jānosūta sekretariātam līdz 1. aprīlim un jebkādi formāla rakstura iebildumi jānosūta sekretariātam līdz 20. aprīlim. Visiem tādiem kuģiem, kuri zaudē to BDL divas reizes pēc kārtas, nav tiesības saņemt BDL nākamajam gadam. |
| --- | --- |

1.

Katrs kuģis, kuram piešķirts BDL visam gadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. aprīlim vai kuram ir piešķirts BDL otrajam pusgadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. oktobrim, vai kuram no RDS ir piešķirts BDL vienam zvejas braucienam un kurš nemedī delfīnus minētā brauciena laikā, ja vien tas nav noticis nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu rezultātā, ko apstiprina Starptautiskā pārbaudes komisija, zaudē savu BDL un nedrīkst medīt delfīnus atlikušo laiku līdz minētā gada beigām. Neskarot VII pielikuma 9. punkta noteikumu attiecībā uz Starptautiskās pārbaudes komisijas lēmumu pieņemšanu, Puses pieprasījumu piešķirt tai atbrīvojumu jebkuram tās kuģim nepārvaramas varas vai ārkārtēju apstākļu dēļ uzskata par Starptautiskās pārbaudes komisijas apstiprinātu, ja vien lielākā daļa Starptautiskās pārbaudes komisijas vadības locekļu neatbalsta kādas citas Puses pienācīgi pamatotu iebildumu attiecībā uz jebkāda šāda atbrīvojuma piešķiršanu. Visi pieprasījumi piešķirt atbrīvojumu jānosūta sekretariātam līdz 1. aprīlim un jebkādi formāla rakstura iebildumi jānosūta sekretariātam līdz 20. aprīlim. Visiem tādiem kuģiem, kuri zaudē to BDL divas reizes pēc kārtas, nav tiesības saņemt BDL nākamajam gadam.

| 2. | Sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Starptautiskā pārbaudes komisija sadarbībā ar IATTC zinātnisko personālu izstrādā un iesaka izmantot sistēmu, saskaņā ar kuru novērtē BDL izlietojumu, lai atturētu no nepamatotām prasībām piešķirt BDL. Šādu ieteicamu sistēmu dara zināmu apsvēršanai Pušu sanāksmē. |
| --- | --- |

2.

Sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Starptautiskā pārbaudes komisija sadarbībā ar IATTC zinātnisko personālu izstrādā un iesaka izmantot sistēmu, saskaņā ar kuru novērtē BDL izlietojumu, lai atturētu no nepamatotām prasībām piešķirt BDL. Šādu ieteicamu sistēmu dara zināmu apsvēršanai Pušu sanāksmē.

III.   ZAUDĒTU VAI NEIZLIETOTU BDL IZMANTOŠANA

| 1. | Pēc katra gada 1. aprīļa visus BDL, kurus direktors atzīst par tādiem, ko neizlieto saskaņā ar II iedaļu, vai kuri ir citādi zaudēti, pārdala Pusēm saskaņā ar šo iedaļu. |
| --- | --- |

1.

Pēc katra gada 1. aprīļa visus BDL, kurus direktors atzīst par tādiem, ko neizlieto saskaņā ar II iedaļu, vai kuri ir citādi zaudēti, pārdala Pusēm saskaņā ar šo iedaļu.

| 2. | Ne vēlāk kā līdz katra gada 1. maijam BDL visam gadam, kas piešķirti tiem kuģiem, kuri nav tos izlietojuši saskaņā ar II iedaļu vai kuri tos ir citādi zaudējuši, direktors atkārtoti sadala starp Pusēm atbilstīgi formulai, kas izveidota saskaņā ar I iedaļas 5. punktu, bet vispirms koriģējot šādu formulu, kā izklāstīts turpmāk a), b) un c) apakšpunktā. Atsevišķas Puses šādus papildu BDL var pārdalīt starp kvalificētiem kuģiem, kas atrodas šādas Puses jurisdikcijā, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kuri izklāstīti šīs iedaļas 3., 4., 5., 6. un 7. punktā.






  a) | Veicot pārdali, neņem vērā visus kuģus, kuri ir zaudējuši BDL vai BDL ir citādi tiem konfiscēti saskaņā ar šo punktu, un visus kuģus, kuri pieprasa BDL otrajam pusgadam pēc I iedaļas 1. punktā paredzētā termiņa. |
| --- | --- | --- |

2.

Ne vēlāk kā līdz katra gada 1. maijam BDL visam gadam, kas piešķirti tiem kuģiem, kuri nav tos izlietojuši saskaņā ar II iedaļu vai kuri tos ir citādi zaudējuši, direktors atkārtoti sadala starp Pusēm atbilstīgi formulai, kas izveidota saskaņā ar I iedaļas 5. punktu, bet vispirms koriģējot šādu formulu, kā izklāstīts turpmāk a), b) un c) apakšpunktā. Atsevišķas Puses šādus papildu BDL var pārdalīt starp kvalificētiem kuģiem, kas atrodas šādas Puses jurisdikcijā, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kuri izklāstīti šīs iedaļas 3., 4., 5., 6. un 7. punktā.

a)

Veicot pārdali, neņem vērā visus kuģus, kuri ir zaudējuši BDL vai BDL ir citādi tiem konfiscēti saskaņā ar šo punktu, un visus kuģus, kuri pieprasa BDL otrajam pusgadam pēc I iedaļas 1. punktā paredzētā termiņa.

| b) | Pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, veic korekciju, atskaitot no šāda apjoma novēroto bojāgājušo delfīnu skaitu, kuru mirstību ir izraisījuši tie kuģi, kuri ir zaudējuši to BDL saskaņā ar II iedaļas 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

Pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, veic korekciju, atskaitot no šāda apjoma novēroto bojāgājušo delfīnu skaitu, kuru mirstību ir izraisījuši tie kuģi, kuri ir zaudējuši to BDL saskaņā ar II iedaļas 1. punktu.

| c) | pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, direktors atskaita vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā I iedaļas 5. punktu piešķiršanai katram kuģim, kurš pieprasa BDL otrajam pusgadam pirms termiņa, kas noteikts saskaņā ar I iedaļas 1. punktu. Šādus BDL otrajam pusgadam direktors piešķir Pusēm proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgo Pušu jurisdikciju pār kuģiem, uz kuriem attiecas šis apakšpunkts. BDL otrajam pusgadam, ko šādiem kuģiem piešķīrušas Puses, kuru jurisdikcijā tie veic darbību, nepārsniedz vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā ar I iedaļas 5. punktu. Šādi kuģi nedrīkst sākt delfīnu medības līdz minētā gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

c)

pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, direktors atskaita vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā I iedaļas 5. punktu piešķiršanai katram kuģim, kurš pieprasa BDL otrajam pusgadam pirms termiņa, kas noteikts saskaņā ar I iedaļas 1. punktu. Šādus BDL otrajam pusgadam direktors piešķir Pusēm proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgo Pušu jurisdikciju pār kuģiem, uz kuriem attiecas šis apakšpunkts. BDL otrajam pusgadam, ko šādiem kuģiem piešķīrušas Puses, kuru jurisdikcijā tie veic darbību, nepārsniedz vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā ar I iedaļas 5. punktu. Šādi kuģi nedrīkst sākt delfīnu medības līdz minētā gada 1. jūlijam.

| 3. | Jebkura Puse var koriģēt BDL, kas piešķirti tās kvalificētajiem kuģiem, kuri atbilst šā pielikuma I iedaļas 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai nu palielināšanas, vai arī samazināšanas nolūkā, ar noteikumu, ka nevienam kuģim nepiešķir tādu koriģētu BDL, kas par 50 % pārsniedz tā sākotnējo BDL, ja vien tā veiksmīgas delfīnu mirstības samazināšanas rezultāti, ko novērtē Starptautiskā pārbaudes komisija, nav 60 % no starptautiskās flotes rezultātiem kopumā, ko nosaka Starptautiskā pārbaudes komisija, pamatojoties uz ziņām par iepriekšējiem gadiem. Puse, kas veic šādu korekciju, par to paziņo direktoram ne vēlāk kā 20. maijā, un neviena šāda korekcija nav spēkā, līdz par to nav paziņots direktoram. |
| --- | --- |

3.

Jebkura Puse var koriģēt BDL, kas piešķirti tās kvalificētajiem kuģiem, kuri atbilst šā pielikuma I iedaļas 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai nu palielināšanas, vai arī samazināšanas nolūkā, ar noteikumu, ka nevienam kuģim nepiešķir tādu koriģētu BDL, kas par 50 % pārsniedz tā sākotnējo BDL, ja vien tā veiksmīgas delfīnu mirstības samazināšanas rezultāti, ko novērtē Starptautiskā pārbaudes komisija, nav 60 % no starptautiskās flotes rezultātiem kopumā, ko nosaka Starptautiskā pārbaudes komisija, pamatojoties uz ziņām par iepriekšējiem gadiem. Puse, kas veic šādu korekciju, par to paziņo direktoram ne vēlāk kā 20. maijā, un neviena šāda korekcija nav spēkā, līdz par to nav paziņots direktoram.

| 4. | Puses nevienam kuģim nedrīkst koriģēt tā sākotnējo BDL palielināšanas nolūkā, ja Starptautiskā pārbaudes komisija ir konstatējusi un ja Puse, kuras jurisdikcijā ir konkrētais kuģis, apstiprina, ka minētā gada vai iepriekšējā gada laikā:






  a) | kuģis ir zvejojis bez novērotāja; |
| --- | --- | --- |

4.

Puses nevienam kuģim nedrīkst koriģēt tā sākotnējo BDL palielināšanas nolūkā, ja Starptautiskā pārbaudes komisija ir konstatējusi un ja Puse, kuras jurisdikcijā ir konkrētais kuģis, apstiprina, ka minētā gada vai iepriekšējā gada laikā:

a)

kuģis ir zvejojis bez novērotāja;

| b) | kuģis ir medījis delfīnus bez BDL; |
| --- | --- |

b)

kuģis ir medījis delfīnus bez BDL;

| c) | kuģis ir medījis delfīnus pēc tam, kad ir izlietots tā BDL; |
| --- | --- |

c)

kuģis ir medījis delfīnus pēc tam, kad ir izlietots tā BDL;

| d) | kuģis apzināti ir medījis aizliegtu delfīnu krājumu; |
| --- | --- |

d)

kuģis apzināti ir medījis aizliegtu delfīnu krājumu;

| e) | kapteinis, apkalpes locekļi vai kuģa īpašnieks ir veicis kādu no šā nolīguma II pielikuma 6. punkta f) apakšpunktā aprakstītajām darbībām; |
| --- | --- |

e)

kapteinis, apkalpes locekļi vai kuģa īpašnieks ir veicis kādu no šā nolīguma II pielikuma 6. punkta f) apakšpunktā aprakstītajām darbībām;

| f) | kuģis ir veicis nelegālu tīkla noenkurošanu naktī; |
| --- | --- |

f)

kuģis ir veicis nelegālu tīkla noenkurošanu naktī;

| g) | kuģis ir izmantojis sprāgstvielas kādā zvejas darbību posmā, kuras saistītas ar delfīniem. |
| --- | --- |

g)

kuģis ir izmantojis sprāgstvielas kādā zvejas darbību posmā, kuras saistītas ar delfīniem.

Attiecībā uz a), b), c), d), f) un g) apakšpunktā minētajiem tiesībpārkāpumiem uzskatīs, ka Puse ir devusi piekrišanu, ja tā neiebilst Starptautiskajai pārbaudes komisijai sešu mēnešu laikā no dienas, kad Starptautiskā pārbaudes komisija ir cēlusi iebildumus par iespējamu pārkāpumu. Attiecībā uz e) apakšpunktā aprakstīto tiesībpārkāpumu uzskatīs, ka Puse ir devusi piekrišanu, ja tā neiebilst Starptautiskajai pārbaudes komisijai 12 mēnešu laikā pēc šādu iebildumu celšanas.

Puses paziņojumu, ka iespējamais tiesībpārkāpums tiek izmeklēts, uzskata par iebildumu attiecībā uz šo punktu, ja sekretariāts saņēmis paziņojumu pirms attiecīgo 6 vai 12 mēnešu termiņa beigām.

Šādos gadījumos uzskata, ka Puse ir atzinusi tās likumpārkāpumu, ja minētā Puse nepabeidz pārkāpuma izmeklēšanu un neziņo Starptautiskajai pārbaudes komisijai gala rezultātu divu gadu laikā no dienas, kad konstatēts iespējamais Puses pārkāpums, izņemot nākamajā punktā paredzētos gadījumos.

Ja attiecīgajai Pusei nav iespējams pabeigt izmeklēšanu šajā divu gadu laikā, šī Puse iesniedz Starptautiskajai pārbaudes komisijai atjauninātu izmeklēšanas gaitas aprakstu un tās paredzamo pabeigšanas datumu. Puse iesniedz šādu ziņojumu katrā turpmākajā Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmē, līdz lietas izskatīšana ir pabeigta. Ja ziņojums netiek iesniegts, uzskata, ka minētā Puse ir atzinusi iespējamo pārkāpumu. Sekretariāts informē attiecīgo Pusi par lietām, kurām tuvojas izpildes termiņš un attiecībā uz kurām ir jāprecizē informācija.

| 5. | Puse nav tiesīga piešķirt papildu BDL nevienam kuģim, ja vien uz tā klāja visu gadu neatrodas visi nepieciešamie delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kā arī šādu papildu piešķīrumu nevar nodrošināt kuģim, kas līdz 1. aprīlim pārsniedzis tā sākotnējo BDL, ja vien nepastāv nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļi, par kuriem panākta vienošanās Pušu sanāksmē pēc konsultācijām ar Starptautisko pārbaudes komisiju. |
| --- | --- |

5.

Puse nav tiesīga piešķirt papildu BDL nevienam kuģim, ja vien uz tā klāja visu gadu neatrodas visi nepieciešamie delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kā arī šādu papildu piešķīrumu nevar nodrošināt kuģim, kas līdz 1. aprīlim pārsniedzis tā sākotnējo BDL, ja vien nepastāv nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļi, par kuriem panākta vienošanās Pušu sanāksmē pēc konsultācijām ar Starptautisko pārbaudes komisiju.

| 6. | Jebkuram kuģim, kas attiecīgajā gadā pārsniedz tā BDL, kurš var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, šādu papildapjomu, kam pieskaita vēl 50 % no minētā apjoma, ja vien Starptautiskā pārbaudes komisija neiesaka citādi, nākamajos gados Starptautiskās pārbaudes komisijas norādītajā veidā atskaita no BDL, ko minētajam kuģim piešķīrusi Puse, kuras jurisdikcijā kuģis veic darbību. |
| --- | --- |

6.

Jebkuram kuģim, kas attiecīgajā gadā pārsniedz tā BDL, kurš var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, šādu papildapjomu, kam pieskaita vēl 50 % no minētā apjoma, ja vien Starptautiskā pārbaudes komisija neiesaka citādi, nākamajos gados Starptautiskās pārbaudes komisijas norādītajā veidā atskaita no BDL, ko minētajam kuģim piešķīrusi Puse, kuras jurisdikcijā kuģis veic darbību.

| 7. | Ja kādā brīdī kuģis sasniedz vai pārsniedz tā BDL, kas var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, minētais kuģis tūlīt pārtrauc visu tunzivju zveju kopā ar delfīniem. |
| --- | --- |

7.

Ja kādā brīdī kuģis sasniedz vai pārsniedz tā BDL, kas var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, minētais kuģis tūlīt pārtrauc visu tunzivju zveju kopā ar delfīniem.

IV.   ĪSTENOŠANA

| 1. | Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo pielikumu izveidotās BDL sistēmas īstenošanā netiek pārsniegts mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu gadā, kas norādīts III pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo pielikumu izveidotās BDL sistēmas īstenošanā netiek pārsniegts mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu gadā, kas norādīts III pielikumā.

| 2. | Gadījumos, kas saistīti ar neparastiem vai ārkārtas apstākļiem, kuri nav paredzēti šajā pielikumā, Puses pēc Starptautiskās pārbaudes komisijas ieteikuma var veikt vajadzīgos pasākumus, kas ir saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, lai īstenotu BDL sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Gadījumos, kas saistīti ar neparastiem vai ārkārtas apstākļiem, kuri nav paredzēti šajā pielikumā, Puses pēc Starptautiskās pārbaudes komisijas ieteikuma var veikt vajadzīgos pasākumus, kas ir saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, lai īstenotu BDL sistēmu.

| 3. | Ja kādā attiecīgajā gadā mirstība palielinās virs apjomiem, kurus Starptautiskā pārbaudes komisija uzskata par nozīmīgiem, Starptautiskā pārbaudes komisija iesaka Pusēm sapulcēties sanāksmē, lai izskatītu un identificētu mirstības cēloņus un lai izstrādātu alternatīvas, kā vērsties pret šādiem cēloņiem. |
| --- | --- |

3.

Ja kādā attiecīgajā gadā mirstība palielinās virs apjomiem, kurus Starptautiskā pārbaudes komisija uzskata par nozīmīgiem, Starptautiskā pārbaudes komisija iesaka Pusēm sapulcēties sanāksmē, lai izskatītu un identificētu mirstības cēloņus un lai izstrādātu alternatīvas, kā vērsties pret šādiem cēloņiem.

V PIELIKUMS

ZINĀTNISKĀ PADOMDEVĒJA PADOME

| 1. | Puses uztur tehnisko speciālistu Zinātnisko padomdevēju padomi, kas izveidot saskaņā ar La Jolla nolīgumu, lai palīdzētu direktoram šādos ar zinātnisko izpēti saistītos jautājumos:






  a) | pārveidot esošās riņķvada tehnoloģijas, lai samazinātu iespēju izraisīt delfīnu mirstību; |
| --- | --- | --- |

1.

Puses uztur tehnisko speciālistu Zinātnisko padomdevēju padomi, kas izveidot saskaņā ar La Jolla nolīgumu, lai palīdzētu direktoram šādos ar zinātnisko izpēti saistītos jautājumos:

a)

pārveidot esošās riņķvada tehnoloģijas, lai samazinātu iespēju izraisīt delfīnu mirstību;

| b) | meklēt alternatīvus lielo dzeltenspuru tunzivju zvejas veidus. |
| --- | --- |

b)

meklēt alternatīvus lielo dzeltenspuru tunzivju zvejas veidus.

| 2. | Padomes funkcijas un pienākumi ir šādi:






  a) | sapulcēties vismaz vienu reizi katru gadu; |
| --- | --- | --- |

2.

Padomes funkcijas un pienākumi ir šādi:

a)

sapulcēties vismaz vienu reizi katru gadu;

| b) | pārskatīt IATTC plānus, priekšlikumus un pētniecības programmas, lai censtos sasniegt 1. punktā izklāstītos mērķus; |
| --- | --- |

b)

pārskatīt IATTC plānus, priekšlikumus un pētniecības programmas, lai censtos sasniegt 1. punktā izklāstītos mērķus;

| c) | sniegt padomu direktoram par izpētes izstrādāšanu, sekmēšanu un pārvaldību, lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus; |
| --- | --- |

c)

sniegt padomu direktoram par izpētes izstrādāšanu, sekmēšanu un pārvaldību, lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus;

| d) | palīdzēt direktoram sameklēt finansējuma avotus, lai varētu veikt šādu zinātnisko izpēti. |
| --- | --- |

d)

palīdzēt direktoram sameklēt finansējuma avotus, lai varētu veikt šādu zinātnisko izpēti.

| 3. | Padomē ir ne vairāk kā 10 locekļi, no kuriem ne vairāk kā divi ir no vienas un tās pašas valsts, un tos izraugās no starptautiskās zinātnieku kopienas, zvejas rīku ekspertu, zvejniecības nozares un vides aizsardzības speciālistu vidus. Direktors izraudzīsies padomes locekļus, pamatojoties uz to tehnisko pieredzi, un katram no tiem būs jāsaņem Pušu apstiprinājums. |
| --- | --- |

3.

Padomē ir ne vairāk kā 10 locekļi, no kuriem ne vairāk kā divi ir no vienas un tās pašas valsts, un tos izraugās no starptautiskās zinātnieku kopienas, zvejas rīku ekspertu, zvejniecības nozares un vides aizsardzības speciālistu vidus. Direktors izraudzīsies padomes locekļus, pamatojoties uz to tehnisko pieredzi, un katram no tiem būs jāsaņem Pušu apstiprinājums.

VI PIELIKUMS

VALSTS ZINĀTNISKĀS PADOMDEVĒJAS KOMITEJAS

| 1. | Valsts zinātnisko padomdevēju komiteju (turpmāk “NATSAC”) funkcijas, kas noteiktas saskaņā ar šā nolīguma XI pantu, cita starpā, ir šādas:






  — | saņemt un izskatīt attiecīgos datus, tostarp datus, kurus valsts iestādēm iesniedz direktors; |
| --- | --- | --- |

1.

Valsts zinātnisko padomdevēju komiteju (turpmāk “NATSAC”) funkcijas, kas noteiktas saskaņā ar šā nolīguma XI pantu, cita starpā, ir šādas:

—

saņemt un izskatīt attiecīgos datus, tostarp datus, kurus valsts iestādēm iesniedz direktors;

| — | konsultēt to valdības un ieteikt tām pasākumus un rīcību, kas būtu jāveic, lai saglabātu un apsaimniekotu dzīvo jūras resursu krājumus nolīguma darbības zonā; |
| --- | --- |

—

konsultēt to valdības un ieteikt tām pasākumus un rīcību, kas būtu jāveic, lai saglabātu un apsaimniekotu dzīvo jūras resursu krājumus nolīguma darbības zonā;

| — | sniegt ieteikumus to valdībām attiecībā uz vajadzību pēc zinātniskās izpētes, ietverot zinātnisko izpēti par ekosistēmām, par klimatisko, vides un sociālekonomisko faktoru ietekmi, par zvejas ietekmi, kā arī par šajā nolīgumā aplūkotajiem pasākumiem, zvejas paņēmieniem un metodēm un zvejas rīku tehnoloģiju zinātnisko izpēti, tostarp selektīvu, videi drošu un rentablu zvejas rīku un paņēmienu izstrādi un izmantošanu, un par šādas izpētes koordinēšanu un veicināšanu; |
| --- | --- |

—

sniegt ieteikumus to valdībām attiecībā uz vajadzību pēc zinātniskās izpētes, ietverot zinātnisko izpēti par ekosistēmām, par klimatisko, vides un sociālekonomisko faktoru ietekmi, par zvejas ietekmi, kā arī par šajā nolīgumā aplūkotajiem pasākumiem, zvejas paņēmieniem un metodēm un zvejas rīku tehnoloģiju zinātnisko izpēti, tostarp selektīvu, videi drošu un rentablu zvejas rīku un paņēmienu izstrādi un izmantošanu, un par šādas izpētes koordinēšanu un veicināšanu;

| — | veikt zinātniskās analīzes un novērtējumus līdz 1998. gadam vai cik ātri vien iespējams, ņemot vērā tuvošanos 2001. gada mērķim, panākt maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā 0,1 % no Nmin, un sniegt attiecīgus ieteikumus to valdībām par šīm analīzēm un novērtējumiem, kā arī papildu novērtējumus 2001. gadā atbilstīgi šā nolīguma prasībām; |
| --- | --- |

—

veikt zinātniskās analīzes un novērtējumus līdz 1998. gadam vai cik ātri vien iespējams, ņemot vērā tuvošanos 2001. gada mērķim, panākt maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā 0,1 % no Nmin, un sniegt attiecīgus ieteikumus to valdībām par šīm analīzēm un novērtējumiem, kā arī papildu novērtējumus 2001. gadā atbilstīgi šā nolīguma prasībām;

| — | nodrošināt regulāru un savlaicīgu visaptverošu datu apmaiņu starp Pusēm un NATSAC par tunzivju un saistīto sugu nozveju un piezveju, tostarp delfīnu mirstības datus, ar nolūku izstrādāt saglabāšanas un pārvaldības ieteikumus to valdībām, kā arī ieteikumus attiecībā uz izpildi un zinātnisko izpēti, vienlaikus nepārkāpjot neizpaužamo komercdatu konfidencialitāti; |
| --- | --- |

—

nodrošināt regulāru un savlaicīgu visaptverošu datu apmaiņu starp Pusēm un NATSAC par tunzivju un saistīto sugu nozveju un piezveju, tostarp delfīnu mirstības datus, ar nolūku izstrādāt saglabāšanas un pārvaldības ieteikumus to valdībām, kā arī ieteikumus attiecībā uz izpildi un zinātnisko izpēti, vienlaikus nepārkāpjot neizpaužamo komercdatu konfidencialitāti;

| — | vajadzības gadījumā apspriesties ar citiem ekspertiem, lai savāktu cik vien iespējams daudz informācijas, kas varētu noderēt šā nolīguma mērķu sasniegšanai; un |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā apspriesties ar citiem ekspertiem, lai savāktu cik vien iespējams daudz informācijas, kas varētu noderēt šā nolīguma mērķu sasniegšanai; un

| — | veikt tādas citas funkcijas, kuras to attiecīgās valdības tām var uzticēt. |
| --- | --- |

—

veikt tādas citas funkcijas, kuras to attiecīgās valdības tām var uzticēt.

| 2. | NATSAC ziņojumus, tostarp to sadarbības sanāksmju ziņojumus, dara pieejamus Pusēm un sabiedrībai tādā veidā, kas ir saskaņā ar visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām. |
| --- | --- |

2.

NATSAC ziņojumus, tostarp to sadarbības sanāksmju ziņojumus, dara pieejamus Pusēm un sabiedrībai tādā veidā, kas ir saskaņā ar visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām.

| 3. | Direktors var sasaukt sanāksmes papildus tām sanāksmēm, kas paredzētas saskaņā ar XI panta 3. punktu, lai sekmētu pārrunas starp NATSAC. |
| --- | --- |

3.

Direktors var sasaukt sanāksmes papildus tām sanāksmēm, kas paredzētas saskaņā ar XI panta 3. punktu, lai sekmētu pārrunas starp NATSAC.

| 4. | NATSAC sanāksmju funkcijas ir:






  — | apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- | --- |

4.

NATSAC sanāksmju funkcijas ir:

—

apmainīties ar informāciju;

| — | pārskatīt IATTC zinātniskās izpētes darbu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; un |
| --- | --- |

—

pārskatīt IATTC zinātniskās izpētes darbu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; un

| — | sniegt ieteikumus direktoram par turpmāko zinātniskās izpētes programmu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

—

sniegt ieteikumus direktoram par turpmāko zinātniskās izpētes programmu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus.

| 5. | Katra Puse pati izraugās NATSAC komitejas locekļus, kuri piedalās sanāksmē. |
| --- | --- |

5.

Katra Puse pati izraugās NATSAC komitejas locekļus, kuri piedalās sanāksmē.

VII PIELIKUMS

STARPTAUTISKĀ PĀRBAUDES KOMISIJA

| 1. | Saskaņā ar šā nolīguma XII pantu Starptautiskajai pārbaudes komisijai (SPK) ir šādas turpmāk minētās funkcijas:






  a) | katru gadu veidot to kuģu sarakstu, kuri var pretendēt uz BDL, par ko vienošanās panākta IV pielikumā; |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar šā nolīguma XII pantu Starptautiskajai pārbaudes komisijai (SPK) ir šādas turpmāk minētās funkcijas:

a)

katru gadu veidot to kuģu sarakstu, kuri var pretendēt uz BDL, par ko vienošanās panākta IV pielikumā;

| b) | analizēt ziņojumus, kas iesniegti SPK attiecībā uz visiem tunzivju zvejas braucieniem, ko veic kuģi, uz kuriem attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

b)

analizēt ziņojumus, kas iesniegti SPK attiecībā uz visiem tunzivju zvejas braucieniem, ko veic kuģi, uz kuriem attiecas šis nolīgums;

| c) | identificēt iespējamos tiesībpārkāpumus, pamatojoties uz iespējamo tiesībpārkāpumu sarakstu, ko apstiprina Pušu sanāksmē; |
| --- | --- |

c)

identificēt iespējamos tiesībpārkāpumus, pamatojoties uz iespējamo tiesībpārkāpumu sarakstu, ko apstiprina Pušu sanāksmē;

| d) | ar direktora starpniecību informēt katru Pusi par iespējamiem tiesībpārkāpumiem, ko pieļāvuši kuģi, kas peld ar tās karogu vai kuri veic darbību tās jurisdikcijā, un saņemt no minētās Puses informāciju par veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

ar direktora starpniecību informēt katru Pusi par iespējamiem tiesībpārkāpumiem, ko pieļāvuši kuģi, kas peld ar tās karogu vai kuri veic darbību tās jurisdikcijā, un saņemt no minētās Puses informāciju par veiktajiem pasākumiem;

| e) | sniegt atjauninātu ziņojumu attiecībā uz Pušu veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstīgu apmācību zvejas kuģu kapteiņiem, un nodrošināt to zvejas kuģu kapteiņu sarakstu, kuri ievēro noteiktās snieguma prasības, ko nosaka, pamatojoties uz katras Puses sniegto informāciju; |
| --- | --- |

e)

sniegt atjauninātu ziņojumu attiecībā uz Pušu veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstīgu apmācību zvejas kuģu kapteiņiem, un nodrošināt to zvejas kuģu kapteiņu sarakstu, kuri ievēro noteiktās snieguma prasības, ko nosaka, pamatojoties uz katras Puses sniegto informāciju;

| f) | Pušu sanāksmē iesaka attiecīgos pasākumus, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, jo īpaši saistībā ar rīku, tehnikas un zvejas paņēmienu izmantošanu, ņemot vērā uzlabotus tehniskos paņēmienus, kā arī attiecīgu stimulu noteikšanu kapteiņiem un apkalpes locekļiem, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

f)

Pušu sanāksmē iesaka attiecīgos pasākumus, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, jo īpaši saistībā ar rīku, tehnikas un zvejas paņēmienu izmantošanu, ņemot vērā uzlabotus tehniskos paņēmienus, kā arī attiecīgu stimulu noteikšanu kapteiņiem un apkalpes locekļiem, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus;

| g) | sagatavot un iesniegt Pušu sanāksmē gada pārskatu par tiem flotes darbības aspektiem, kuri saistīti ar šā nolīguma īstenošanu, tostarp kopsavilkumu par identificētiem iespējamiem tiesībpārkāpumiem un Pušu veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

g)

sagatavot un iesniegt Pušu sanāksmē gada pārskatu par tiem flotes darbības aspektiem, kuri saistīti ar šā nolīguma īstenošanu, tostarp kopsavilkumu par identificētiem iespējamiem tiesībpārkāpumiem un Pušu veiktajiem pasākumiem;

| h) | ieteikt Pusēm veidus, kā pakāpeniski samazināt delfīnu mirstību, kas saistīta ar zveju nolīguma darbības zonā; |
| --- | --- |

h)

ieteikt Pusēm veidus, kā pakāpeniski samazināt delfīnu mirstību, kas saistīta ar zveju nolīguma darbības zonā;

| i) | veikt citas funkcijas, kuras tai uztic Pušu sanāksme. |
| --- | --- |

i)

veikt citas funkcijas, kuras tai uztic Pušu sanāksme.

| 2. | SPK darbojas Pušu pārstāvji (“valstiskie locekļi”), trīs pārstāvji no nevalstiskām vides organizācijām, kurām ir atzīta pieredze ar šo nolīgumu saistītajos jautājumos un kuru biroji atrodas Puses teritorijā, kā arī trīs pārstāvji no zvejniecības nozares, kuri darbojas kādas šā nolīguma Puses jurisdikcijā nolīguma darbības zonā (nevaldības locekļi). |
| --- | --- |

2.

SPK darbojas Pušu pārstāvji (“valstiskie locekļi”), trīs pārstāvji no nevalstiskām vides organizācijām, kurām ir atzīta pieredze ar šo nolīgumu saistītajos jautājumos un kuru biroji atrodas Puses teritorijā, kā arī trīs pārstāvji no zvejniecības nozares, kuri darbojas kādas šā nolīguma Puses jurisdikcijā nolīguma darbības zonā (nevaldības locekļi).

| 3. | Nevalstisko locekļu pilnvaru laiks ir divi gadi, sākot no SPK pirmās sanāksmes tūlīt pēc to ievēlēšanas. |
| --- | --- |

3.

Nevalstisko locekļu pilnvaru laiks ir divi gadi, sākot no SPK pirmās sanāksmes tūlīt pēc to ievēlēšanas.

| 4. | Nevalstiskos locekļus ievēl saskaņā ar šādu procedūru:






  a) | līdz nevalstiskā locekļa termiņa beigām attiecīgās nevalstiskās organizācijas var iepazīstināt direktoru ar kandidatūrām 60 dienas pirms termiņa beigām. Katrai kandidatūrai ir pievienots dzīves apraksts (curriculum vitae). Esošos nevaldības locekļus var izvirzīt termiņa pagarinājumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Nevalstiskos locekļus ievēl saskaņā ar šādu procedūru:

a)

līdz nevalstiskā locekļa termiņa beigām attiecīgās nevalstiskās organizācijas var iepazīstināt direktoru ar kandidatūrām 60 dienas pirms termiņa beigām. Katrai kandidatūrai ir pievienots dzīves apraksts (curriculum vitae). Esošos nevaldības locekļus var izvirzīt termiņa pagarinājumiem;

| b) | kad priekšlikumi par kandidatūrām ir saņemti, direktors 10 dienu laikā tos rakstveidā pārsūta Pusēm. Pusēm būtu jānosūta to balsojumi direktoram 20 dienu laikā pēc tam, kad direktors ir pārsūtījis priekšlikumus. Šajās vēlēšanās no katra nevalstiskā sektora ievēl tos trīs kandidātus, kuri saņem vislielāko balsu skaitu, kandidāts, kurš saņem ceturto vislielāko balsu skaitu tiek iecelts par locekļa aizstājēju. Ja ir vienāds balsu skaits, direktors lūdz Puses balsot no jauna, lai izraudzītos locekli un tā aizstājēju; |
| --- | --- |

b)

kad priekšlikumi par kandidatūrām ir saņemti, direktors 10 dienu laikā tos rakstveidā pārsūta Pusēm. Pusēm būtu jānosūta to balsojumi direktoram 20 dienu laikā pēc tam, kad direktors ir pārsūtījis priekšlikumus. Šajās vēlēšanās no katra nevalstiskā sektora ievēl tos trīs kandidātus, kuri saņem vislielāko balsu skaitu, kandidāts, kurš saņem ceturto vislielāko balsu skaitu tiek iecelts par locekļa aizstājēju. Ja ir vienāds balsu skaits, direktors lūdz Puses balsot no jauna, lai izraudzītos locekli un tā aizstājēju;

| c) | ja nevalstiskā locekļa amata vieta ir atbrīvojusies galīgi, atbrīvojusies tā nāves dēļ, atkāpšanās no amata dēļ, vai tādēļ, ka tas nav piedalījies trīs secīgās SPK sanāksmēs, tā aizstājējs ieņem šo vietu uz minētā amata atlikušo pilnvaru laiku. Kandidātu, kurš saņem piekto lielāko balsu skaitu a) un b) apakšpunktā minētajās vēlēšanās, ieceļ par locekļa aizstājēju. Ja rodas papildu vakances, direktors informē attiecīgās nevalstiskās organizācijas, ka jaunus kandidātus var pieteikt vēlēšanām saskaņā ar tiem nosacījumiem, kas aprakstīti a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

ja nevalstiskā locekļa amata vieta ir atbrīvojusies galīgi, atbrīvojusies tā nāves dēļ, atkāpšanās no amata dēļ, vai tādēļ, ka tas nav piedalījies trīs secīgās SPK sanāksmēs, tā aizstājējs ieņem šo vietu uz minētā amata atlikušo pilnvaru laiku. Kandidātu, kurš saņem piekto lielāko balsu skaitu a) un b) apakšpunktā minētajās vēlēšanās, ieceļ par locekļa aizstājēju. Ja rodas papildu vakances, direktors informē attiecīgās nevalstiskās organizācijas, ka jaunus kandidātus var pieteikt vēlēšanām saskaņā ar tiem nosacījumiem, kas aprakstīti a) un b) apakšpunktā;

| d) | katrs locekļa aizstājējs var apmeklēt SPK sanāksmi, bet tam nevar dot vārdu, ja tajā piedalās tā attiecīgā sektora locekļi. |
| --- | --- |

d)

katrs locekļa aizstājējs var apmeklēt SPK sanāksmi, bet tam nevar dot vārdu, ja tajā piedalās tā attiecīgā sektora locekļi.

| 5. | SPK sapulcējas vismaz trīs sanāksmēs gadā, no kurām vienu vajadzētu rīkot reizē ar Pušu kārtējo sanāksmi. |
| --- | --- |

5.

SPK sapulcējas vismaz trīs sanāksmēs gadā, no kurām vienu vajadzētu rīkot reizē ar Pušu kārtējo sanāksmi.

| 6. | SPK var sasaukt papildu sanāksmes pēc vismaz divu Pušu pieprasījuma, ar noteikumu, ka šo pieprasījumu atbalsta Pušu vairākums. |
| --- | --- |

6.

SPK var sasaukt papildu sanāksmes pēc vismaz divu Pušu pieprasījuma, ar noteikumu, ka šo pieprasījumu atbalsta Pušu vairākums.

| 7. | SPK sanāksmes vada priekšsēdētājs, kuru katras sanāksmes sākumā ievēl valdības locekļi un kurš lemj par dienas kārtības jautājumiem. Visiem locekļiem ir tiesības pieprasīt jebkuru priekšsēdētāja lēmumu pieņemt tā, kā norādīts šā pielikuma 9. punktā. |
| --- | --- |

7.

SPK sanāksmes vada priekšsēdētājs, kuru katras sanāksmes sākumā ievēl valdības locekļi un kurš lemj par dienas kārtības jautājumiem. Visiem locekļiem ir tiesības pieprasīt jebkuru priekšsēdētāja lēmumu pieņemt tā, kā norādīts šā pielikuma 9. punktā.

| 8. | Sanāksmes notiek spāņu un angļu valodā, un SPK dokumentus arī sagatavo abās valodās. |
| --- | --- |

8.

Sanāksmes notiek spāņu un angļu valodā, un SPK dokumentus arī sagatavo abās valodās.

| 9. | Lēmumus SPK sanāksmēs pieņem, panākot valstisko locekļu konsensu. |
| --- | --- |

9.

Lēmumus SPK sanāksmēs pieņem, panākot valstisko locekļu konsensu.

| 10. | SPK sanāksmju apmeklētībai piemēro šādus kritērijus:






  a) | personu skaits, ko Puse var iekļaut tās delegācijā SPK sanāksmē, nav ierobežots; |
| --- | --- | --- |

10.

SPK sanāksmju apmeklētībai piemēro šādus kritērijus:

a)

personu skaits, ko Puse var iekļaut tās delegācijā SPK sanāksmē, nav ierobežots;

| b) | jebkuru IATTC dalībvalsti vai šā nolīguma parakstītāju var pārstāvēt novērotājs; |
| --- | --- |

b)

jebkuru IATTC dalībvalsti vai šā nolīguma parakstītāju var pārstāvēt novērotājs;

| c) | jebkuru valsti, kas nav IATTC dalībvalsts, un jebkuru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kas nav šā nolīguma parakstītāja, var pārstāvēt novērotājs, iepriekš nosūtot paziņojumu SPK valstiskajiem locekļiem, ja vien kāds SPK valstiskais loceklis rakstveidā neiebilst; |
| --- | --- |

c)

jebkuru valsti, kas nav IATTC dalībvalsts, un jebkuru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kas nav šā nolīguma parakstītāja, var pārstāvēt novērotājs, iepriekš nosūtot paziņojumu SPK valstiskajiem locekļiem, ja vien kāds SPK valstiskais loceklis rakstveidā neiebilst;

| d) | direktors var uzaicināt starpvaldību organizāciju pārstāvjus kā novērotājus, iepriekš nosūtot paziņojumu SPK locekļiem, ja vien kāds SPK valstiskais loceklis rakstveidā neiebilst; |
| --- | --- |

d)

direktors var uzaicināt starpvaldību organizāciju pārstāvjus kā novērotājus, iepriekš nosūtot paziņojumu SPK locekļiem, ja vien kāds SPK valstiskais loceklis rakstveidā neiebilst;

| e) | visos c) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos direktors neatklāj tās Puses identitāti, kura iebilst; |
| --- | --- |

e)

visos c) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos direktors neatklāj tās Puses identitāti, kura iebilst;

| f) | katram novērotājam ir tikai divi delegāti, bet var būt arī vairāki, ja divas trešdaļas SPK valstisko locekļu to atbalsta. |
| --- | --- |

f)

katram novērotājam ir tikai divi delegāti, bet var būt arī vairāki, ja divas trešdaļas SPK valstisko locekļu to atbalsta.

| 11. | Steidzamības gadījumos, neskarot šā pielikuma 9. punktu, SPK var pieņemt lēmumus sarakstes veidā, pamatojoties uz valstisko locekļu balsojumu, ievērojot šādas procedūras:






  a) | priekšlikumu rakstveidā nosūta visiem SPK locekļiem kopā ar visu attiecīgo dokumentāciju vismaz 14 dienas līdz rezolūcijas, rīcības vai pasākuma iecerētajai piemērošanas dienai; balsis pārsūta direktoram vēlākais septiņas dienas līdz iecerētajai piemērošanas dienai; |
| --- | --- | --- |

11.

Steidzamības gadījumos, neskarot šā pielikuma 9. punktu, SPK var pieņemt lēmumus sarakstes veidā, pamatojoties uz valstisko locekļu balsojumu, ievērojot šādas procedūras:

a)

priekšlikumu rakstveidā nosūta visiem SPK locekļiem kopā ar visu attiecīgo dokumentāciju vismaz 14 dienas līdz rezolūcijas, rīcības vai pasākuma iecerētajai piemērošanas dienai; balsis pārsūta direktoram vēlākais septiņas dienas līdz iecerētajai piemērošanas dienai;

| b) | priekšlikumu uzskata par steidzamu, ja vien vienkāršais vairākums valstisko locekļu rakstveidā neiebilst; |
| --- | --- |

b)

priekšlikumu uzskata par steidzamu, ja vien vienkāršais vairākums valstisko locekļu rakstveidā neiebilst;

| c) | direktors izplata priekšlikumu, kā arī pavaddokumentus, saņem un saskaita balsis, kā arī informē SPK locekļus par balsojuma rezultātiem, tiklīdz balsošana ir beigusies. |
| --- | --- |

c)

direktors izplata priekšlikumu, kā arī pavaddokumentus, saņem un saskaita balsis, kā arī informē SPK locekļus par balsojuma rezultātiem, tiklīdz balsošana ir beigusies.

| 12. | Direktors veic sekretāra funkcijas, kuras ir šādas:






  a) | palīdzības sniegšana SPK sanāksmju sasaukšanā un organizēšanā; |
| --- | --- | --- |

12.

Direktors veic sekretāra funkcijas, kuras ir šādas:

a)

palīdzības sniegšana SPK sanāksmju sasaukšanā un organizēšanā;

| b) | SPK pieprasītās informācijas uzrādīšana attiecībā uz tās funkciju un pienākumu veikšanu, iekļaujot novērotāja SPK formulārus un lauka izpētes datu formulārus ar informāciju par kuģu darbību, delfīnu mirstību un delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas esamību, stāvokli un izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

SPK pieprasītās informācijas uzrādīšana attiecībā uz tās funkciju un pienākumu veikšanu, iekļaujot novērotāja SPK formulārus un lauka izpētes datu formulārus ar informāciju par kuģu darbību, delfīnu mirstību un delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas esamību, stāvokli un izmantošanu;

| c) | visu sanāksmju protokolu un ar SPK pasākumiem saistīto īpašo ziņojumu projektu un dokumentu sagatavošana; |
| --- | --- |

c)

visu sanāksmju protokolu un ar SPK pasākumiem saistīto īpašo ziņojumu projektu un dokumentu sagatavošana;

| d) | ieteikumu un informācijas sniegšana attiecīgajai Pusei tās apsvēršanai par Pušu jurisdikcijā esošo kuģu iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus konstatējusi SPK; |
| --- | --- |

d)

ieteikumu un informācijas sniegšana attiecīgajai Pusei tās apsvēršanai par Pušu jurisdikcijā esošo kuģu iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus konstatējusi SPK;

| e) | tās informācijas izsūtīšana SPK, kas saņemta no Pusēm par veiktajiem pasākumiem attiecībā uz iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus ir konstatējusi SPK; |
| --- | --- |

e)

tās informācijas izsūtīšana SPK, kas saņemta no Pusēm par veiktajiem pasākumiem attiecībā uz iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus ir konstatējusi SPK;

| f) | SPK gada pārskata publicēšana, un tā nodošana atklātībā sabiedrībai saskaņā ar Pušu sanāksmē dotajiem norādījumiem; |
| --- | --- |

f)

SPK gada pārskata publicēšana, un tā nodošana atklātībā sabiedrībai saskaņā ar Pušu sanāksmē dotajiem norādījumiem;

| g) | no Pusēm saņemtās informācijas, kas minēta šā pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā, iesniegšana SPK locekļiem; |
| --- | --- |

g)

no Pusēm saņemtās informācijas, kas minēta šā pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā, iesniegšana SPK locekļiem;

| h) | citu tādu uzdevumu veikšana, kas vajadzīgi, lai izpildītu SPK funkcijas, kuras Puses tai piešķīrušas. |
| --- | --- |

h)

citu tādu uzdevumu veikšana, kas vajadzīgi, lai izpildītu SPK funkcijas, kuras Puses tai piešķīrušas.

| 13. | SPK reglamentu var grozīt Pušu sanāksmē. Grozījumus var ieteikt SPK. |
| --- | --- |

13.

SPK reglamentu var grozīt Pušu sanāksmē. Grozījumus var ieteikt SPK.

| 14. | SPK locekļi un visi citi dalībnieki, kas uzaicināti ierasties SPK sanāksmēs kā novērotāji, pret visu šādā sanāksmē atklāto informāciju izturas saskaņā ar šā nolīguma XVIII pantā izklāstītajiem konfidencialitātes noteikumiem. |
| --- | --- |

14.

SPK locekļi un visi citi dalībnieki, kas uzaicināti ierasties SPK sanāksmēs kā novērotāji, pret visu šādā sanāksmē atklāto informāciju izturas saskaņā ar šā nolīguma XVIII pantā izklāstītajiem konfidencialitātes noteikumiem.

VIII PIELIKUMS

KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PRASĪBAS

| 1. | Šajā pielikumā:






  a) | “virve” ir linuma loksne, kuras garums ir aptuveni 6 jūras asis; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

“virve” ir linuma loksne, kuras garums ir aptuveni 6 jūras asis;

| b) | “nogremdēšana” ir notverto delfīnu vaļā palaišanas procedūra, pārslēdzot kuģu dzinēju(-us) atpakaļgaitā tīklu atslābināšanas laikā, kā rezultātā tīkls paliek ūdenī un veido kanālu, bet peldošā virve (nogremdētās peldošās virves) izejas kanāla augšējā daļā iegrimst; |
| --- | --- |

b)

“nogremdēšana” ir notverto delfīnu vaļā palaišanas procedūra, pārslēdzot kuģu dzinēju(-us) atpakaļgaitā tīklu atslābināšanas laikā, kā rezultātā tīkls paliek ūdenī un veido kanālu, bet peldošā virve (nogremdētās peldošās virves) izejas kanāla augšējā daļā iegrimst;

| c) | “virves satinums” ir kopā satīta peldošās virves daļa; |
| --- | --- |

c)

“virves satinums” ir kopā satīta peldošās virves daļa;

| d) | “riņķvada savilkšana” ir zvejas procesa posms, kurā nozveju koncentrē pie ūdens virsmas, lai to uzkrautu uz kuģa klāja. |
| --- | --- |

d)

“riņķvada savilkšana” ir zvejas procesa posms, kurā nozveju koncentrē pie ūdens virsmas, lai to uzkrautu uz kuģa klāja.

| 2. | Delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas prasības.Kuģim, kura kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) un kurš veic darbību nolīguma darbības zonā, ir:





  a) | riņķvads, kas aprīkots ar delfīnu drošības linumu, kuram ir šādi rādītāji:






  i) | minimālais garums 180 dziļuma asis (ko izmēra pirms uzstādīšanas), izņemot gadījumus, kad linumu augstums pārsniedz 18 joslas, šādos gadījumos minimālajam delfīnu drošības linuma garumam jābūt vienādam ar 10 dziļuma asīm uz katru linuma augstuma joslu. Delfīnu drošības linumam jābūt ierīkotam tā, lai tas apklātu izejas kanālu gar peldošo virvi, sākot no pēdējā parautā virves loka kuģa aizmugurējā daļā un tālāk līdz vismaz divām trešdaļām attāluma no izejas kanāla augšējās daļas līdz vietai, kur tīkls ir nostiprināts pie kuģa pakaļgala. Delfīnu drošības linums ir no smalka linuma, kas nav lielāks par 1 1/4 collu (3,2 cm) izstieptas tīkla acs izmēru, kas stiepjas lejup no peldošās virves līdz mazākais divu joslu dziļumam; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

riņķvads, kas aprīkots ar delfīnu drošības linumu, kuram ir šādi rādītāji:

i)

minimālais garums 180 dziļuma asis (ko izmēra pirms uzstādīšanas), izņemot gadījumus, kad linumu augstums pārsniedz 18 joslas, šādos gadījumos minimālajam delfīnu drošības linuma garumam jābūt vienādam ar 10 dziļuma asīm uz katru linuma augstuma joslu. Delfīnu drošības linumam jābūt ierīkotam tā, lai tas apklātu izejas kanālu gar peldošo virvi, sākot no pēdējā parautā virves loka kuģa aizmugurējā daļā un tālāk līdz vismaz divām trešdaļām attāluma no izejas kanāla augšējās daļas līdz vietai, kur tīkls ir nostiprināts pie kuģa pakaļgala. Delfīnu drošības linums ir no smalka linuma, kas nav lielāks par 1 1/4 collu (3,2 cm) izstieptas tīkla acs izmēru, kas stiepjas lejup no peldošās virves līdz mazākais divu joslu dziļumam;

| ii) | katru galu identificē ar izteikti redzamu marķieri; |
| --- | --- |

ii)

katru galu identificē ar izteikti redzamu marķieri;

| iii) | jebkurš attālums starp peldošās virves pludiņiem vai peldošo virvi un smalko linumu nepārsniedz 1 3/8 collu (3,5 cm) diametrā; |
| --- | --- |

iii)

jebkurš attālums starp peldošās virves pludiņiem vai peldošo virvi un smalko linumu nepārsniedz 1 3/8 collu (3,5 cm) diametrā;

| b) | vismaz trīs ātrās motorlaivas, kas aprīkotas ar vilkšanas brideļiem vai klīzēm un vilcējtauvām; |
| --- | --- |

b)

vismaz trīs ātrās motorlaivas, kas aprīkotas ar vilkšanas brideļiem vai klīzēm un vilcējtauvām;

| c) | darba kārtībā esošs plosts, kas piemērots delfīnu novērošanai un glābšanai; |
| --- | --- |

c)

darba kārtībā esošs plosts, kas piemērots delfīnu novērošanai un glābšanai;

| d) | vismaz divas lietošanas kārtībā esošas sejas maskas, kas piemērotas zemūdens novērošanai; |
| --- | --- |

d)

vismaz divas lietošanas kārtībā esošas sejas maskas, kas piemērotas zemūdens novērošanai;

| e) | darba kārtībā esoši tālu redzami gaismas ķermeņi ar 140 000 lūmenu minimālo jaudu. |
| --- | --- |

e)

darba kārtībā esoši tālu redzami gaismas ķermeņi ar 140 000 lūmenu minimālo jaudu.

| 3. | Delfīnu aizsardzības un atbrīvošanas prasības un aizliegumi.Kuģim, kura kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) un kurš veic darbību nolīguma darbības zonā:





  a) | nogremdēšanu veic katras noenkurošanas laikā, kad tiek notverti delfīni, līdz vairs nav iespējams ar šīs procedūras palīdzību no tīkla atbrīvot dzīvos delfīnus. Nogremdēšanas procesā piedalās vismaz viens apkalpes loceklis, kas palīdz atbrīvot delfīnus; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nogremdēšanu veic katras noenkurošanas laikā, kad tiek notverti delfīni, līdz vairs nav iespējams ar šīs procedūras palīdzību no tīkla atbrīvot dzīvos delfīnus. Nogremdēšanas procesā piedalās vismaz viens apkalpes loceklis, kas palīdz atbrīvot delfīnus;

| b) | turpina censties atbrīvot visus dzīvos delfīnus, kuri palikuši tīklā pēc nogremdēšanas, tā, lai visi dzīvie delfīni būtu atbrīvoti līdz riņķvada savilkšanas procedūras sākšanai; |
| --- | --- |

b)

turpina censties atbrīvot visus dzīvos delfīnus, kuri palikuši tīklā pēc nogremdēšanas, tā, lai visi dzīvie delfīni būtu atbrīvoti līdz riņķvada savilkšanas procedūras sākšanai;

| c) | nesavelk riņķvadu, kurā ir dzīvi delfīni, vai nevelk tos uz klāja; |
| --- | --- |

c)

nesavelk riņķvadu, kurā ir dzīvi delfīni, vai nevelk tos uz klāja;

| d) | izvairās no zvejas darbību laikā notvertu delfīnu ievainošanas vai nonāvēšanas; |
| --- | --- |

d)

izvairās no zvejas darbību laikā notvertu delfīnu ievainošanas vai nonāvēšanas;

| e) | pabeidz nogremdēšanu ne vēlāk kā 30 minūtes pēc saulrieta, kā to nosaka precīzs un uzticams avots, ko apstiprinājušas Puses. Noenkurošanu, kas neatbilst šai prasībai, sauc par “nakts noenkurošanu”; |
| --- | --- |

e)

pabeidz nogremdēšanu ne vēlāk kā 30 minūtes pēc saulrieta, kā to nosaka precīzs un uzticams avots, ko apstiprinājušas Puses. Noenkurošanu, kas neatbilst šai prasībai, sauc par “nakts noenkurošanu”;

| f) | nevienā zvejas darbības posmā, kas saistīts ar delfīniem, neizmanto nekāda veida sprāgstvielas (zemūdens signālraķetes neuzskata par sprāgstvielām); |
| --- | --- |

f)

nevienā zvejas darbības posmā, kas saistīts ar delfīniem, neizmanto nekāda veida sprāgstvielas (zemūdens signālraķetes neuzskata par sprāgstvielām);

| g) | pārstāj medīt delfīnus, ja ir iztērēts kuģa BDL; |
| --- | --- |

g)

pārstāj medīt delfīnus, ja ir iztērēts kuģa BDL;

| h) | nemedī delfīnus apzināti, ja kuģim nav piešķirts BDL; |
| --- | --- |

h)

nemedī delfīnus apzināti, ja kuģim nav piešķirts BDL;

| i) | regulāri veic tīkla iztaisnošanu, lai nodrošinātu delfīnu drošības linuma pareizu atrašanās vietu nogremdēšanas procedūras laikā, pamatojoties uz Starptautiskās pārbaudes komisijas ieviestiem kritērijiem. |
| --- | --- |

i)

regulāri veic tīkla iztaisnošanu, lai nodrošinātu delfīnu drošības linuma pareizu atrašanās vietu nogremdēšanas procedūras laikā, pamatojoties uz Starptautiskās pārbaudes komisijas ieviestiem kritērijiem.

Jāuzsver, ka, ievērojot iepriekš minētās prasības, apkalpes locekļi nedrīkst nonākt situācijās, kurās ir nevajadzīgi apdraudēta viņu personiskā drošība.

| 4. | Izņēmumi






  a) | kuģis, kuram nav piešķirts BDL, ir atbrīvots no šā pielikuma 2. punkta prasībām un no pienākuma veikt šā pielikuma 3. punktā minēto nogremdēšanas manevru, ja vien Puse, kuras jurisdikcijā minētais kuģis atrodas, nenosaka citādi; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kuģis, kuram nav piešķirts BDL, ir atbrīvots no šā pielikuma 2. punkta prasībām un no pienākuma veikt šā pielikuma 3. punktā minēto nogremdēšanas manevru, ja vien Puse, kuras jurisdikcijā minētais kuģis atrodas, nenosaka citādi;

| b) | ikviens šāds kuģis, kas nejauši notver delfīnus, mēģina šos delfīnus atsvabināt, izmantojot visus tā rīcībā esošos līdzekļus, tostarp noenkurošanas pārtraukšanu, un ņemot vērā šā pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

b)

ikviens šāds kuģis, kas nejauši notver delfīnus, mēģina šos delfīnus atsvabināt, izmantojot visus tā rīcībā esošos līdzekļus, tostarp noenkurošanas pārtraukšanu, un ņemot vērā šā pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības.

| 5. | Attieksme pret novērotājiem
  Kapteiņi, apkalpes locekļi un pārējais personāls pilda savus pienākumus attiecībā uz novērotāju klātbūtni uz to kuģu klāja, kā norādīts II pielikuma 6. punktā. |
| --- | --- |

5.

Kapteiņi, apkalpes locekļi un pārējais personāls pilda savus pienākumus attiecībā uz novērotāju klātbūtni uz to kuģu klāja, kā norādīts II pielikuma 6. punktā.

| 6. | Kuģi, kuru kravnesība nepārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas)
  Neviens kuģis, kura kravnesība ir 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) vai mazāka, nedrīkst apzināti medīt delfīnus. |
| --- | --- |

6.

Neviens kuģis, kura kravnesība ir 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) vai mazāka, nedrīkst apzināti medīt delfīnus.

IX PIELIKUMS

TUNZIVJU UZRAUDZĪBAS UN PĀRBAUDES PROGRAMMAS ELEMENTI

| 1. | Saskaņā ar V panta 1. punkta f) apakšpunktu Puses izstrādā programmu, lai uzraudzītu un pārbaudītu tunzivis, ko zvejo kuģi nolīguma darbības zonā, kura pamatota ar šādiem elementiem:






  a) | svara aprēķina izmantošana nozvejoto, krastā izkrauto, apstrādāto un eksportēto tunzivju uzraudzības vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar V panta 1. punkta f) apakšpunktu Puses izstrādā programmu, lai uzraudzītu un pārbaudītu tunzivis, ko zvejo kuģi nolīguma darbības zonā, kura pamatota ar šādiem elementiem:

a)

svara aprēķina izmantošana nozvejoto, krastā izkrauto, apstrādāto un eksportēto tunzivju uzraudzības vajadzībām;

| b) | papildu pasākumi, lai uzlabotu pašreizējo novērošanas nodrošinājumu, tostarp kritēriju izveidi apmācībai, kā arī uzraudzības un ziņošanas spēju un procedūru uzlabošanu; |
| --- | --- |

b)

papildu pasākumi, lai uzlabotu pašreizējo novērošanas nodrošinājumu, tostarp kritēriju izveidi apmācībai, kā arī uzraudzības un ziņošanas spēju un procedūru uzlabošanu;

| c) | rezervuāra atrašanās vietas izraudzīšanās, noliktavu noslēgšanas procedūras, uzraudzības un sertificēšanas procedūras gan virs, gan zem klāja vai tikpat efektīvas metodes; |
| --- | --- |

c)

rezervuāra atrašanās vietas izraudzīšanās, noliktavu noslēgšanas procedūras, uzraudzības un sertificēšanas procedūras gan virs, gan zem klāja vai tikpat efektīvas metodes;

| d) | ziņošana, saņemšana un no kuģiem pa radio un faksu pārsūtīto datu bāzes glabāšana, kurā ir informācija saistībā ar šādu tunzivju uzraudzību un pārbaudi; |
| --- | --- |

d)

ziņošana, saņemšana un no kuģiem pa radio un faksu pārsūtīto datu bāzes glabāšana, kurā ir informācija saistībā ar šādu tunzivju uzraudzību un pārbaudi;

| e) | šādu tunzivju pārbaude un uzraudzība krastā visā zvejas, pārkraušanas un konservēšanas procesā, izmantojot pierakstus no braucieniem saistībā ar Novērošanas programmu uz klāja; |
| --- | --- |

e)

šādu tunzivju pārbaude un uzraudzība krastā visā zvejas, pārkraušanas un konservēšanas procesā, izmantojot pierakstus no braucieniem saistībā ar Novērošanas programmu uz klāja;

| f) | periodisku revīziju un izlases pārbaužu izmantošana attiecībā uz nozvejotiem, krastā izkrautiem un apstrādātiem tunzivju produktiem; |
| --- | --- |

f)

periodisku revīziju un izlases pārbaužu izmantošana attiecībā uz nozvejotiem, krastā izkrautiem un apstrādātiem tunzivju produktiem;

| g) | savlaicīgas piekļuves nodrošināšana attiecīgajiem datiem. |
| --- | --- |

g)

savlaicīgas piekļuves nodrošināšana attiecīgajiem datiem.

| 2. | Katra Puse īsteno šo programmu tās attiecīgajā teritorijā, tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem un jūras zonās, saistībā ar kurām tā īsteno savu suverenitāti vai suverēnās tiesības un jurisdikciju. |
| --- | --- |

2.

Katra Puse īsteno šo programmu tās attiecīgajā teritorijā, tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem un jūras zonās, saistībā ar kurām tā īsteno savu suverenitāti vai suverēnās tiesības un jurisdikciju.

X PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES UN KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ NOVĒROTĀJU DALĪBU PUŠU SANĀKSMĒS

| 1. | Direktors aicina uz Pušu sanāksmēm, ko sasauc saskaņā ar VIII pantu, starpvaldību organizācijas, kuru darbs ir būtisks šā nolīguma īstenošanai, kā arī vienības, kuras nav Puses, kuru dalība var sekmēt šā nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

1.

Direktors aicina uz Pušu sanāksmēm, ko sasauc saskaņā ar VIII pantu, starpvaldību organizācijas, kuru darbs ir būtisks šā nolīguma īstenošanai, kā arī vienības, kuras nav Puses, kuru dalība var sekmēt šā nolīguma īstenošanu.

| 2. | Nevalstiskas organizācijas (NVO) ar atzītu pieredzi jautājumos, kuri attiecas uz šo nolīgumu, ir tiesīgas piedalīties kā novērotājas visās Pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, izņemot sanāksmes ierobežotam sastāvam vai delegāciju vadītāju sanāksmes. |
| --- | --- |

2.

Nevalstiskas organizācijas (NVO) ar atzītu pieredzi jautājumos, kuri attiecas uz šo nolīgumu, ir tiesīgas piedalīties kā novērotājas visās Pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, izņemot sanāksmes ierobežotam sastāvam vai delegāciju vadītāju sanāksmes.

| 3. | Jebkura NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja Pušu sanāksmē, par savu vēlmi piedalīties paziņo direktoram vismaz 50 dienas līdz sanāksmei. Direktors paziņo Pusēm šādu NVO nosaukumus vismaz 45 dienas līdz sanāksmes sākumam. |
| --- | --- |

3.

Jebkura NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja Pušu sanāksmē, par savu vēlmi piedalīties paziņo direktoram vismaz 50 dienas līdz sanāksmei. Direktors paziņo Pusēm šādu NVO nosaukumus vismaz 45 dienas līdz sanāksmes sākumam.

| 4. | Ja Pušu sanāksme notiek, iekams ir pagājušas 50 dienas pēc paziņošanas, direktoram ir lielāka rīcības brīvība attiecībā uz ielūgumu izsūtīšanas laiku. |
| --- | --- |

4.

Ja Pušu sanāksme notiek, iekams ir pagājušas 50 dienas pēc paziņošanas, direktoram ir lielāka rīcības brīvība attiecībā uz ielūgumu izsūtīšanas laiku.

| 5. | NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja, to var darīt, ja vien Pušu vairākums rakstveidā formāli neiebilst vismaz 30 dienas līdz attiecīgās sanāksmes sākumam. |
| --- | --- |

5.

NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja, to var darīt, ja vien Pušu vairākums rakstveidā formāli neiebilst vismaz 30 dienas līdz attiecīgās sanāksmes sākumam.

| 6. | Visi novērotāji, kas piedalās, var:






  a) | ierasties sanāksmē, ievērojot šā pielikuma 2. punktu, bet nedrīkst balsot; |
| --- | --- | --- |

6.

Visi novērotāji, kas piedalās, var:

a)

ierasties sanāksmē, ievērojot šā pielikuma 2. punktu, bet nedrīkst balsot;

| b) | sniegt mutiskus paziņojumus sanāksmes laikā pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma; |
| --- | --- |

b)

sniegt mutiskus paziņojumus sanāksmes laikā pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma;

| c) | izplatīt dokumentus sanāksmē ar priekšsēdētāja piekrišanu; |
| --- | --- |

c)

izplatīt dokumentus sanāksmē ar priekšsēdētāja piekrišanu;

| d) | vajadzības gadījumā un ar priekšsēdētāja piekrišanu iesaistīties citās darbībās. |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā un ar priekšsēdētāja piekrišanu iesaistīties citās darbībās.

| 7. | Direktors var pieprasīt NVO novērotājiem iemaksāt pieņemamas dalības maksas un segt izdevumus, kas saistīti ar viņu piedalīšanos (piemēram, kopēšanas izdevumi). |
| --- | --- |

7.

Direktors var pieprasīt NVO novērotājiem iemaksāt pieņemamas dalības maksas un segt izdevumus, kas saistīti ar viņu piedalīšanos (piemēram, kopēšanas izdevumi).

| 8. | Visiem novērotājiem, kuriem atļauts piedalīties Pušu sanāksmē, nosūta vai tos citādi nodrošina ar tādu pašu dokumentāciju, kas ir plaši pieejama Pusēm, izņemot dokumentāciju, kura ietver konfidenciālus komercdatus. |
| --- | --- |

8.

Visiem novērotājiem, kuriem atļauts piedalīties Pušu sanāksmē, nosūta vai tos citādi nodrošina ar tādu pašu dokumentāciju, kas ir plaši pieejama Pusēm, izņemot dokumentāciju, kura ietver konfidenciālus komercdatus.

| 9. | Visi novērotāji, kuriem atļauts piedalīties Pušu sanāksmē, ievēro visus noteikumus un procedūras, kas piemērojamas pārējiem sanāksmes dalībniekiem. |
| --- | --- |

9.

Visi novērotāji, kuriem atļauts piedalīties Pušu sanāksmē, ievēro visus noteikumus un procedūras, kas piemērojamas pārējiem sanāksmes dalībniekiem.

---

| 30.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/54

---

ĀAK UN EK VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 9/2005

(2005. gada 27. jūlijs)

par Uzņēmējdarbības attīstības centra (UAC) personāla noteikumiem

(2005/939/EK)

ĀAK UN EK VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1), šeit turpmāk – “Kotonū Nolīgums”, un jo īpaši tā III pielikuma 2. panta 6. punktu,

ņemot vērā 2000. gada 12. septembra dalībvalstu pārstāvju iekšējo nolīgumu, kas pieņemts Padomes sanāksmē, par Kopienas palīdzības finansēšanu un pārvaldīšanu saskaņā ar Kotonū Nolīgumam pievienoto finanšu protokolu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas izstrādāts, vienojoties ar Uzņēmējdarbības attīstības centru,

tā kā Vēstnieku komitejai pēc Kotonū Nolīguma parakstīšanas ir jāizstrādā Uzņēmējdarbības attīstības centra personāla noteikumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDUS UZŅĒMĒJDARBĪBAS ATTĪSTĪBAS CENTRA PERSONĀLA NOTEIKUMUS.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

1.   Šie personāla noteikumi, šeit turpmāk – “šie noteikumi”, līdz ar šo tiek izstrādāti, ņemot vērā Uzņēmējdarbības attīstības centra, šeit turpmāk – “Centrs”, starptautisko un sabiedrisko raksturu. Jo īpaši tie reglamentē personāla tiesības un pienākumus, nodarbinātības nosacījumus, amatu sadalījumu un pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanu; darba attiecības; atalgojumu un sociālos pabalstus, disciplināros noteikumus un apelācijas procedūras.

2.   Centra valde, šeit turpmāk – “valde”, atbilstīgi šiem noteikumiem var pieņemt priekšlikumus vai grozījumus iekšējos noteikumos, ko pieņēmis Centra direktors, šeit turpmāk – “Direktors”, ar mērķi sīkāk izstrādāt šajos noteikumos ietvertos principus; šo nosacījumu jo īpaši piemēro attiecībā uz detalizēti aprakstītajiem aspektiem.

3.   Valde paziņo ĀAK un EK Vēstnieku komitejai, šeit turpmāk – “Komiteja”, un Komisijai par priekšlikumiem attiecībā uz iekšējiem noteikumiem vai to grozījumiem, ko tā ir pieņēmusi, cik ātri vien iespējams, un ne vēlāk kā 30 darba dienas pēc to pieņemšanas.

Valde var, ja tā uzskata par nepieciešamu, provizoriski un nosacīti piemērot priekšlikumus attiecībā uz iekšējiem noteikumiem vai to grozījumus, ko tā ir pieņēmusi. Spēkā stāšanās datums nevar būt agrāk par tā pieņemšanas datumu valdē.

Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņošanas dienas Komiteja apstiprina paziņotos iekšējos noteikumus vai izdara tajos grozījumus.

4.   Kotonū Nolīgums, mītnes nolīgums starp Beļģiju un Centru, Centra statūti un reglaments, šie noteikumi un to pielikumi, kas ir to neatņemama sastāvdaļa, Centra finanšu noteikumi, iekšējie noteikumi, kas apstiprināti saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu, pēc šo noteikumu stāšanās spēkā, iekšējie ieviešanas noteikumi, ko izstrādājis direktors, un jebkuri individuāli nosacījumi, kas iesniegti rakstiski darbā stāšanās laikā vai pēc tam, abos gadījumos ar Valdes apstiprinājumu, kopā veido juridiskos aktus, kas piemērojami Centra direktoram, direktora vietniekam un personālam atbilstīgi 2. pantam.

5.   Darbinieki, kuri ir tiesīgi saņemt pabalstus un nodokļu atlaides saskaņā ar iepriekšējo konvenciju personāla noteikumiem, paliek tiesīgi tādas saņemt.

2. pants

1.   Šajos noteikumos ir izstrādāti nosacījumi, kas piemērojami:

| — | Centra direktoram un direktora vietniekam, |
| --- | --- |

—

Centra direktoram un direktora vietniekam,

| — | Centra personālam, |
| --- | --- |

—

Centra personālam,

| — | Centra vietējiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

—

Centra vietējiem darbiniekiem.

2.   Šajos noteikumos Centra personāla loceklis ir jebkura persona, kas nodarbināta saskaņā ar līgumu, ko parakstījis direktors uz noteiktu laika periodu 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē, tādā veidā un atbilstīgi tādiem ierobežojumiem, kas tur aprakstīti.

3.   Šajos noteikumos vietējais darbinieks ir jebkura persona, kas nodarbināta saskaņā ar līgumu uz noteiktu laika periodu, lai veiktu ar fizisku darbu vai pakalpojumu sniegšanu saistītus pienākumus amatā, kas nav minēts 7. pantā, un saskaņā ar vietējām paražām.

4.   Visas atsauces šajos noteikumos uz vīriešu dzimuma personu uzskatāma par atsauci uz sieviešu dzimuma personu un otrādi, ja vien kontekstā nav skaidri norādīts citādi.

3. pants

1.   Valde ir atbildīga par direktora priekšlikumu apstiprināšanu attiecībā uz darbinieku pieņemšanu darbā 2.A un 2.B līmeņos un darbinieku līgumu atjaunošanu, pagarināšanu un jebkuriem individuāliem, īpašiem nosacījumiem saistībā ar vienu vai vairākiem personāla locekļiem.

Lēmumus par vietējo darbinieku pieņemšanu un atjaunošanu darbā, to līgumu pagarināšanu vai izbeigšanu pieņem direktors, ievērojot parastās procedūras saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

2.   Direktoram ir nepieciešams valdes apstiprinājums par visiem jautājumiem, kas saistīti ar darbinieku pieņemšanu un ar darbinieku līgumu atjaunošanu, pagarināšanu un izbeigšanu. Šādi jautājumi ietver tostarp vakances, vakanču izsludināšanas veidu, saņemtos pieteikumus un kandidātu atlases metodes un pamatojumu.

4. pants

1.   Tiek izveidota:

| — | Personāla komiteja, |
| --- | --- |

—

Personāla komiteja,

| — | Darbā pieņemšanas/paaugstināšanas komiteja, |
| --- | --- |

—

Darbā pieņemšanas/paaugstināšanas komiteja,

kas veic tās funkcijas, kas tai piešķirtas līdz ar šiem noteikumiem.

Šo instanču sastāvs un procedūras tiek noteiktas atbilstīgi V pielikuma noteikumiem.

2.   Personāla komiteja pārstāv Centra darbinieku intereses un uztur kontaktus starp Centru un personālu. Tās rūpējas par to, lai dienests darbotos bez aizķeršanās, nodrošinot veidu, kā darbinieki var paust savu viedokli par personāla jautājumiem.

Personāla komiteja var iesniegt direktoram priekšlikumus attiecībā uz personāla darba apstākļu vai vispārējo dzīves apstākļu uzlabošanu.

3.   Direktoram jābūt informētam par Personāla komitejas ievēlēšanu, izvirzītajiem kandidātiem un vēlēšanu rezultātiem.

Direktors informē valdi par Personāla komitejas locekļu vārdiem.

Direktors piešķir Personāla komitejai tās pienākumu pildīšanai piemērotas telpas.

4.   Direktors ieceļ Darbā pieņemšanas/paaugstināšanas komiteju attiecībā uz katru vakanto amatu vai budžetā paredzēto paaugstinājumu amatā (un saistībā ar līgumu uz nenoteiktu laika periodu, kā paredzēts 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā).

5. pants

Centrs var izmantot trešo pušu norīkoto vai finansētu ekspertu pakalpojumus. Uz šiem ekspertiem attiecas iekšējie noteikumi, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

Jebkurš valsts vai starptautiskā civildienesta ierēdnis vai privātā sektora darbinieks ar tām kvalifikācijām un pieredzi, kas līdzvērtīga tai, kas vajadzīga Centra personāla loceklim, kurš uz laiku tiek pārcelts amatā vai apmainīts ar citu darbinieku saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 1. punktā, tiek uzskatīts par norīkotu ekspertu.

II SADAĻA

DARBINIEKI

I NODAĻA

Iecelšana amatā – Amatu pakāpes – Štatu saraksts

6. pants

1.   Jebkura darbinieka amatā iecelšanas vienīgais mērķis ir, saskaņā ar nosacījumiem, kas aprakstīti šajos noteikumos, pieņemt amatā personu uz izsludināto vakanci, kas minēta budžetam pievienoto amatu sarakstā saskaņā ar 10. pantu.

2.   Darbinieku pieņem darbā saskaņā ar šādiem līgumiem:

| a) | līgumi uz nenoteiktu laika periodu
  Valdes apstiprināts līgums, kurš ir atkarīgs no:






  — | finansējuma pieejamības, |
| --- | --- | --- |

a)

līgumi uz nenoteiktu laika periodu

Valdes apstiprināts līgums, kurš ir atkarīgs no:

—

finansējuma pieejamības,

| — | nepārtraukta apmierinoša snieguma, kā tas minēts 30. pantā, |
| --- | --- |

—

nepārtraukta apmierinoša snieguma, kā tas minēts 30. pantā,

| — | darbinieka veikto funkciju nepārtrauktības, |
| --- | --- |

—

darbinieka veikto funkciju nepārtrauktības,

| — | spējas veikt funkcijas, kā tas ir minēts līgumā. |
| --- | --- |

—

spējas veikt funkcijas, kā tas ir minēts līgumā.

Tiek saprasts, ka “nenoteikts līgums” nenozīmē pastāvīgu nodarbinātību.

Jebkurš līgums var tikt izbeigts disciplinārlietas rezultātā;

| b) | līgumi uz noteiktu laika periodu






  — | līgums, ko apstiprinājis direktors attiecībā uz pieņemtajiem darbiniekiem, lai veiktu amata pienākumus, kas ir ietverti Centra budžeta sadaļas amatu sarakstā un ko budžeta instances ir klasificējušas kā pagaidu. Šādu līgumu ilgums ir divi gadi. Šādus līgumus var atjaunot tikai divas reizes, maksimums, piecu gadu laikā, |
| --- | --- | --- |

b)

līgumi uz noteiktu laika periodu

—

līgums, ko apstiprinājis direktors attiecībā uz pieņemtajiem darbiniekiem, lai veiktu amata pienākumus, kas ir ietverti Centra budžeta sadaļas amatu sarakstā un ko budžeta instances ir klasificējušas kā pagaidu. Šādu līgumu ilgums ir divi gadi. Šādus līgumus var atjaunot tikai divas reizes, maksimums, piecu gadu laikā,

| — | līgums, ko apstiprinājis direktors attiecībā uz pieņemtajiem darbiniekiem, lai veiktu amata pienākumus saskaņā ar programmām vai fondiem, ko vada Centrs; |
| --- | --- |

—

līgums, ko apstiprinājis direktors attiecībā uz pieņemtajiem darbiniekiem, lai veiktu amata pienākumus saskaņā ar programmām vai fondiem, ko vada Centrs;

| c) | īstermiņa līgumi
  Līgums, ko apstiprinājis direktors attiecībā uz pieņemtajiem darbiniekiem, lai veiktu pilna laika vai nepilna laika pienākumus, bet kam nav piešķirts amats, kas ietverts Centra budžeta sadaļas sarakstā. Īstermiņa līgumu ilgums ir viens gads, tos var atjaunot tikai divas reizes, maksimums, divu gadu laikā.
  Līgumā, ar kuru tiek pieņemts darbā darbinieks un kas izstrādāts saskaņā ar šo noteikumu I pielikumā izklāstītajiem paraugiem, norāda dienu, kurā stājas spēkā līgums uz nenoteiktu laiku, kā arī darbinieka kategoriju, līmeni un pakāpi, kā arī darbinieka pienākumu ievērot šos noteikumus. Šajā līgumā ņem vērā dienesta laiku jebkurā iepriekšējā amatā, pildot Centra darbinieka pienākumus. |
| --- | --- |

c)

īstermiņa līgumi

Līgums, ko apstiprinājis direktors attiecībā uz pieņemtajiem darbiniekiem, lai veiktu pilna laika vai nepilna laika pienākumus, bet kam nav piešķirts amats, kas ietverts Centra budžeta sadaļas sarakstā. Īstermiņa līgumu ilgums ir viens gads, tos var atjaunot tikai divas reizes, maksimums, divu gadu laikā.

Līgumā, ar kuru tiek pieņemts darbā darbinieks un kas izstrādāts saskaņā ar šo noteikumu I pielikumā izklāstītajiem paraugiem, norāda dienu, kurā stājas spēkā līgums uz nenoteiktu laiku, kā arī darbinieka kategoriju, līmeni un pakāpi, kā arī darbinieka pienākumu ievērot šos noteikumus. Šajā līgumā ņem vērā dienesta laiku jebkurā iepriekšējā amatā, pildot Centra darbinieka pienākumus.

7. pants

1.   Amati, uz ko attiecas šie noteikumi, tiek izkārtoti pa pakāpēm saskaņā ar pienākumu atbilstošo raksturu un līmeni četrās kategorijās lejupejošā hierarhiskā kārtībā: “direktori”, “profesionāļi”, “biroja darbinieki” un “palīgdarbinieki”.

2.   Katrā kategorijā ir ietverti līmeņi un katrā līmenī – pakāpes.

Kategorijas, līmeņi (ar tipiskiem noteikumiem) un pakāpes līdz ar cita veida informāciju ir ietverti tabulā, kas minēta II pielikumā. Pamatojoties uz šo tabulu, direktors definē pienākumus un tiesības attiecībā uz katru Centra amatu.

3.   “Profesionāļu” kategorija attiecas uz darbiniekiem, kas veic tādus vadības un padomdevēja pienākumus attīstības jomā, kam nepieciešama augstākā izglītība. Šajā kategorijā tiek ietverti četri līmeņi:

| a) | līmenis 2.A un līmenis 2.B darbiniekiem, kas veic “galvenā eksperta” pienākumus, kam nepieciešama augstākā vai līdzvērtīga izglītība, kas dod tiesības uzsākt studijas doktorantūrā, un īpaša atbilstīga attiecīgi 20 un 15 gadus ilga profesionālā pieredze vismaz pēc tam, kad ir iegūts grāds; |
| --- | --- |

a)

līmenis 2.A un līmenis 2.B darbiniekiem, kas veic “galvenā eksperta” pienākumus, kam nepieciešama augstākā vai līdzvērtīga izglītība, kas dod tiesības uzsākt studijas doktorantūrā, un īpaša atbilstīga attiecīgi 20 un 15 gadus ilga profesionālā pieredze vismaz pēc tam, kad ir iegūts grāds;

| b) | līmenis 2.C un līmenis 2.D darbiniekiem, kas veic “eksperta” pienākumus, kam nepieciešama augstākā vai līdzvērtīga izglītība, kas dod tiesības uzsākt studijas doktorantūrā, un īpaša atbilstīga attiecīgi 10 un 15 gadus ilga profesionālā pieredze vismaz pēc tam, kad ir iegūts grāds. |
| --- | --- |

b)

līmenis 2.C un līmenis 2.D darbiniekiem, kas veic “eksperta” pienākumus, kam nepieciešama augstākā vai līdzvērtīga izglītība, kas dod tiesības uzsākt studijas doktorantūrā, un īpaša atbilstīga attiecīgi 10 un 15 gadus ilga profesionālā pieredze vismaz pēc tam, kad ir iegūts grāds.

Valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu, nosaka amatu skaitu līmenī 2.A.

4.   “Biroja darbinieku” kategorijā ietilpst trīs līmeņi:

| a) | divi līmeņi attiecībā uz darbiniekiem, kas veic “galvenā asistenta” un “biroja asistenta” pienākumus:






  — | līmenis 3.A, kam nepieciešams augstāko izglītību vai līdzvērtīgu kvalifikāciju apliecinošs diploms atbilstošā jomā un vismaz piecus gadus ilga profesionālā pieredze pēc tam, kad ir iegūta kvalifikācija, |
| --- | --- | --- |

a)

divi līmeņi attiecībā uz darbiniekiem, kas veic “galvenā asistenta” un “biroja asistenta” pienākumus:

—

līmenis 3.A, kam nepieciešams augstāko izglītību vai līdzvērtīgu kvalifikāciju apliecinošs diploms atbilstošā jomā un vismaz piecus gadus ilga profesionālā pieredze pēc tam, kad ir iegūta kvalifikācija,

| — | līmenis 3.B, kam nepieciešama vidusskolas vai līdzvērtīga izglītība, atzītas sekretāru skolas diploms un atbilstoša vismaz piecus gadus ilga profesionālā pieredze pēc tam, kad ir iegūta kvalifikācija; |
| --- | --- |

—

līmenis 3.B, kam nepieciešama vidusskolas vai līdzvērtīga izglītība, atzītas sekretāru skolas diploms un atbilstoša vismaz piecus gadus ilga profesionālā pieredze pēc tam, kad ir iegūta kvalifikācija;

| b) | līmenis 3.C attiecībā uz darbiniekiem, kas veic “sekretāra” vai “biroja darbinieka” pienākumus, kam nepieciešama vidusskolas vai līdzvērtīga izglītība un atbilstoša vismaz trīs gadus ilga profesionālā pieredze pēc tam, kad ir iegūta kvalifikācija. |
| --- | --- |

b)

līmenis 3.C attiecībā uz darbiniekiem, kas veic “sekretāra” vai “biroja darbinieka” pienākumus, kam nepieciešama vidusskolas vai līdzvērtīga izglītība un atbilstoša vismaz trīs gadus ilga profesionālā pieredze pēc tam, kad ir iegūta kvalifikācija.

5.   Kategorijā “palīgdarbinieki” tiek ietverts līmenis 4.A attiecībā uz darbiniekiem, kas veic “tehnisko darbinieku” pienākumus, pildot ar fizisku darbu vai pakalpojumu sniegšanu saistītus pienākumus, kam nepieciešama pamatizglītība, kas, iespējams, papildināta ar tehniskām zināšanām, un vismaz divus gadus ilga profesionālā pieredze.

8. pants

1.   Direktors nosaka darbinieka pakāpi jebkurā amatā iecelšanas laikā, minot kategoriju, līmeni un pakāpi saskaņā ar budžetu un ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz priekšlikumu no direktora.

2.   Darbiniekus būtu jāpieņem darbā to līmeņa pirmajā pakāpē.

Tomēr, lai ņemtu vērā attiecīgās personas apmācības un īpašo profesionālo pieredzi, direktors var ļaut viņam/viņai izlaist vienu pakāpi un pieņemt viņu darbā otrajā pakāpē.

3.   Darbinieka iecelšana amatā, kas atbilst augstākam līmenim, nekā viņš/viņa tika iecelts(-a), rada nepieciešamību veikt grozījumus viņa/viņas līgumā.

9. pants

1.   Direktors katru darbinieku amatā, kuram nepieciešama darbinieka kategorija un līmenis, ieceļ tikai Centra interesēs un neņemot vērā valstspiederību.

2.   Darbinieka iecelšanas nodaļas vadītāja vai vadītāja vietnieka amatā jebkurā līmenī tiek veikta tikai funkcionālu iemeslu dēļ.

3.   Darbinieku iecelšana atspoguļo, cik iespējams, Centra vienoto ĀAK un EK raksturu.

4.   Ieceļot darbiniekus pildīt pienākumus ārpus Briseles, tiek piemēroti iekšējie noteikumi, kurus pieņēmusi valde, pamatojoties uz priekšlikumu no direktora.

10. pants

Tabulā, kas pievienota Centra gada budžetam, tiek fiksēts amatu skaits katrā kategorijā un līmenī, kā arī minētas visas vakances.

II NODAĻA

Tiesības un pienākumi

11. pants

1.   Darbinieki veic savus pienākumus un rīkojas Centra interesēs; tie nemeklē un nepilda norādījumus no jebkādas valdības, instances, organizācijas vai personas ārpus Centra.

2.   Tie bez direktora atļaujas nepieņem nekādus pakalpojumus, dāvanas vai jebkura veida maksājumus no jebkādas valdības vai citas personas ārpus Centra, izņemot kā atlīdzību par pakalpojumiem, kas sniegti pirms iecelšanas vai īpaša atvaļinājuma laikā, un attiecībā uz šādiem pakalpojumiem.

12. pants

1.   Darbinieki atturas no jebkādas darbības, un jo īpaši no jebkādas publiskas viedokļa paušanas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt to stāvokli un Centra reputāciju.

2.   Darbinieki neiesaistās aktivitātēs, ne peļņu nesošās, ne arī cita veida, kas varētu mazināt to neatkarību vai kaitēt Centra interesēm.

13. pants

Ja darbinieka likumīgais dzīvesbiedrs/-e vai persona, ar kuru darbinieks dzīvo laulību statusā, strādā algotu darbu, darbinieks informē par to direktoru.

Ja nodarbinātības veids izrādās nesavietojams ar darbinieka darbu vai Centra interesēm un ja darbinieks nevar apliecināt apņemšanos, ka nesavietojamība tiks likvidēta noteiktā laika periodā, direktors sniedz priekšlikumu, ka valde pieņem lēmumu par to, vai darbinieks turpina pildīt sava amata pienākumus vai līgums tiek lauzts, vai apturēts.

14. pants

Darbinieks, kurš, veicot savus pienākumus, tiek izsaukts pieņemt lēmumu par jautājuma risināšanu vai rezultātiem, kurā viņam/viņai ir personīga interese, kas varētu negatīvi ietekmēt viņa neatkarību, informē direktoru par to.

15. pants

Darbiniekam, kas beidz pildīt pienākumus, arvien ir saistības ievērot godprātības un klusēšanas principu attiecībā uz noteiktu amatu ieņemšanu vai pabalstu pieņemšanu, kas tieši vai netieši ir saistīti ar Centru.

16. pants

1.   Darbinieki vislielākajā mērā ievēro pienākumu neizpaust informāciju attiecībā uz visiem faktiem un informāciju, ko tie uzzina to pienākumu pildīšanas laikā vai saistībā ar saviem pienākumiem; tie nekādā veidā neatklāj nevienai nepilnvarotai juridiskai vai fiziskai personai jebkuru dokumentu vai informāciju, kas vēl nav publicēta. Tie ievēros šīs saistības vēl desmit gadus pēc pienākumu izpildes beigšanas.

2.   Darbinieki ne atsevišķi, ne kopā ar pārējiem bez direktora atļaujas nepublisko vai nerada iemeslu publiskot nevienu jautājumu, kas saistīts ar Centra darbību. Atļauja tiek atteikta gadījumā, ja ir pamats uzskatīt, ka ieteiktā publikācija varētu apdraudēt Centra intereses.

17. pants

Visas tiesības, ieskaitot autortiesības un citas intelektuālā īpašuma tiesības, pieraksti vai citi darbi, ko veikuši darbinieki, pildot savus pienākumus, ir Centra īpašums.

18. pants

Darbinieki dzīvo tajā vietā, kur tie ir pieņemti darbā, vai tādā attālumā no darba vietas, kas nav pārāk liels, lai būtu savietojams ar savu pienākumu veikšanu.

19. pants

1.   Neatkarīgi no dienesta pakāpes darbinieks palīdz un sniedz padomu viņa priekšniekiem; viņš/viņa ir atbildīgs(-a) par viņam/viņai piešķirto pienākumu izpildi.

2.   Darbinieks, kas veic jebkuru pienākumu, ir atbildīgs savu priekšnieku priekšā attiecībā uz viņam/viņai piešķirtajām pilnvarām un viņam/viņai sniegto norādījumu izpildi. Viņa/viņas padoto atbildība nekādā veidā neatbrīvo viņu no paša pienākumiem.

3.   Darbinieks, kurš saņem norādījumus, ko viņš/viņa uzskata par neatbilstošiem vai kas, pēc viņa/viņas domām, varētu radīt nopietnus sarežģījumus, informē viņa/viņas tuvāko priekšnieku, ja nepieciešams, rakstiski. Ja viņš/viņa pēc tam saņem rakstisku norādījumu apstiprinājumu no sava priekšnieka, viņa/viņa tos pilda, ja vien tādējādi netiek pārkāpts krimināllikums vai radīts pārmērīgs risks personīgajai drošībai. Gadījumā, ja norādījumu izpildes rezultātā tiktu pārkāpts likums, darbinieks ziņo par jautājumu direktoram.

20. pants

1.   No darbinieka tiek prasīts atlīdzināt, pilnībā vai daļēji, jebkādus zaudējumus, kas ir radīti Centram viņa/viņas darbības rezultātā pienākumu izpildes laikā vai saistībā ar pienākumu izpildi.

2.   Valde pieņem pamatotu lēmumu, pamatojoties uz priekšlikumu no direktora, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta attiecībā uz disciplinārajiem jautājumiem.

21. pants

1.   Privilēģijas un atvieglojumi, ko bauda Centra darbinieki, ir piešķirti vienīgi saistībā ar Centra interesēm. Ņemot vērā protokola noteikumus par Kotonū Nolīguma privilēģijām un atvieglojumiem, kurus piemēro Centram un tā darbiniekiem, un, attiecīgajā gadījumā, Galvenās pārvaldes nolīgumu, darbinieki nav atbrīvoti no personīgo pienākumu pildīšanas vai spēkā esošo likumu un policijas noteikumu ievērošanas.

2.   Ja saistībā ar šādām privilēģijām vai atvieglojumiem rodas strīda situācija, iesaistītais darbinieks nekavējoties informē direktoru par to.

22. pants

1.   Centrs palīdz jebkuram darbiniekam tiesvedībā pret draudu, apvainojumu vai apmelojumu izteicējiem vai pret uzbrukuma gadījumiem personai vai īpašumam, kuriem viņš/viņa vai viņa/viņas ģimenes loceklis tiek pakļauts darbinieka amata vai pienākumu izpildes dēļ. Tas pilnībā un atsevišķi kompensēs zaudējumus, ko cietis darbinieks, ja vien viņš apzināti vai nopietnas neuzmanības dēļ nav radījis šos zaudējumus pats, vai nav varējis saņemt kompensāciju no personas, kas zaudējumus radījusi.

2.   Centrs veicina ikviena darbinieka apmācības, ja tās ir savienojamas ar dienesta atbilstošu funkcionēšanu un sniedz labumu Centram.

23. pants

Darbinieks ir tiesīgs baudīt asociācijas tiesības; viņš/viņa jo īpaši var būt arodbiedrības vai darbinieku apvienības loceklis. Tas, ka darbinieks veic pienākumus šādā arodbiedrībā vai darbinieku asociācijā, nekādā gadījumā nerada kaitējumu iesaistītajai personai.

24. pants

1.   Darbinieki var iesniegt direktoram petīciju par jautājumiem, kas saistīti ar pienākumiem.

2.   Jebkurš jautājums, kas saistīts ar atsevišķu indivīdu un kas ir pieņemts saskaņā ar šiem noteikumiem, nekavējoties tiek rakstiski paziņots darbiniekam.

3.   Par jebkuru lēmumu, kas nelabvēlīgi ietekmē darbinieku, tiek sniegts tā pamatojums.

25. pants

1.   Katram darbiniekam ir tikai viena personas lieta. Šajā lietā ir:

| — | visi dokumenti, kas saistīti ar administratīvo statusu, un visi ziņojumi, kas saistīti ar viņa spējām, produktivitāti un rīcību, |
| --- | --- |

—

visi dokumenti, kas saistīti ar administratīvo statusu, un visi ziņojumi, kas saistīti ar viņa spējām, produktivitāti un rīcību,

| — | visi komentāri par darbinieku saistībā ar šādiem dokumentiem. |
| --- | --- |

—

visi komentāri par darbinieku saistībā ar šādiem dokumentiem.

Darbiniekam ir tiesības iepazīties ar visiem dokumentiem savā lietā. Pēc pienākumu izpildes beigšanas darbinieks saglabā šīs tiesības, ilgākais, divus gadus.

Personas lieta ir konfidenciāla, un par to informācija var tikt sniegta tikai pārvaldes birojos. Attiecīgo dokumentu kopijas tiek nosūtītas Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvajā tiesā, ja darbinieka darbību izskatīta šajā tiesā un ja tiesa to pieprasa.

2.   Visi dokumenti, kas atrodas darbinieka personas lietā un kas saistīti ar pirmās pakāpes disciplinārsodiem saskaņā ar 55. panta 2. punktu, tiek atcelti pēc trīs gadu laika perioda, ja šim darbiniekam šajā periodā vairs nav piemēroti disciplinārsodi.

III NODAĻA

Pieņemšana darbā – Periodiska izvērtēšana – Profesionālā izaugsme – Pienākumu izpildes/līguma izbeigšana – Atsaukšana no amata

1. iedaļa

Pieņemšana darbā

26. pants

1.   Darbinieku pieņemšana darbā tiek veikta ar mērķi nodrošināt Centra dienestus ar spējīgiem, produktīviem un godprātīgiem darbiniekiem.

2.   Darbinieki tiek atlasīti uz konkursa pamata saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, saņemot direktora priekšlikumu.

3.   Darbā pieņemšanas procedūra, ko nosaka 2. pantā minētie noteikumi, ir atklāta un pārredzama, sniedzot vienādas dalības un nodarbinātības iespējas visiem to valstu pilsoņiem, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu.

Darbinieki tiek atlasīti, neņemot vērā to rasi, ticību vai dzimumu.

Neviens amats netiek rezervēts kādas atsevišķas dalībvalsts pilsoņiem.

Ņemot vērā profesionālo kvalifikāciju un pieredzes līdzvērtīgos līmeņus, kas nepieciešami, lai ieceltu personu amatā, pieņemšana darbā tiek veikta tik plašā ģeogrāfiskā mērogā, lai cik iespējams būtu pārstāvētas visas valstis, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu.

Darbinieku pieņemšanai darbā, cik iespējams, jāatspoguļo Centra vienotais ĀAK un EK raksturs.

27. pants

1.   Darbinieks var tikt pieņemts darbā, ja viņš/viņa:

| a) | ir tādas valsts pilsonis, kas parakstījusi Kotonū Nolīgumu; |
| --- | --- |

a)

ir tādas valsts pilsonis, kas parakstījusi Kotonū Nolīgumu;

| b) | ir izpildījis visas saistības, kas viņam piemērotas ar likumu, attiecībā uz militāro dienestu; |
| --- | --- |

b)

ir izpildījis visas saistības, kas viņam piemērotas ar likumu, attiecībā uz militāro dienestu;

| c) | ir ar atbilstošām rakstura īpašībām attiecībā uz viņa/viņas piemērotību veikt savus pienākumus; |
| --- | --- |

c)

ir ar atbilstošām rakstura īpašībām attiecībā uz viņa/viņas piemērotību veikt savus pienākumus;

| d) | tiek pieņemts saskaņā ar procedūru, kas balstīta uz konkurenci un kas minēta 26. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

tiek pieņemts saskaņā ar procedūru, kas balstīta uz konkurenci un kas minēta 26. panta 2. punktā;

| e) | ir fiziski spējīgs veikt savus pienākumus, kā tas noteikts medicīniskajā pārbaudē, ko veicis Centra norīkots ārsts; |
| --- | --- |

e)

ir fiziski spējīgs veikt savus pienākumus, kā tas noteikts medicīniskajā pārbaudē, ko veicis Centra norīkots ārsts;

| f) | pierāda, ka viņam/viņai ir plašas zināšanas vienā no divām Centra galveno valodām (angļu un franču) un apmierinošas zināšanas vienā no citām Centra darba valodām tādā apjomā, kas nepieciešams, lai veiktu savus pienākumus. |
| --- | --- |

f)

pierāda, ka viņam/viņai ir plašas zināšanas vienā no divām Centra galveno valodām (angļu un franču) un apmierinošas zināšanas vienā no citām Centra darba valodām tādā apjomā, kas nepieciešams, lai veiktu savus pienākumus.

2.   Pirms pienākumu izpildes uzsākšanas katrs darbinieks uzrāda Centram šādus dokumentus:

| a) | medicīnisku izziņu, apliecinot viņa/viņas spēju veikt pienākumus, kas tam paredzēti; |
| --- | --- |

a)

medicīnisku izziņu, apliecinot viņa/viņas spēju veikt pienākumus, kas tam paredzēti;

| b) | dokuments, kas apliecina faktu, ka viņš ir izpildījis militārā dienesta saistības; |
| --- | --- |

b)

dokuments, kas apliecina faktu, ka viņš ir izpildījis militārā dienesta saistības;

| c) | dokuments, kas apliecina, ka viņš/viņa ir pilsonis vienā no valstīm, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu, un ka viņš/viņa bauda pilsoņa tiesības; |
| --- | --- |

c)

dokuments, kas apliecina, ka viņš/viņa ir pilsonis vienā no valstīm, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu, un ka viņš/viņa bauda pilsoņa tiesības;

| d) | dokuments, kas apliecina viņa/viņas ģimenes stāvokli un viņa/viņas likumīgo dzīvesbiedru un apgādājamos bērnus. |
| --- | --- |

d)

dokuments, kas apliecina viņa/viņas ģimenes stāvokli un viņa/viņas likumīgo dzīvesbiedru un apgādājamos bērnus.

3.   Pēc Centra pieprasījuma darbinieki vienojas iziet medicīnisko pārbaudi, ko veic Centra medicīniskais darbinieks pirms pārbaudes perioda beigām.

28. pants

1.   Lai pieņemtu darbiniekus vakantajos amatos, Direktors, izvērtējot iespējas iecelt šajos amatos jau esošos Centra darbiniekus, pārceļot tos jaunā amatā vai paaugstinot līmeni vai kategoriju saskaņā ar 32. un 33. panta noteikumiem, uzsāk ārējo darbā pieņemšanas procedūru, pamatojoties uz konkursa principiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 4. panta 1. punktā un 26. panta 2. punktā, kā arī V pielikumā.

2.   Darbā pieņemšanas procedūra arī var tikt uzsākta, lai sastādītu rezerves sarakstu pieņemšanai darbā nākotnē.

29. pants

1.   Kad darbinieks tiek pieņemts darbā, tas strādā pārbaudes laiku, kas ilgst sešus mēnešus.

2.   Darbinieks, kura darbs izrādīsies neatbilstošs viņa amatam, tiks atlaists. Tomēr direktors var, izņēmuma gadījumos, pagarināt pārbaudes laiku līdz pat vēl sešiem papildu mēnešiem.

3.   Ja pārbaudes laikā un tā sekojošajā pagarinājumā darbinieks nevar strādāt slimības, grūtniecības vai negadījuma dēļ un tiek atturēts no pienākumu izpildes ilgāk par vienu mēnesi, direktors var pagarināt darbinieka pārbaudes laiku, nosakot atbilstošu pagarinājumu.

4.   Neskarot 3. punktu, kopējais pārbaudes laiks nekādos apstākļos nevar pārsniegt divpadsmit mēnešus.

5.   Darbinieks, kas ir pieņemts uz pārbaudes laiku, var atteikties no amata jebkurā pārbaudes brīdī, vienu mēnesi iepriekš par to paziņojot vai citādi vienojoties.

2. iedaļa

Periodiska izvērtēšana – Profesionālā izaugsme

30. pants

1.   Katrus divpadsmit mēnešus kalendāra gada beigās un ievērojot iekšējos ieviešanas noteikumus, ko izstrādājis direktors, novērtējums par darbinieka spējām, godprātību un produktivitāti iekļauj novērtēšanas ziņojumā, ko izstrādā viņa priekšnieki.

2.   Vērtēšanas ziņojums tiek paziņots un nodots darbiniekam. Viņš ir tiesīgs sniegt jebkādus komentārus, ja viņš to uzskata par nepieciešamu.

31. pants

1.   Darbinieks, sniedzot labus darba rezultātus un nepārtraukti pildot dienesta pienākumus ne mazāk kā divus gadus vienā un tajā pašā līmenī un kura līgums turpinās vismaz vienu mēnesi pēc šā perioda, var tikt novirzīts nākamajā viņa līmeņa pakāpē.

2.   Iepriekš minētie paaugstinājumi pakāpē nav automātiski un par tiem lēmumus pieņem direktors, pamatojoties uz darbinieka spējām, godprātību un produktivitāti, ko izvērtējuši viņa priekšnieki. Direktors pieņem lēmumu arī par darbinieka pienākumu izmaiņām.

32. pants

1.   Darbinieks tiek paaugstināts amatā vienīgi, lai aizpildītu vakantās vietas, direktoram darbinieku ieceļot līmenī, kas ir par vienu līmeni augstāks par iepriekšējo, saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz priekšlikumu no direktora.

2.   Darbinieka iecelšana kategorijas līmenī, kas ir par vienu augstāks nekā viņa pašreizējā kategorija, notiek, izvēloties no darbiniekiem, kas ir veikuši darbu minimālajā laika posmā attiecīgajā līmenī, ņemot vērā salīdzinošos nopelnus un hierarhisko priekšnieku ziņojumus.

3.   Darbinieks var tikt iecelts kategorijā, kas ir par vienu augstāka nekā viņa pašreizējā kategorija, pēc konkurences kārtībā izvēloties no darbiniekiem, kas ir iesnieguši pieteikumu, kuri ir izgājuši atbilstošu apmācību kursu, kuriem ir atbilstīga darba pieredze un kuri ir nostrādājuši minimālo laiku savā līmenī. Darbinieks tiek iecelts jaunās kategorijas zemākajā līmenī.

4.   Vismaz divi nostrādāti gadi vienā un tajā pašā līmenī ir atbilstošs nosacījums, lai darbinieks tiktu paaugstināts amatā (līmenī vai kategorijā).

33. pants

1.   Darbinieks var tikt nozīmēts uz pakāpi, kur alga ir vistuvākā tai algai, ko viņš saņēma iepriekšējā līmenī.

2.   Nekādā gadījumā darbinieks jaunajā līmenī nesaņem pamatalgu, kas zemāka par algu, ko viņš saņēma iepriekšējā līmenī.

3.   Nekādā gadījumā darbinieks netiek sodīts ar naudas sankcijām, ja viņš nav paaugstināts amatā. Viņš paliek viņa iepriekšējā līmenī. Šādā gadījumā darbinieks saņem papildu pakāpi tajā dienā, kad nopelnītā pakāpe atbilst viņa iepriekšējam līmenim.

3. iedaļa

Pienākumu izpildes pārtraukšana – Līguma izbeigšana

34. pants

Izņemot līguma izbeigšanu nāves gadījumā, nodarbinātība tiek pārtraukta:

| 1. | Paziņošanas termiņa beigās pēc darbinieka atlūguma iesniegšanas. Šāda paziņojuma perioda ilgums ir vismaz trīs mēneši, un tas nepārsniedz sešus mēnešus, ja vien nav panākta savstarpēja vienošanās par īsāku laika periodu. |
| --- | --- |

1.

Paziņošanas termiņa beigās pēc darbinieka atlūguma iesniegšanas. Šāda paziņojuma perioda ilgums ir vismaz trīs mēneši, un tas nepārsniedz sešus mēnešus, ja vien nav panākta savstarpēja vienošanās par īsāku laika periodu.

| 2. | Paziņošanas termiņa beigās pēc paziņojuma no Centra puses.
  Paziņošanas termiņš ir viens mēnesis par katru nostrādāto gadu, tas ir vismaz trīs mēneši un nepārsniedz deviņus mēnešus. Paziņošanas termiņos tomēr nevar sākties dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ja slimības ilgums nepārsniedz trīs mēnešus. Tas tiek atlikts dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ko iespējams mainīt, ņemot vērā iepriekš minētos ierobežojumus. |
| --- | --- |

2.

Paziņošanas termiņa beigās pēc paziņojuma no Centra puses.

Paziņošanas termiņš ir viens mēnesis par katru nostrādāto gadu, tas ir vismaz trīs mēneši un nepārsniedz deviņus mēnešus. Paziņošanas termiņos tomēr nevar sākties dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ja slimības ilgums nepārsniedz trīs mēnešus. Tas tiek atlikts dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ko iespējams mainīt, ņemot vērā iepriekš minētos ierobežojumus.

| 3. | Tā mēneša beigās, kurā darbinieks sasniedz 65 gadu vecumu. |
| --- | --- |

3.

Tā mēneša beigās, kurā darbinieks sasniedz 65 gadu vecumu.

| 4. | Centra efektīvas darbības interesēs darbinieka līgums var tikt izbeigts nekompetences vai neapmierinoša darba rezultātā, kas notiek nodarbinātības laikā, saskaņā ar 55. pantu. |
| --- | --- |

4.

Centra efektīvas darbības interesēs darbinieka līgums var tikt izbeigts nekompetences vai neapmierinoša darba rezultātā, kas notiek nodarbinātības laikā, saskaņā ar 55. pantu.

| 5. | Centra slēgšanas gadījumā, kas galvenokārt varētu notikt finansējuma trūkuma dēļ, darbinieks saņem kompensāciju mēneša bruto pamatalgas apmērā par katru nostrādāto darba gadu līdz pat, maksimums, divpadsmit mēnešiem. Šāds aprēķins tiek balstīts uz darbinieka pēdējo mēneša bruto pamatalgu. |
| --- | --- |

5.

Centra slēgšanas gadījumā, kas galvenokārt varētu notikt finansējuma trūkuma dēļ, darbinieks saņem kompensāciju mēneša bruto pamatalgas apmērā par katru nostrādāto darba gadu līdz pat, maksimums, divpadsmit mēnešiem. Šāds aprēķins tiek balstīts uz darbinieka pēdējo mēneša bruto pamatalgu.

| 6. | Štatu samazināšanas gadījumā attiecīgais darbinieks saņem paziņojumu, kā noteikts 2. punktā, un saņem kompensāciju, kā tas minēts 5. punktā. |
| --- | --- |

6.

Štatu samazināšanas gadījumā attiecīgais darbinieks saņem paziņojumu, kā noteikts 2. punktā, un saņem kompensāciju, kā tas minēts 5. punktā.

35. pants

Līgums ar darbinieku var tikt izbeigts bez paziņojuma pēc direktora iniciatīvas:

| a) | pārbaudes perioda beigās saskaņā ar 29. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes perioda beigās saskaņā ar 29. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem;

| b) | ja darbinieks vairs neatbilst noteikumiem, kas minēti 27. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

ja darbinieks vairs neatbilst noteikumiem, kas minēti 27. panta 1. punktā;

| c) | 36. pantā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

c)

36. pantā minētajos gadījumos;

| d) | 37. pantā minētajos gadījumos. |
| --- | --- |

d)

37. pantā minētajos gadījumos.

36. pants

1.   Pēc disciplinārās procedūras pabeigšanas, kas aprakstīta šīs sadaļas VI nodaļā, darbinieka līgums var tikt izbeigts bez paziņojuma, pamatojoties uz disciplinārajiem noteikumiem, ja ir nopietni gadījumi, kad darbiniekam neizdodas ievērot saistības, apzināti vai nevērības dēļ. Lēmumu izbeigt līgumu pieņem direktors pēc tam, kad attiecīgajai personai ir bijusi iespēja iesniegt lietu aizstāvībai.

2.   Pirms līguma izbeigšanas darbinieks var tikt atsaukts no amata pienākumu izpildes saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 57. pantā.

3.   Gadījumā, ja pienākumu izpilde tiek pārtraukta saskaņā ar šā panta 1. punktu direktors var ieteikt, ka valdei jāpieņem lēmums, vai konkrētajai personai tiek ieturēta kompensācija un atlīdzinātas izmaksas, kas minētas 46. un 52. pantā.

37. pants

1.   Līgums ar darbinieku var tikt izbeigts bez Centra paziņojuma, ja direktors atklāj, ka pieņemšanas laikā attiecīgā persona apzināti ir sniegusi nepareizu informāciju attiecībā uz tās profesionālajām prasmēm un nosacījumiem, kas aprakstīti 27. panta 1. punktā.

2.   Šādā gadījumā valde paziņo par līguma izbeigšanu, pamatojoties uz priekšlikumu no direktora, pēc tam, kad konkrētā persona ir uzklausīta un pēc disciplinārās procedūras pabeigšanas, kas aprakstīta šīs sadaļas VI nodaļā.

3.   Pirms līguma izbeigšanas darbinieks var tikt atsaukts no amata pienākumu izpildes saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 57. pantā.

Piemērot 36. panta 3. punkta noteikumus.

IV NODAĻA

Darba nosacījumi

1. iedaļa

Darba ilgums

38. pants

1.   Aktīvi nodarbinātie darbinieki vienmēr ir Centra rīcībā.

Tomēr normālā darba nedēļa nepārsniedz trīsdesmit septiņas ar pusi stundas ar nosacījumu, ka normālās darba dienas stundas tiek noteiktas saskaņā ar iekšējiem ieviešanas noteikumiem, ko izstrādājis direktors.

2.   Direktors var pilnvarot darbinieku strādāt nepilnu laiku, ja tas ir pamatots un ja direktors uzskata, kas tas ir saskaņā ar Centra interesēm.

Šādas pilnvaras sniegšanas noteikumi tiek ietverti iekšējos ieviešanas noteikumos, ko izstrādājis direktors.

39. pants

1.   Darbinieks steidzamības kārtā vai ārkārtas gadījumos var tikt lūgts strādāt virsstundas. Nakts darbs un jebkāds darbs svētdienās vai svētku dienās ir pieļaujams tikai saskaņā ar iekšējiem ieviešanas noteikumiem, ko izstrādā direktors.

2.   Kopējais virsstundu skaits attiecībā uz vienu darbinieku nevar pārsniegt 150 stundas, strādājot sešu mēnešu periodā.

3.   Virsstundas, ko darbinieks nostrādājis “profesionālajā” un “biroja darba” kategorijā, nepiešķir darbiniekam tiesības uz kompensāciju vai atlīdzību.

Saskaņā ar nosacījumiem, kas aprakstīti iekšējos ieviešanas noteikumos, kas minēti 1. punktā, virsstundas, ko nostrādājis darbinieks “atbalsta personāla” kategorijā, piešķir tiesības uz kompensējošu atpūtas periodu vai, ja darba apstākļu dēļ nav iespējama kompensācija sešu mēnešu periodā pēc tam, kad tika nostrādātas virsstundas, uz automātisku maksājuma piešķiršanu par katru virsstundu, kā noteikts attiecīgajos noteikumos.

2. iedaļa

Atvaļinājums

40. pants

1.   Darbiniekam ir tiesības uz vismaz 24 darba dienām un, lielākas, 30 darba dienām ikgadējā atvaļinājuma vienā kalendārajā gadā saskaņā ar iekšējiem ieviešanas noteikumiem, ko izstrādājis direktors. Šajos noteikumos iekļauj nosacījumus, lai pārceltu atvaļinājumu no viena kalendārā gada uz nākamo.

2.   Papildus ikgadējajam atvaļinājumam direktors izņēmuma kārtā pēc darbinieka pieprasījuma var piešķirt viņam īpašu atvaļinājumu. Noteikumus šāda atvaļinājuma piešķiršanai izklāsta iekšējos noteikumos, ko pieņem valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

41. pants

Papildus atvaļinājumam, kas minēts 40. pantā, un iesniedzot medicīnisku izziņu, darbinieces – sievietes ir tiesīgas doties grūtniecības atvaļinājumā, saglabājot pilnu algu, kurš parasti sākas sešas nedēļas pirms dzemdībām, kā norādīts izziņā, un beidzas 10 nedēļas pēc dzemdībām; šāds atvaļinājums nevar būt mazāks par 16 nedēļām.

Tomēr, ja ir attiecīga medicīniska izziņa, attiecīgā darbiniece grūtniecības atvaļinājumā var doties vēlāk par 6 nedēļām pirms sagaidāmās dzemdību dienas, šādā gadījumā grūtniecības atvaļinājums beidzas 10 nedēļas pēc dzemdībām plus laiks, kurā darbiniece ir turpinājusi strādāt no sestās nedēļas pirms faktiskā dzemdību datuma.

Darbinieki – vīrieši ir tiesīgi doties piecu darba dienu paternitātes atvaļinājumā desmit nedēļu laikā pēc bērna dzimšanas.

42. pants

Darbiniekam, kurš apliecina nespēju pildīt savus pienākumus slimības vai negadījuma dēļ, tiek automātiski piešķirtas tiesības uz slimības atvaļinājumu saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu. Pēc saviem ieskatiem Centrs var arī pieņemt lēmumu griezties pie mediķiem, lai gūtu medicīnisku atzinumu no ekspertiem.

43. pants

Ikgadējo atvaļinājumu darbiniekam, kurš tiesīgs strādāt uz daļēju slodzi, samazina atbilstīgi laikam, kurā viņš strādā uz daļēju slodzi. Atņemamo dienu daļas aprēķina, piemērojot proporcionalitātes principu saskaņā ar iekšējiem ieviešanas noteikumiem, ko izstrādājis direktors.

44. pants

1.   Izņemot slimības vai negadījuma gadījumus, darbinieks nevar neierasties darbā bez viņa tiešā priekšnieka iepriekšējas atļaujas. Neskarot jebkādus disciplinārsodus, kas var tikt piemēroti, visi pienācīgi konstatēti neatļautas prombūtnes gadījumi tiek atņemti no konkrētā darbinieka ikgadējā atvaļinājuma. Ja viņš jau ir izmantojis savu ikgadējo atvaļinājumu, darbiniekam automātiski atvelk no viņa atalgojuma par attiecīgo laika periodu.

2.   Ja darbinieks vēlas pavadīt savu slimības atvaļinājumu citā vietā, kas nav nodarbinātības vieta, viņam jāiegūst iepriekšēja direktora atļauja.

3.   Darbiniekam pēc direktora uzskatiem vai personīgu apstākļu dēļ ārkārtas gadījumos un pēc darbinieka pieprasījuma var piešķirt neapmaksātu atvaļinājumu. Šāda atvaļinājuma ilgums nepārsniedz vienu gadu piecpadsmit gadu periodā.

Šo periodu neiekļauj darbinieka izdienā, par kuru var iegūt paaugstinājumu pakāpē, tāpat arī neapmaksātā atvaļinājuma laiku neiekļauj 31. panta 1. un 2. punktā noteiktajā minimālajā periodā.

Noteikumus attiecībā uz neapmaksāto atvaļinājumu definē iekšējos noteikumos, ko pieņem valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

4.   Pēc katriem 18 mēnešiem nepārtrauktas dienesta pienākumu pildīšanas darbinieki, to likumīgie dzīvesbiedri un apgādājamie bērni ir tiesīgi atgriezties uz to izcelsmes vietām saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

3. iedaļa

Valsts svētku dienas

45. pants

Direktors sastāda valsts svētku dienu sarakstu.

V NODAĻA

Atalgojums un izdevumi

46. pants

1.   Saskaņā ar noteikumiem, kas aprakstīti iekšējos noteikumos, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu, un ja nav noteikts citādi, darbinieks, pamatojoties vien uz viņa nodarbinātības faktu, ir tiesīgs saņemt atalgojumu atbilstīgi savai kategorijai, līmenim un pakāpei.

Viņš nevar atteikties no šīm tiesībām.

2.   Atalgojumā tiek ietverta pamatalga un ģimenes un citi pabalsti.

47. pants

Atalgojumu izsaka un izmaksā euro.

48. pants

Pamatojoties uz direktora priekšlikumu, valde katru gadu apstiprina pielāgojumus atalgojuma sistēmā, balstoties uz metodoloģiju, kuru akceptējusi Eiropas Savienības Padome attiecībā uz Kopienas darbiniekiem.

49. pants

Mēneša pamatalgu katrai kategorijai, līmenim un pakāpei nosaka saskaņā ar tabulu, kas pievienota II pielikumā.

50. pants

1.   Ģimenes pabalstus, kādus ir tiesīgs saņemt darbinieks, nosaka iekšējos noteikumos, kas minēti 46. pantā, un tie ietver:

| a) | saimniecības pabalstu; |
| --- | --- |

a)

saimniecības pabalstu;

| b) | apgādājamā bērna pabalstu; |
| --- | --- |

b)

apgādājamā bērna pabalstu;

| c) | izglītības pabalstu. |
| --- | --- |

c)

izglītības pabalstu.

2.   Darbiniekam, kas saņem ģimenes pabalstus, kas minēti šajā pantā, ir jādeklarē tāda paša veida pabalsti, ko darbinieks saņem citur, un šos pabalstus atvelk no tiem, ko izmaksā saskaņā ar šiem noteikumiem.

3.   Apgādājamā bērna pabalstus var divkāršot, direktoram pieņemot īpašu un atbilstoši pamatotu lēmumu, pamatojoties uz motivētiem medicīniskiem dokumentiem, ko sastādījis Centra nozīmētais ārsts, apliecinot, ka konkrētais bērns rada darbiniekam vērā ņemamu finanšu nastu, kas radusies bērna garīgas vai fiziskas nespējas rezultātā.

51. pants

Ja darbinieks mirst nodarbinātības laikā, tā likumīgais dzīvesbiedrs vai apgādājamais bērns saņem vispārēju aizgājēja atalgojumu līdz pat sestā mēneša beigām pēc viņa nāves.

52. pants

Atbilstīgi 46. pantā minētajiem iekšējiem noteikumiem darbinieks ir tiesīgs saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas viņam radušies, uzsākot pildīt dienesta pienākumus, pārceļot darbinieku citā amatā, viņam dodoties periodiskā atvaļinājumā uz dzimteni vai pēc darbinieka līguma termiņa beigām, kā arī par izdevumiem, kas tam radušies, pildot pienākumus vai saistībā ar pienākumu izpildi, neskarot 36. panta 3. punkta noteikumus.

53. pants

1.   Darbinieka, viņa likumīgā dzīvesbiedra vai apgādājamā bērna nāves gadījumā Centrs sedz izmaksas, kas radušās attiecībā uz ķermeņa transportēšanu no darbinieka nodarbinātības vietas uz viņa izcelsmes vietu. Centrs šā iemesla dēļ var izmaksāt avansu.

Centrs arī atmaksā ceļojuma izdevumus un izmaksas, kas saistītas ar šā punkta pirmajā daļā minēto dzīvu palikušo personu personīgo mantu un bagāžas transportēšanu atpakaļ uz mirušā darbinieka izcelsmes vietu.

2.   Ja darbinieks mirst komandējuma laikā, Centrs atmaksā izdevumus, kas radušies saistībā ar ķermeņa transportēšanu no miršanas vietas uz darbinieka izcelsmes vietu.

54. pants

Jebkura pārmaksāta naudas summa tiek atmaksāta, ja saņēmējs zināja par maksājuma nepareizību vai ja šāda nepareizība bija tika acīm redzama, ka viņš nevarēja to nezināt. Direktors izstrādā šādas atmaksas noteikumus.

VI IEDAĻA

Disciplinārsodi

55. pants

1.   Ja darbinieks tīši vai netīši neievēro šajos Civildienesta noteikumos noteiktos pienākumus, tas saucams pie disciplināras atbildības.

2.   Ir šādi disciplinārsodu veidi:

| — | pirmās pakāpes sodi:






  a) | rakstisks brīdinājums; |
| --- | --- | --- |

—

pirmās pakāpes sodi:

a)

rakstisks brīdinājums;

| b) | rājiens, |
| --- | --- |

b)

rājiens,

| — | otrās pakāpes sodi:






  a) | pazeminājums pakāpē; |
| --- | --- | --- |

—

otrās pakāpes sodi:

a)

pazeminājums pakāpē;

| b) | pazeminājums līmenī vai kategorijā; |
| --- | --- |

b)

pazeminājums līmenī vai kategorijā;

| c) | atstādināšana no amata pienākumu pildīšanas. |
| --- | --- |

c)

atstādināšana no amata pienākumu pildīšanas.

3.   Par vienu pārkāpumu var uzlikt ne vairāk kā vienu disciplinārsodu.

56. pants

1.   Direktors var izteikt brīdinājumu un rājienu, nekonsultējoties ar valdi, pēc darbinieka tiešā priekšnieka priekšlikuma vai pēc paša iniciatīvas. Pirms tam iesaistīto personu uzklausa. Darbinieks pēc vēlēšanās var reaģēt uz brīdinājumu vai rājienu. Viņa reakciju uzglabā viņa personīgajā lietā.

2.   Citus sodus piemēro valde pēc disciplinārās procedūras pabeigšanas, kas noteikta 58. pantā. Šo procedūru var ierosināt direktors vai valde pēc tam, kad ir uzklausīta attiecīgā persona.

57. pants

1.   Ja pret darbinieku ir izvirzīta apsūdzība par nopietnu pārkāpumu, neatkarīgi no tā, vai darbinieks nav pildījis dienesta pienākumus vai tas pārkāpis likumu, direktors var noteikt, ka darbinieks tiek atstādina no amata. Lēmumu par darbinieks atstādināšanu no amata pieņemt kā piesardzības pasākumu četru darba dienu laikā pēc tam, kad tiek atklāta darbība, par ko darbinieks tiek apsūdzēts.

2.   Lēmumā par darbinieka atstādināšanu no amata nosaka, vai viņš turpina saņemt atalgojumu par atstādināšanas periodu vai arī kāda daļa no atalgojuma tiek ieturēta; ieturētā atalgojuma daļa nepārsniedz pusi no darbinieka pamatalgas.

3.   Ja nekāds lēmums nav pieņemts par darbinieku līdz divu mēnešu perioda beigām, sākot ar dienu, kad spēkā stājās lēmums par darbinieka atstādināšanu no amata, valdei ir jāpieņem lēmums par atstādināšanas turpināšanu.

4.   Ja nekāds lēmums nav pieņemts par darbinieku līdz četru mēnešu perioda beigām, sākot ar dienu, kad spēkā stājās lēmums par darbinieka atstādināšanu no amata, darbinieks atkal saņem pilnu atalgojumu.

5.   Ja disciplinārās procedūras beigās attiecībā uz darbinieku nav piemērots disciplinārsods vai ir izteikts tikai rakstisks brīdinājums vai rājiens, attiecīgais darbinieks ir tiesīgs saņemt kompensāciju ieturētā atalgojuma apjomā.

6.   Ja tomēr par tām pašām darbībām par darbinieku ir ierosināta krimināllieta, galīgo lēmumu pieņemt tikai pēc, kad lietu izskatījusī tiesa ir pieņēmusi galīgo spriedumu.

58. pants

1.   Direktors ierosina disciplināro procedūru, iesaistot ad hoc izmeklēšanas komiteju, kas direktoram sniedz ziņojumu, kurā ir skaidri jāapraksta fakti, par kuriem celta apsūdzība un, attiecīgajā gadījumā, apstākļi, kādos tie notika.

Ziņojumu iesniedz valdes priekšsēdētājam, kurš par to rakstiski paziņo attiecīgajam darbiniekam.

Gadījumā, ja ir jebkāda kavēšanās nodot paziņojumu darbiniekam, kas radusies darbinieka dēļ, un ir jebkāds darbinieka atteikums parakstīt apliecinājumu, ka paziņojums ir saņemts, uzskata, ka paziņojums ir izdarīts.

2.   Ad hoc izmeklēšanas komitejas sastāvu un procedūras nosaka iekšējos noteikumos, ko pieņem valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

III SADAĻA

DIREKTORS UN DIREKTORA VIETNIEKS

59. pants

1.   Šo noteikumu nosacījumus par darbinieku tiesībām un pienākumiem analoģiski piemēro arī attiecībā uz direktoru un direktora vietnieku.

2.   Ja šo noteikumu kontekstā ir noteikts, ka direktors pieņem lēmumu attiecībā uz darbiniekiem un vietējiem darbiniekiem, šāda veida lēmumus attiecībā uz direktoru un direktora vietnieku pieņem valde.

Tāpat – ja ir noteikts, ka darbinieki un vietējie darbinieki sniedz informāciju direktoram, direktors un direktora vietnieks sniedz šādu informāciju valdei.

IV SADAĻA

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ SOCIĀLO NODROŠINĀJUMU, NODOKĻIEM UZLIKŠANU UN TIESISKO AIZSARDZĪBU

I NODAĻA

Noteikumi sociālajā jomā

1. iedaļa

Sociālais nodrošinājums

60. pants

1.   Saistībā ar sociālā nodrošinājuma shēmu darbinieki, direktora vietnieks, direktors un, ja nepieciešams, viņu ģimenes locekļi, ko atzinis Centrs, var izvēlēties starp tās valsts shēmu, kuras teritorijā atrodas Centra galvenās mītne, tās valsts shēmu, kurā pastāvīgi dzīvoja pirms tam, vai tās valsts shēmu, kurā tie ir pilsoņi, vai jebkuru personīgu shēmu, ar kuru Centrs ir parakstījis nolīgumu.

Tomēr šāda izvēle var tikt realizēta tikai vienu reizi un tā jāizdara trīs mēnešu laikā no darbā pieņemšanas dienas; tā stājas spēkā datumā, kad tiek uzsākta pienākumu izpilde.

2.   Darbinieki, direktora vietnieks, direktors un to likumīgie dzīvesbiedri, ja tie nav tiesīgi saņemt viena veida un līmeņa pabalstus saskaņā ar citiem juridiskiem noteikumiem vai regulām, un to apgādājamie bērni, kā noteikts iekšējos noteikumos, tiek apdrošināti pret slimības gadījumiem. Apdrošinājuma apjomu tiek nosaka iekšējos noteikumos, ko pieņem valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

3.   Prēmijas, kas nepieciešamas, šādai apdrošināšanai pret slimības gadījumiem, iemaksā darbinieki un Centrs saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kā minēts 2. punktā.

61. pants

1.   Darbinieki, direktora vietnieks un direktors, sākot no brīža, kad tie sāk pildīt savus pienākumus, ir apdrošināti pret darba riskiem un nelaimes gadījumiem, kā noteikts iekšējos noteikumos, kā minēts 60. pantā. Viņi iemaksā apdrošināšanas prēmijas pret šiem riskiem.

2.   Neapdrošinātos riskus, izmaksājamos pabalstus un segtos izdevumi nosaka iekšējos noteikumos, kā minēts 1. punktā.

62. pants

1.   Gadījumā, ja darbiniekam, direktora vietniekam vai direktoram piedzimst bērns, personai, kas faktiski rūpējas par bērnu, izmaksā vienu kopējas likmes dotāciju saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kā minēts 60. pantā.

2.   Dotācijas saņēmējam jādeklarē jebkuras tāda paša veida dotācijas, ko viņš par to pašu bērnu ir saņēmis no citiem avotiem; šādas dotācijas tad atvelk no dotācijas, kas minēta 1. punktā. Šī dotācija tiek izmaksāta tikai vienu reizi, ja abi vecāki kā Centra darbinieki ir potenciāli tiesīgi tādu saņemt.

2. iedaļa

Rezerves fonds

63. pants

1.   Centrs saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu, izveido rezerves fondu darbiniekiem, direktora vietniekam un direktoram. Šajos noteikumos ietver metodes, lai darbinieki un Centrs izdarītu obligātas un brīvprātīgas iemaksas fondā, kā arī fonda maksājumu metodes darbiniekiem, tiem beidzot pildīt dienesta pienākumus Centrā.

2.   Ieguldījumus, kas nepieciešami, lai izveidotu rezerves fondu, sniedz darbinieki un Centrs saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kā tas minēts 1. punktā.

3. iedaļa

Galīgās un brīvprātīgās dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas prēmija

64. pants

1.   Darbinieks, kura līgums tiek izbeigts pēc vienošanās starp darbinieku un Centru un kurš ir strādājis Centrā vismaz piecus gadus, pamatojoties uz valdes lēmumu un direktora ziņojumu, var saņemt galīgas un brīvprātīgas dienesta pienākumu pildīšanas izbeigšanas prēmiju saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, ko pieņēmusi valde pēc direktora priekšlikuma.

2.   Prēmija nav automātiska, un, pieņemot lēmumu par šādas prēmijas piešķiršanu, ņem vērā Centra intereses un mērķus. Maksājumu veic saskaņā ar nosacījumiem, ko noteikusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu un saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kā minēts 1. punktā.

3.   Prēmija netiek izmaksāta, ja līgums tiek izbeigts saskaņā ar 36. un 37. pantu.

4.   Direktors un direktora vietnieks nesaņem šādu prēmiju.

5.   Prēmija nav savietojama ar kompensāciju, kas minēta 34. panta 5. punktā.

II NODAĻA

Noteikumi par nodokļiem

65. pants

1.   Direktors, direktora vietnieks un Centra darbinieki no atalgojuma, ko izmaksā Centrs, maksā nodokļus Centram.

Noteikumi par nodokļiem un to piemērošanas procedūra ir noteikta III pielikumā. Komiteja ir tiesīga grozīt minēto pielikumu, ja nepieciešams.

2.   Centrs iekasē nodokļus, ieturot tos no algas. Nodokļu ienākumi tiek novadīti kā ieņēmumi Centra budžetā.

III NODAĻA

Noteikumi par tiesisko aizsardzību

66. pants

1.   Darbinieki, direktora vietnieks un direktors var iesniegt kompetentajai instancei lūgumu pieņemt lēmumu attiecībā uz tiem. Kompetentā instance paziņo attiecīgajai personai pamatotu lēmumu divu mēnešu laikā no brīža, kad ir iesniegts lūgums. Ja šā perioda beigās nav saņemta nekāda atbilde uz šo lūgumu, tiek uzskatīts, ka ir sniegts netiešs lēmums par lūguma noraidīšanu, par ko var iesniegt sūdzību saskaņā ar nākamo punktu.

2.   Darbinieki, direktora vietnieks un direktors var iesniegt kompetentajai instancei sūdzību par darbību, kas tos negatīvi ietekmē, vai nu ja kompetentā instance ir pieņēmusi lēmumu, vai ja tā nav pieņēmusi pasākumu, kas noteikts šajos noteikumos. Sūdzība ir rakstisks dokuments, ar ko lūdz rast izlīguma risinājumu attiecīgajā strīdā. Sūdzība ir jāiesniedz divu mēnešu laikā, ja tas netiek veikts – sūdzība zaudē savu spēku. Periods sākas:

| — | dienā, kad lēmums tiek paziņots attiecīgajai personai, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad persona šo paziņojumu saņem, ja pasākums ietekmē atsevišķu personu; ja tomēr darbībā, kas ietekmē noteiktu personu, ir iesaistīta vēl viena persona, periods attiecībā uz šo otru personu sākas dienā, kad viņa saņem paziņojumu par to, |
| --- | --- |

—

dienā, kad lēmums tiek paziņots attiecīgajai personai, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad persona šo paziņojumu saņem, ja pasākums ietekmē atsevišķu personu; ja tomēr darbībā, kas ietekmē noteiktu personu, ir iesaistīta vēl viena persona, periods attiecībā uz šo otru personu sākas dienā, kad viņa saņem paziņojumu par to,

| — | atbildes sniegšanas beigu termiņa datumā, ja sūdzība attiecas uz netiešo lēmumu par lūguma noraidīšanu, kā minēts 1. punktā. |
| --- | --- |

—

atbildes sniegšanas beigu termiņa datumā, ja sūdzība attiecas uz netiešo lēmumu par lūguma noraidīšanu, kā minēts 1. punktā.

Kompetentā instance paziņo savu pamatoto lēmumu attiecīgajai personai divu mēnešu laikā no dienas, kad ir iesniegta sūdzība. Ja šā perioda beigās vēl nav saņemta atbilde uz iesniegto sūdzību, tiek uzskatīts, ka ir pieņemts netiešs lēmums par sūdzības noraidīšanu, par kuru var iesniegt apelāciju saskaņā ar 67. pantu.

Procedūru, saskaņā ar kuru kompetentā instance pieņem pamatotu lēmumu, nosaka iekšējos noteikumos, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

Kompetentā instance šā panta nozīmē ir:

| — | direktors darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

direktors darbiniekiem,

| — | valde direktoram un direktora vietniekam un apelācijas gadījumos pret disciplinārsodu, ko piemēro direktors, |
| --- | --- |

—

valde direktoram un direktora vietniekam un apelācijas gadījumos pret disciplinārsodu, ko piemēro direktors,

| — | Apelācijas komiteja apelācijas gadījumos pret disciplinārsodu, ko piemēro valde attiecībā pret direktoru vai direktora vietnieku. |
| --- | --- |

—

Apelācijas komiteja apelācijas gadījumos pret disciplinārsodu, ko piemēro valde attiecībā pret direktoru vai direktora vietnieku.

67. pants

1.   Strīdi starp darbiniekiem un Centru, kā arī strīdi starp direktoru vai direktora vietnieku un Centru var tikt atrisināti ar izlīgumu saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas šo noteikumu IV pielikumā. Tomēr, ja izlīgums nevar tikt panākts, darbiniekam ir tiesības griezties Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvajā tiesā.

2.   Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvā tiesa, šeit turpmāk – “Administratīvā tiesa”, izskata visus strīdus starp Centru un Centra darbinieku attiecībā uz darbības likumību, kas nelabvēlīgi ietekmē šādu personu 66. panta 2. punkta nozīmē.

3.   Apelācija Administratīvajā tiesā tiek noraidīta, ja:

| — | kompetentā instance pirms tam ir saņēmusi tai adresētu sūdzību 66. panta 2. punktā paredzētajā periodā saskaņā ar minēto punktu, |
| --- | --- |

—

kompetentā instance pirms tam ir saņēmusi tai adresētu sūdzību 66. panta 2. punktā paredzētajā periodā saskaņā ar minēto punktu,

| — | sūdzība ir noraidīta ar tiešu lēmumu vai netiešu lēmumu, |
| --- | --- |

—

sūdzība ir noraidīta ar tiešu lēmumu vai netiešu lēmumu,

| — | nav panākts izlīgums vai četru mēnešu laikā pēc samierinātāja iecelšanas nav panākts risinājums. |
| --- | --- |

—

nav panākts izlīgums vai četru mēnešu laikā pēc samierinātāja iecelšanas nav panākts risinājums.

4.   Apelācijas saskaņā ar 2. punktu iesniedz trīs mēnešu laikā. Periods sākas dienā, kad pusēm tiek paziņots par to, ka izlīgums nav panākts, vai, ja nav panākts risinājums, dienā, kad beidzas četru mēnešu ilgs periods, kas sākas pēc samierinātāja iecelšanas.

V SADAĻA

VIETĒJIE DARBINIEKI

68. pants

1.   Direktors pieņem darbā vietējos darbiniekus, slēdzot darba līgumu uz noteiktu laiku.

2.   Izņemot 6.–10. pantu, 29., 31.–37. pantu, 40.–43. pantu, 46.–50. pantu un VI nodaļu, attiecībā uz vietējiem darbiniekiem analoģiski piemēro II sadaļu.

69. pants

Vietējo darbinieku nodarbinātības nosacījumus un jo īpaši:

| a) | to darbā pieņemšanas un to līguma izbeigšanas veidu; |
| --- | --- |

a)

to darbā pieņemšanas un to līguma izbeigšanas veidu;

| b) | atvaļinājumu un |
| --- | --- |

b)

atvaļinājumu un

| c) | amata sadali un atalgojumu |
| --- | --- |

c)

amata sadali un atalgojumu

nosaka direktors saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem un darba praksi vietā, kur viņiem ir jāveic savi dienesta pienākumi.

70. pants

Centrs iemaksā sociālā nodrošinājuma maksājumu darba devēja daļu, kā prasa spēkā esošie noteikumi, vietā, kur vietējais darbinieks veic pienākumu izpildi.

71. pants

Jebkurš vietējais darbinieks var iesniegt direktoram lūgumu pieņemt lēmumu attiecībā uz viņu. Direktors viena mēneša laikā no lūguma iesniegšanas paziņo attiecīgajai personai par pieņemto lēmumu, sniedzot arī tā pamatojumu. Domstarpību gadījumā vietējais darbinieks var iesniegt apelāciju saskaņā ar 72. pantu.

72. pants

Strīdi starp Centru un vietējiem darbiniekiem tiek izskatīti kompetentajā tiesā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem tajā vietā, kur vietējais darbinieks veic pienākumu izpildi.

VI SADAĻA

ĀRZEMĒS STRĀDĀJOŠIE DARBINIEKI

73. pants

Noteikumus, kas tiek piemēroti attiecībā uz ārzemēs strādājošiem darbiniekiem, ietver iekšējos noteikumos, ko pieņem valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

VII SADAĻA

PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ UAC PAGAIDU DARBINIEKIEM

74. pants

Noteikumus, kas tiek piemēroti attiecībā uz tādām personām no organizācijām vai uzņēmumiem, kuras uz laiku tiek pārceltas darbam UAC saskaņā ar īpašiem sadarbības vai apmaiņas nolīgumiem, ietver iekšējos noteikumos, ko pieņem valde, pamatojoties uz direktora priekšlikumu.

VIII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

75. pants

Šie noteikumi stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā ĀAK un EK Vēstnieku komitejas lēmums par to apstiprināšanu.

76. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2005. gada 27. jūlijā

Vēstnieku komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

F. J. WAHNON FERREIRA

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar ĀAK un EK Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 1/2003 (OV L 141, 7.6.2003., 25. lpp.).

1

---

PERSONĀLA NOTEIKUMU I PIELIKUMS

UZŅĒMĒJDARBĪBAS ATTĪSTĪBAS CENTRS (UAC)

LĪGUMS (1) AR:

(uzvārds, vārds) kungu/kundzi

Dzimšanas datums

Valstspiederība

Personas apliecības Nr.

Apliecības izsniegšanas datums

Ņemot vērā Jūsu pieteikumā sniegto informāciju un ievērojot darbā pieņemšanas procedūru konkursa kārtībā, Uzņēmējdarbības attīstības centrs (UAC), ko pārstāv tā direktors ... saskaņā ar 6. pantu ĀAK un EK Vēstnieku komitejas Lēmumā Nr. 9/2005 par Centra personāla noteikumiem, ir pieņēmis lēmumu pieņemt Jūs darbā kā Centra darbinieku.

Jūsu nodarbinātības nosacījumi ir šādi:

1.   TERMIŅŠ

Līgums stājas spēkā ..., un tas tiek noslēgts uz nenoteiktu laiku saskaņā ar Kotonū Nolīguma III pielikuma noteikumiem.

2.   PĀRBAUDES LAIKS

Pirmie seši mēneši tiek uzskatīti par pārbaudes laiku. Šā perioda laikā katra no pusēm var izbeigt šo līgumu, nosūtot ierakstītu vēstuli bez iepriekšēja paziņojuma. Šāds pārbaudes laiks tiek piemērots tikai attiecībā uz jaunajiem darbiniekiem.

3.   VIETA

Darba vieta pašreiz ir .... Tomēr Jūs varat tikt nosūtīts uz citu pienākumu izpildes vietu vienīgi Centra interesēs.

4.   KLASIFIKĀCIJA

Kategorija:

Līmenis:

Pakāpe:

Jūs piekrītat, ka direktors jebkurā laikā, ko viņš uzskata par piemērotu atbilstīgi Centra prasībām var iecelt Jūs Jūsu kategorijai un līmenim atbilstošā amatā, kas var radīt izmaiņas Jūsu pienākumu izpildē.

5.   DARBA NEDĒĻA

Darba nedēļā ir trīsdesmit septiņas ar pusi stundas.

6.   PIENĀKUMU IZPILDES PĀRTRAUKŠANA PĒC PAZIŅOŠANAS TERMIŅA BEIGĀM

Katra līgumslēdzēja puse var izbeigt šo līgumu ar ierakstītu vēstuli saskaņā ar Centra pašreizējo personāla noteikumu 34. pantu.

7.   PERSONĀLA NOTEIKUMI

Līdz ar šo abas līgumslēdzējas puses atzīst, ka tām ir saistoši un tās ievēro:

| a) | Centra statūtus un reglamentu, Centra personāla noteikumus un Mītnes nolīgumu; |
| --- | --- |

a)

Centra statūtus un reglamentu, Centra personāla noteikumus un Mītnes nolīgumu;

| b) | dažādus iekšējos Centra noteikumus saskaņā ar iepriekš minētajiem personāla noteikumiem, par kuriem Jūs paziņojat, ka esat informēts/-a; šajos noteikumos nevar tikt veikti nekādi grozījumi, ja vien tie Jums nav paziņoti iepriekš; |
| --- | --- |

b)

dažādus iekšējos Centra noteikumus saskaņā ar iepriekš minētajiem personāla noteikumiem, par kuriem Jūs paziņojat, ka esat informēts/-a; šajos noteikumos nevar tikt veikti nekādi grozījumi, ja vien tie Jums nav paziņoti iepriekš;

| c) | jebkādus individuālus nosacījumus, ko Centrs var noteikt attiecībā uz Jums, saskaņā ar iepriekšminēto personāla noteikumu 1. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

c)

jebkādus individuālus nosacījumus, ko Centrs var noteikt attiecībā uz Jums, saskaņā ar iepriekšminēto personāla noteikumu 1. panta 5. punktu.

Ar šo Jūs atsakāties no tiesībām saņemt atvieglojumus un labumus, kas noteikti personāla noteikumos un ko Jūs esat saņēmis/-usi, pamatojoties uz iepriekšējiem darba līgumiem ar Centru.

Šajā līgumā ir ņemti vērā iepriekš nostrādātie darba gadi Centrā.

8.   STRĪDI

Jebkādi strīdi starp Jums un Centru var tikt atrisināti ar izlīgumu vai izskatīti Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvajā tiesā saskaņā ar Personāla noteikumu 67. pantu.

Strīdi nevar tikt risināti nekādā citā veidā.

9.   PAZIŅOJUMI

A pielikums (administratīvais paziņojums) un B pielikums (paziņojums par ģimenes stāvokli) ir neatņemama šā līguma daļa.

Uzņēmējdarbības attīstības centra vārdā

Briselē,

Direktors

Centra direktoram

Es pilnībā piekrītu iepriekšminētajam līgumam, kā arī tā nosacījumiem.

Es esmu saņēmis un esmu ņēmis vērā Centra statūtus un reglamentu, kā arī Centra personāla noteikumus un iekšējos noteikumus.

Es piekrītu ievērot noteikumus, kas aprakstīti personāla noteikumos, risinot jebkādus strīdus ar Centru, un es izteikti atsakos no jebkuras citas strīdu atrisināšanas formas, tostarp vēršoties pēc palīdzības citā tiesu instancē.

Datums

Darbinieka paraksts

---

(1)  Līguma paraugs ir jāpielāgo līgumiem uz noteiktu laiku un īstermiņa līgumiem, kā minēts šo noteikumu 6. pantā, lai ņemtu vērā visus šāda veida līgumiem piemērojamos nosacījumus, un lai ļautu iestrādāt individuālus nosacījumus līgumā.

I PIELIKUMA A PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVAIS PAZIŅOJUMS

Uzvārds:

Vārds(-i):

Dzimšanas datums:

Ģimenes stāvoklis:

Līguma slēgšanas datums:

Līguma spēkā stāšanās datums:

Līguma termiņš:

Izcelsmes vieta:

Dzīvesvieta darba nolūkos:

Kategorija, līmenis un pakāpe:

Mēneša pamatalga:

Īpaši noteikumi:

Darbinieka paraksts

Direktors

I PIELIKUMA B PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS PAR ĢIMENES STĀVOKLI

Uzvārds:

Vārds(-i):

Dzimšanas vieta un datums:

APGĀDĀJAMIE

| Uzvārds un vārds(-i) | Dzimšanas vieta un datums | Radniecība | Ģimenes stāvoklis | Valsts piederība |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Uzvārds un vārds(-i)

Dzimšanas vieta un datums

Radniecība

Ģimenes stāvoklis

Valsts piederība

Ar šo parakstītājs apliecina, ka iepriekš sniegtā informācija ir pareiza.

Darbinieka paraksts

Direktors

Datums:

---

PERSONĀLA NOTEIKUMU II PIELIKUMS

BRUTO PAMATALGU SARAKSTS (EURO)

Piemēro no 2003. gada 1. jūlija (2003. gada jūnija rādītāji)

| Kategorija | Līmenis | Pamata amats | Pakāpe |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1. | DIREKTORI |

Kategorija

Līmenis

Pamata amats

Pakāpe

1

2

3

4

5

6

1.

DIREKTORI

1. A

Direktors

12 016,80

12 737,81

1. B

Direktora vietnieks

10 643,46

11 282,07

| 2. | PROFESIONĀĻI |
| --- | --- |

2.

PROFESIONĀĻI

2. A

Galvenais eksperts

8 583,47

9 098,43

9 613,46

10 190,27

2. B

Galvenais eksperts

6 866,75

7 278,71

7 725,10

8 171,43

8 652,13

9 171,26

2. C

Eksperts

6 008,44

6 386,08

6 763,77

7 141,47

7 553,38

8 006,58

2. D

Eksperts

4 806,73

5 098,55

5 407,56

5 733,75

6 077,09

6 441,72

| 3. | BIROJA DARBINIEKI |
| --- | --- |

3.

BIROJA DARBINIEKI

3. A

Galvenais asistents

4 017,11

4 257,35

4 497,75

4 789,59

5 081,39

5 386,27

3. B

Biroja asistents

3 090,01

3 261,68

3 467,71

3 673,74

3 879,42

4 112,19

3. C

Sekretārs/administrators

2 231,71

2 369,02

2 506,39

2 643,72

2 815,35

2 984,27

| 4. | PALĪGDARBINIEKI |
| --- | --- |

4.

PALĪGDARBINIEKI

4. A

Tehniskie darbinieki

1 819,66

1 922,67

2 025,70

2 128,73

2 266,02

2 401,98

Izņemot 1.A un 1.B līmeni, darbinieku skaits katra līmeņa augstākajā pakāpē nedrīkst pārsniegt 25 % no plānotā amatu skaita katrā attiecīgajā līmenī.

---

PERSONĀLA NOTEIKUMU III PIELIKUMS

Nosacījumi un procedūra centra nodokļu piemērošanai

| 1. | Attiecībā uz Centra nodokļu piemērošanu direktoram, direktora vietniekam un Centra personālam, izņemot vietējos darbiniekus, kā minēts personāla noteikumu 65. pantā, ir saistoši šādi noteikumi.
  Katru mēnesi aprēķina nodokļus algām, izpeļņai un atalgojumam, ko maksā Centrs katrai attiecīgajai personai.
  Tomēr pabalsti un prēmijas, neatkarīgi no tā, kopējas likmes maksājuma vai citā formā, kas izmaksāti kā kompensācija par izdevumiem, kas radušies pienākumu izpildes laikā, nav ietverti pamatsummā, par kuru aprēķina nodokļus. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz Centra nodokļu piemērošanu direktoram, direktora vietniekam un Centra personālam, izņemot vietējos darbiniekus, kā minēts personāla noteikumu 65. pantā, ir saistoši šādi noteikumi.

Katru mēnesi aprēķina nodokļus algām, izpeļņai un atalgojumam, ko maksā Centrs katrai attiecīgajai personai.

Tomēr pabalsti un prēmijas, neatkarīgi no tā, kopējas likmes maksājuma vai citā formā, kas izmaksāti kā kompensācija par izdevumiem, kas radušies pienākumu izpildes laikā, nav ietverti pamatsummā, par kuru aprēķina nodokļus.

| 2. | Ģimenes pabalsti un sociālie pabalsti tiek atvilkti no pamatsummas, par kuru aprēķina nodokļus. |
| --- | --- |

2.

Ģimenes pabalsti un sociālie pabalsti tiek atvilkti no pamatsummas, par kuru aprēķina nodokļus.

| 3. | No summas, kas iegūta, piemērojot šā pielikuma 1. un 2. punktu, atvelk 10 % atlaidi par izdevumiem, kas saistīti ar pienākumu izpildi vai no personīgajiem izdevumiem.
  Attiecībā uz katru apgādājamo bērnu vai personu piemēro papildu atlaidi, kas vienāda ar divkāršu pabalsta summu, ko saņem persona, kura atbildīga par apgādājamu bērnu.
  Lai aprēķinātu pamatsummu, par kuru aprēķina nodokļus, piemēro papildu atlaidi 16 % apmērā no tāda darbinieka bruto atalgojuma, kurš dzīvo ārpus izcelsmes valsts. Minimālā atlaide saskaņā ar šo noteikumu nav mazāka par EUR 200.
  Visas summas, ko maksājusi persona saskaņā ar sociālā nodrošinājuma shēmu, kurai viņa pieder, atvelk no pamatsummas, par kuru aprēķina nodokļus, kā noteikts 60.–63. pantā un atbilstošajos iekšējos noteikumos. |
| --- | --- |

3.

No summas, kas iegūta, piemērojot šā pielikuma 1. un 2. punktu, atvelk 10 % atlaidi par izdevumiem, kas saistīti ar pienākumu izpildi vai no personīgajiem izdevumiem.

Attiecībā uz katru apgādājamo bērnu vai personu piemēro papildu atlaidi, kas vienāda ar divkāršu pabalsta summu, ko saņem persona, kura atbildīga par apgādājamu bērnu.

Lai aprēķinātu pamatsummu, par kuru aprēķina nodokļus, piemēro papildu atlaidi 16 % apmērā no tāda darbinieka bruto atalgojuma, kurš dzīvo ārpus izcelsmes valsts. Minimālā atlaide saskaņā ar šo noteikumu nav mazāka par EUR 200.

Visas summas, ko maksājusi persona saskaņā ar sociālā nodrošinājuma shēmu, kurai viņa pieder, atvelk no pamatsummas, par kuru aprēķina nodokļus, kā noteikts 60.–63. pantā un atbilstošajos iekšējos noteikumos.

| 4. | Nodokļi tiek aprēķināti pamatsummai, kas iegūta, piemērojot 3. punktu un neiekļaujot tajā jebkuru summu, kas nepārsniedz EUR 84,96, un piemērojot šādu likmi:










  — | 0 % | summai, kas mazāka par | EUR 84,96 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 8 % | summām no | EUR 84,97 | līdz | 1 501,99 |
| — | 10 % | summām no | EUR 1 502,00 | līdz | 2 068,75 |
| — | 12,5 % | summām no | EUR 2 068,76 | līdz | 2 370,93 |
| — | 15 % | summām no | EUR 2 370,94 | līdz | 2 692,21 |
| — | 17,5 % | summām no | EUR 2 692,22 | līdz | 2 994,41 |
| — | 20 % | summām no | EUR 2 994,42 | līdz | 3 287,26 |
| — | 22,5 % | summām no | EUR 3 287,27 | līdz | 3 588,08 |
| — | 25 % | summām no | EUR 3 588,09 | līdz | 3 882,46 |
| — | 27,5 % | summām no | EUR 3 882,47 | līdz | 4 184,60 |
| — | 30 % | summām no | EUR 4 184,61 | līdz | 4 477,50 |
| — | 32,5 % | summām no | EUR 4 477,51 | līdz | 4 779,78 |
| — | 35 % | summām no | EUR 4 779,79 | līdz | 5 072,72 |
| — | 40 % | summām no | EUR 5 072,73 | līdz | 5 374,80 |
| — | 45 % | summām virs | EUR 5 374,81 | | |

4.

Nodokļi tiek aprēķināti pamatsummai, kas iegūta, piemērojot 3. punktu un neiekļaujot tajā jebkuru summu, kas nepārsniedz EUR 84,96, un piemērojot šādu likmi:

—

0 %

summai, kas mazāka par

EUR 84,96

—

8 %

summām no

EUR 84,97

līdz

1 501,99

—

10 %

summām no

EUR 1 502,00

līdz

2 068,75

—

12,5 %

summām no

EUR 2 068,76

līdz

2 370,93

—

15 %

summām no

EUR 2 370,94

līdz

2 692,21

—

17,5 %

summām no

EUR 2 692,22

līdz

2 994,41

—

20 %

summām no

EUR 2 994,42

līdz

3 287,26

—

22,5 %

summām no

EUR 3 287,27

līdz

3 588,08

—

25 %

summām no

EUR 3 588,09

līdz

3 882,46

—

27,5 %

summām no

EUR 3 882,47

līdz

4 184,60

—

30 %

summām no

EUR 4 184,61

līdz

4 477,50

—

32,5 %

summām no

EUR 4 477,51

līdz

4 779,78

—

35 %

summām no

EUR 4 779,79

līdz

5 072,72

—

40 %

summām no

EUR 5 072,73

līdz

5 374,80

—

45 %

summām virs

EUR 5 374,81

Nodokļu summu noapaļo uz leju līdz tuvākajai vienībai.

Iepriekš noteiktās summas nodokļu aprēķināšanai piemēro no 2003. gada 1. jūlija.

| 5. | Atkāpjoties no 3. un 4. punkta prasībām, summa, kas maksāta kā kompensācija par virsstundām, tiek izvērtēta nodokļa aprēķināšanas nolūkos ar tādu likmi, kas šā maksājuma iepriekšējā mēnesī tika piemērota lielākajai summai, attiecībā uz darbinieka atalgojumu, no kuras aprēķina nodokļus.
  Maksājumiem, kas veikti pienākumu izpildes beigšanas gadījumā, aprēķina nodokļus, piemērojot atlaides, kas noteiktas 3. punkta pirmajos trīs apakšpunktos ar likmi, kas vienāda ar divām trešdaļām no likmes, kas pastāv pēdējas algas izmaksas laikā starp:






  — | maksājamo nodokļu summu un |
| --- | --- | --- |

5.

Atkāpjoties no 3. un 4. punkta prasībām, summa, kas maksāta kā kompensācija par virsstundām, tiek izvērtēta nodokļa aprēķināšanas nolūkos ar tādu likmi, kas šā maksājuma iepriekšējā mēnesī tika piemērota lielākajai summai, attiecībā uz darbinieka atalgojumu, no kuras aprēķina nodokļus.

Maksājumiem, kas veikti pienākumu izpildes beigšanas gadījumā, aprēķina nodokļus, piemērojot atlaides, kas noteiktas 3. punkta pirmajos trīs apakšpunktos ar likmi, kas vienāda ar divām trešdaļām no likmes, kas pastāv pēdējas algas izmaksas laikā starp:

—

maksājamo nodokļu summu un

| — | pamatsummu, par kuru aprēķina nodokļus, kā noteikts 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

—

pamatsummu, par kuru aprēķina nodokļus, kā noteikts 1., 2. un 3. punktā.

| 6. | Ja maksājums, par kuru aprēķina nodokļus, attiecas uz laikaposmu, kas ir mazāks nekā viens mēnesis, nodokļu likme ir tāda, kāda tiek piemērota atbilstošajam mēneša maksājumam.
  Ja maksājums, par kuru aprēķina nodokļus, attiecas uz laikaposmu, kas ir lielāks par vienu mēnesi, nodokļi tiek aprēķināti tā, it kā šis maksājums būtu vienmērīgi sadalīts pa mēnešiem, uz ko tas attiecas.
  Par labojošiem maksājumiem, kas neattiecas uz mēnesi, kurā tie tiek maksāti, aprēķina tādus nodokļus, kurus būtu aprēķinājuši, ja maksājumi būtu veikti atbilstošā laikā. |
| --- | --- |

6.

Ja maksājums, par kuru aprēķina nodokļus, attiecas uz laikaposmu, kas ir mazāks nekā viens mēnesis, nodokļu likme ir tāda, kāda tiek piemērota atbilstošajam mēneša maksājumam.

Ja maksājums, par kuru aprēķina nodokļus, attiecas uz laikaposmu, kas ir lielāks par vienu mēnesi, nodokļi tiek aprēķināti tā, it kā šis maksājums būtu vienmērīgi sadalīts pa mēnešiem, uz ko tas attiecas.

Par labojošiem maksājumiem, kas neattiecas uz mēnesi, kurā tie tiek maksāti, aprēķina tādus nodokļus, kurus būtu aprēķinājuši, ja maksājumi būtu veikti atbilstošā laikā.

| 7. | Komiteja pieņem jebkādus noteikumus, kas nepieciešami, lai īstenotu šā pielikuma noteikumus.
  Direktors un Centrs nodrošina šo noteikumu īstenošanu.
  Ja nepieciešams, viņš var izmantot analoģiskus noteikumus, kas piemērojami attiecībā uz Eiropas Kopienu amatpersonām, jo īpaši Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (1). |
| --- | --- |

7.

Komiteja pieņem jebkādus noteikumus, kas nepieciešami, lai īstenotu šā pielikuma noteikumus.

Direktors un Centrs nodrošina šo noteikumu īstenošanu.

Ja nepieciešams, viņš var izmantot analoģiskus noteikumus, kas piemērojami attiecībā uz Eiropas Kopienu amatpersonām, jo īpaši Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (1).

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1750/2002 (OV L 264, 2.10.2002., 15. lpp.).

---

PERSONĀLA NOTEIKUMU IV PIELIKUMS

IZLĪGUMS

1. pants

Darbības joma

Strīdi starp Centra darbiniekiem, direktoru vai direktora vietnieku, no vienas puses, un Centru, no otras puses, var atrisināt ar izlīgumu saskaņā ar šiem procedūru noteikumiem.

2. pants

Definīcijas

Šajos noteikumos, ja vien tas nav noteikts savādāk, šādi vārdi un izteicieni ir ar šādu nozīmi:

| — | ĀAK valsts: valsts, kas pieder Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupai, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ĀAK valsts: valsts, kas pieder Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupai, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu,

| — | dalībvalsts: Eiropas Savienības dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts: Eiropas Savienības dalībvalsts,

| — | Tiesa: Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvā tiesa, |
| --- | --- |

—

Tiesa: Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvā tiesa,

| — | Nolīgums: ĀAK un EK partnerattiecību Kotonū Nolīgums, |
| --- | --- |

—

Nolīgums: ĀAK un EK partnerattiecību Kotonū Nolīgums,

| — | Ministru padome: ĀAK un EK Ministru padome, kas minēta Kotonū Nolīgumā, |
| --- | --- |

—

Ministru padome: ĀAK un EK Ministru padome, kas minēta Kotonū Nolīgumā,

| — | Komiteja: ĀAK un EK Vēstnieku komiteja, |
| --- | --- |

—

Komiteja: ĀAK un EK Vēstnieku komiteja,

| — | valde: Uzņēmējdarbības attīstības centra valde, |
| --- | --- |

—

valde: Uzņēmējdarbības attīstības centra valde,

| — | Centrs: Uzņēmējdarbības attīstības centrs, |
| --- | --- |

—

Centrs: Uzņēmējdarbības attīstības centrs,

| — | Personāla noteikumi: Uzņēmējdarbības attīstības centra personāla noteikumi saskaņā ar Kotonū Nolīgumu, |
| --- | --- |

—

Personāla noteikumi: Uzņēmējdarbības attīstības centra personāla noteikumi saskaņā ar Kotonū Nolīgumu,

| — | prasītājs: iesaistītā puse, kas grib pa-ot otrai iesaistītajai pusei un lūdzot uzsākt procedūru, un iesniedzot prasības, |
| --- | --- |

—

prasītājs: iesaistītā puse, kas grib pa-ot otrai iesaistītajai pusei un lūdzot uzsākt procedūru, un iesniedzot prasības,

| — | atbildētājs: iesaistītā puse, ar ko grib panākt izlīgumu, |
| --- | --- |

—

atbildētājs: iesaistītā puse, ar ko grib panākt izlīgumu,

| — | iesaistītā puse: saistībā ar izlīguma panākšanu – prasītājs vai atbildētājs. |
| --- | --- |

—

iesaistītā puse: saistībā ar izlīguma panākšanu – prasītājs vai atbildētājs.

3. pants

Paziņojums un termiņa noteikšana

1.   Jebkurš paziņojums, kas noteikts šajos noteikumos, ir ierakstīta vēstule vai fiziski piegādāta vēstule, par kuru ir pieprasīts apliecinājumu par saņemšanu. Paziņojums tiek uzskatīts par saņemtu piegādes dienā. Gadījumā, ja rodas jebkāda kavēšanās nodot paziņojumu darbiniekam, kas radusies darbinieka dēļ, un notiek jebkāds darbinieka atteikums parakstīt apliecinājumu, ka paziņojums ir saņemts, uzskata, ka paziņojumu ir izdarīts.

2.   Lai noteiktu termiņu saskaņā ar šiem noteikumiem, šāds termiņš sākas nākamajā dienā pēc tam, kad tiek saņemts paziņojums vai priekšlikums. Ja šā termiņa pēdējā diena ir valsts svētku diena vai brīvdiena vietā, kur tiek nosūtīts paziņojums vai priekšlikums, termiņu pagarina līdz pirmajai, sekojošajai darba dienai. Tomēr valsts svētku dienas vai brīvdienas ir ietvertas termiņā.

4. pants

Izlīgums

1.   Pirms lietas iesniegšanas Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvajā tiesā personai, kurai ir tiesības pieprasīt šādu risinājumu, ir jālūdz strīda atrisināšana ar izlīgumu saskaņā ar šiem noteikumiem. Lūgumu par samierinātāja iecelšanu jāiesniedz divu mēnešu laikā. Šis periods sākas:

| — | dienā, kad paziņots par lēmuma pieņemšanu attiecībā uz sūdzību, |
| --- | --- |

—

dienā, kad paziņots par lēmuma pieņemšanu attiecībā uz sūdzību,

| — | atbildes sniegšanai paredzētā termiņa pēdējā dienā, ja lūgums par izlīgumu ir reakcija uz netiešu lēmumu, ar ko noraidīta atbilstīgi 66. panta 2. punktam iesniegta sūdzība. Tomēr, ja sūdzība pirms samierināšanas pieprasījuma iesniegšanas laikposma pēdējās dienas ir noraidīta ar nepārprotami pieņemtu lēmumu pēc tam, kad tā noraidīta ar netiešu lēmumu, izlīguma pieprasījuma iesniegšanas laikposmu sāk skaitīt no jauna. |
| --- | --- |

—

atbildes sniegšanai paredzētā termiņa pēdējā dienā, ja lūgums par izlīgumu ir reakcija uz netiešu lēmumu, ar ko noraidīta atbilstīgi 66. panta 2. punktam iesniegta sūdzība. Tomēr, ja sūdzība pirms samierināšanas pieprasījuma iesniegšanas laikposma pēdējās dienas ir noraidīta ar nepārprotami pieņemtu lēmumu pēc tam, kad tā noraidīta ar netiešu lēmumu, izlīguma pieprasījuma iesniegšanas laikposmu sāk skaitīt no jauna.

2.   Ja strīds ir starp direktoru vai direktora vietnieku un Centru, prasītājs nosūta Komitejai lūgumu iecelt samierinātāju.

Komiteja ieceļ samierinātāju, ilgākais, 60 dienu laikā pēc lūguma saņemšanas.

3.   Ja strīds ir starp darbinieku un Centru, prasītājs nosūta valdei lūgumu iecelt samierinātāju. Iecelšana jāveic, ilgākais, 45 dienu laikā.

4.   Lai personu varētu iecelt par samierinātāju, personai ir jābūt pilsonim vienā no valstīm, kas parakstījušas nolīgumu.

5.   30 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par samierinātāja iecelšanu, iesaistītā puse, kas iesniedz prasību pēc samierinātāja, paziņo otrai iesaistītajai pusei un samierinātājam par prasību.

Prasībā ir ietverts prasības būtības izklāsts, un to nosūta kopā ar atbilstošo dokumentu kopijām.

6.   30 dienu laikā, saņemot paziņojumu par lūgumu, otra ieinteresētā puse iesniedz samierinātājam un prasītājam atbildi uz prasītāja lietu.

7.   Samierinātāja darbība ir neformāla un ātra, lai atrisinātu strīdu taisnīgi un objektīvi, un tai jābūt balstītai uz katras iesaistītās puses uzklausīšanu. Katru iesaistīto pusi var pārstāvēt vai tai var palīdzēt asistents.

8.   Izvērtējot lietu, samierinātājs var iesniegt strīda atrisināšanas nosacījumus iesaistītām pusēm.

9.   Ja strīds tiek atrisināts, samierinātājs sagatavo un paraksta strīda atrisināšanas protokolu. Iesaistītās puses paraksta protokolu, lai apliecinātu, ka tās to pieņem. Šāds, abu pušu parakstīts protokols ir tām saistošs.

10.   Parakstītās strīda atrisināšanas protokola kopijas nosūtīta iesaistītajām pusēm.

11.   Ja nav panākts izlīgums vai ja strīds netiek atrisināts četru mēnešu laikā kopš samierinātāja iecelšanas brīža, iesaistītās puses ir tiesīgas iesniegt strīdu Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvajā tiesā, šādā gadījumā viss, kas ir noticis saistībā ar samierinātāja veikto darbību, nekādā ziņā neietekmē iesaistīto pušu juridiskās tiesības tiesā.

12.   Lietu Starptautiskās Darba organizācijas Administratīvajā tiesā var iesniegt trīs mēnešu laikā. Šis termiņš sākas dienā, kad iesaistītajām pusēm tiek paziņots par to, ka izlīgums nav panākts, vai, ja izlīgums nav noticis, dienā, kad beidzas četru mēnešu ilgais periods, kas sākas pēc samierinātāja iecelšanas.

---

PERSONĀLA NOTEIKUMU V PIELIKUMS

Personāla noteikumu 4. pantā noteikto instanču sastāvs un procedūras

1. IEDAĻA

Personāla komiteja

Personāla komitejas locekļus iekļauj uz trīs gadus ilgu termiņu. Tos ievēl aizklātā balsošanā, katrs darbinieks ir tiesīgs vēlēt un tikt ievēlēts.

Personāla komitejas ievēlēšanas nosacījumus un tās funkcijas nosaka darbinieku kopsapulce Darbinieku apvienības reglamentā.

Personāla komitejā tiek pārstāvētas visas kategorijas, kas minētas 7. pantā, un tā, cik iespējams, atspoguļo Centra vienoto ĀAK un ES raksturu.

Personāla komitejas vēlēšanas ir spēkā, ja piedalās divas trešdaļas balsstiesīgo darbinieku. Tomēr, ja šī proporcija netiek panākta, otrreizēja balsošana ir spēkā, ja tajā piedalās vairākums balsstiesīgo darbinieku.

Pienākumi, ko veic Personāla komitejas locekļi un Personāla komitejas vai Centra ieceltie darbinieki instancēs, kas izveidotas saskaņā ar Personāla noteikumiem, tiek uzskatīti par daļu no to normālajiem pienākumiem. Šādu pienākumu veikšana nekādā gadījumā nekaitē iesaistītajai personai.

2. IEDAĻA

Darbā pieņemšanas/paaugstināšanas komiteja

Attiecībā uz katru vakanto amatu vai amata paaugstinājumu, kas paredzēts budžetā, direktors nozīmē Darbā pieņemšanas/paaugstināšanas komiteju.

Tajā novērotāja statusā ir pārstāvēta Personāla komiteja.

Darbā pieņemšanas/paaugstināšanas komitejas sastāvu un funkcijas nosaka iekšējos noteikumos.

---