# Eiropas Savienības L 76/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 76 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 15. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 76

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 15. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 425/2006 (2006. gada 14. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 425/2006 (2006. gada 14. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 28. februāris) par augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas izveidošanu | 3 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 8. marts), ar kuru nosaka, ka 30. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, ir piemērojams elektroenerģijas ražošanai Anglijā, Skotijā un Velsā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 690)

   (
  1
  ) | 6 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 28. februāris) par augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas izveidošanu

3

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 8. marts), ar kuru nosaka, ka 30. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, ir piemērojams elektroenerģijas ražošanai Anglijā, Skotijā un Velsā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 690)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 690)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 15.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 76/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 425/2006

(2006. gada 14. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 15. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 14. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 95,0 |
| 204 | 60,5 |
| 212 | 102,0 |
| 624 | 120,2 |
| 999 | 94,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 127,9 |
| 068 | 143,9 |
| 204 | 36,3 |
| 628 | 169,1 |
| 999 | 119,3 |
| 0709 10 00 | 220 | 46,4 |
| 999 | 46,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 83,8 |
| 204 | 56,4 |
| 999 | 70,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,0 |
| 204 | 41,0 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 51,3 |
| 400 | 60,8 |
| 512 | 33,1 |
| 624 | 61,0 |
| 999 | 49,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,2 |
| 624 | 65,6 |
| 999 | 62,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 94,2 |
| 400 | 134,7 |
| 404 | 105,1 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 76,3 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 76,1 |
| 999 | 90,8 |
| 0808 20 50 | 388 | 82,0 |
| 400 | 74,8 |
| 512 | 63,3 |
| 528 | 64,5 |
| 720 | 49,4 |
| 999 | 66,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

95,0

204

60,5

212

102,0

624

120,2

999

94,4

0707 00 05

052

127,9

068

143,9

204

36,3

628

169,1

999

119,3

0709 10 00

220

46,4

999

46,4

0709 90 70

052

83,8

204

56,4

999

70,1

0805 10 20

052

56,0

204

41,0

212

44,6

220

51,3

400

60,8

512

33,1

624

61,0

999

49,7

0805 50 10

052

60,2

624

65,6

999

62,9

0808 10 80

388

94,2

400

134,7

404

105,1

512

72,5

524

76,3

528

76,5

720

76,1

999

90,8

0808 20 50

388

82,0

400

74,8

512

63,3

528

64,5

720

49,4

999

66,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 15.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 76/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 76/3

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 28. februāris)

par augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas izveidošanu

(2006/210/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2005. gada 16. martā pieņēma paziņojumu ar nosaukumu Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā
   (1), kurā paziņoja savu nodomu 2005. gada laikā izveidot augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupu, veicinātu labāka regulējuma pasākumu izstrādi gan valsts, gan ES līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2005. gada 16. martā pieņēma paziņojumu ar nosaukumu Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā
   (1), kurā paziņoja savu nodomu 2005. gada laikā izveidot augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupu, veicinātu labāka regulējuma pasākumu izstrādi gan valsts, gan ES līmenī.

| (2) | Šī grupa sniegs ieteikumus Komisijai par to, kā vispārīgi uzlabot reglamentāciju; tā neizteiks savu viedokli par iniciatīvām vai projektiem, kas attiecas uz konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Šī grupa sniegs ieteikumus Komisijai par to, kā vispārīgi uzlabot reglamentāciju; tā neizteiks savu viedokli par iniciatīvām vai projektiem, kas attiecas uz konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem.

| (3) | Šī grupa sastāvēs no augsta līmeņa valstu ekspertiem, kurus iecels Komisija pēc dalībvalstu priekšlikumiem, un tajā var piedalīties arī novērotāji no pievienošanās valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Šī grupa sastāvēs no augsta līmeņa valstu ekspertiem, kurus iecels Komisija pēc dalībvalstu priekšlikumiem, un tajā var piedalīties arī novērotāji no pievienošanās valstīm.

| (4) | Tādēļ ir jāveido šā augstā līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa un sīki jānosaka tās darba uzdevumi un struktūra, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir jāveido šā augstā līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa un sīki jānosaka tās darba uzdevumi un struktūra,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Komisija izveido ekspertu grupu ar nosaukumu Augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa, turpmāk – “grupa”.

2. pants

Uzdevums

Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas attiecas uz labāku reglamentācijas politiku un saistīto pasākumu attīstību valstu un ES līmenī.

Grupas uzdevums ir:

| — | nodrošināt efektīvu saskarpunktu starp Komisiju un galvenajām valdības iestādēm, lai palīdzētu Komisijai uzlabot reglamentācijas vidi uzņēmumiem, rūpniecībai, patērētājiem, sociālajiem partneriem un pilsoņiem vispār, |
| --- | --- |

—

nodrošināt efektīvu saskarpunktu starp Komisiju un galvenajām valdības iestādēm, lai palīdzētu Komisijai uzlabot reglamentācijas vidi uzņēmumiem, rūpniecībai, patērētājiem, sociālajiem partneriem un pilsoņiem vispār,

| — | veicināt valstu un ES līmenī radītās labākas reglamentācijas paraugprakses izplatīšanos ES, |
| --- | --- |

—

veicināt valstu un ES līmenī radītās labākas reglamentācijas paraugprakses izplatīšanos ES,

| — | nostiprināt sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm ar mērķi ieviest labāku reglamentāciju valstu līmenī; it īpaši – kopīgi izvērtēt, kā ES tiesību akti ir pārņemti un ieviesti dalībvalstīs (t. i., papildu prasību vai procedūru ieviešana pārņemšanas gaitā), |
| --- | --- |

—

nostiprināt sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm ar mērķi ieviest labāku reglamentāciju valstu līmenī; it īpaši – kopīgi izvērtēt, kā ES tiesību akti ir pārņemti un ieviesti dalībvalstīs (t. i., papildu prasību vai procedūru ieviešana pārņemšanas gaitā),

| — | veicināt saistītas kopīgu rādītāju paketes izveidi, lai uzraudzītu reglamentācijas vides progresu ES un pašu dalībvalstu līmenī, kā pamatu salīdzināšanai ar savu valstu Lisabonas programmām, |
| --- | --- |

—

veicināt saistītas kopīgu rādītāju paketes izveidi, lai uzraudzītu reglamentācijas vides progresu ES un pašu dalībvalstu līmenī, kā pamatu salīdzināšanai ar savu valstu Lisabonas programmām,

| — | sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā vispārīgi uzlabot reglamentāciju, jo īpaši vienkāršošanu, ietekmes uz ekonomiku, sociālajiem jautājumiem un vidi vērtēšanu, ieskaitot administrācijas izmaksas, konsultāciju praksi un dažādos iespējamos reglamentācijas veidus. |
| --- | --- |

—

sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā vispārīgi uzlabot reglamentāciju, jo īpaši vienkāršošanu, ietekmes uz ekonomiku, sociālajiem jautājumiem un vidi vērtēšanu, ieskaitot administrācijas izmaksas, konsultāciju praksi un dažādos iespējamos reglamentācijas veidus.

3. pants

Sastāvs – Iecelšana

1.   Komisija uzdod ģenerālsekretāram iecelt grupas dalībniekus no dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem.

2.   Grupu veidos viens vai – dažos izņēmuma gadījumos (2) – divi locekļi no katras dalībvalsts. Komisijas ģenerālsekretārs var iecelt locekļu aizstājējus pēc dalībvalsts ieteikuma un automātiski nomainīt promesošos vai nestrādājošos locekļus.

3.   Spēkā šādi nosacījumi:

| — | grupas locekļi ir augsta līmeņa ierēdņi ar pieredzi attiecīgajā nozarē, kuri pārstāv valsts iestādi, |
| --- | --- |

—

grupas locekļi ir augsta līmeņa ierēdņi ar pieredzi attiecīgajā nozarē, kuri pārstāv valsts iestādi,

| — | locekļus ieceļ uz vienu gadu, un pilnvaras ir pagarināmas. Viņi paliek amatā, līdz viņus nomaina vai beidzas pilnvaru laiks, |
| --- | --- |

—

locekļus ieceļ uz vienu gadu, un pilnvaras ir pagarināmas. Viņi paliek amatā, līdz viņus nomaina vai beidzas pilnvaru laiks,

| — | locekļus, kuri vairs nespēj efektīvi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas vai neievēro šā panta otrā punkta vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta noteikumus, var nomainīt uz viņu pilnvaru atlikušo laiku, |
| --- | --- |

—

locekļus, kuri vairs nespēj efektīvi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas vai neievēro šā panta otrā punkta vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta noteikumus, var nomainīt uz viņu pilnvaru atlikušo laiku,

| — | iecelto locekļu vārdus publicē Komisijas interneta vietnē. |
| --- | --- |

—

iecelto locekļu vārdus publicē Komisijas interneta vietnē.

4. pants

Darbība

1.   Grupu vada Komisija.

2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās jāizformē, tiklīdz uzdevums izpildīts.

3.   Priekšsēdētājs var uzaicināt ekspertus, kas ir speciālisti izskatāmajā jautājumā, un novērotājus, ieskaitot pievienojošās valstis (3), piedalīties grupas vai apakšgrupas sanāksmēs, kad tas ir noderīgi un/vai vajadzīgi.

4.   Grupas vai apakšgrupas apspriedēs iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija pieprasa konfidencialitāti.

5.   Grupa un tās apakšgrupas parasti satiekas vienā no Komisijas un tās nodaļu ēkām atbilstoši izstrādātajai procedūrai un grafikam. Sekretariātu nodrošina Komisija.

6.   Grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijā pieņemtajiem standarta procedūras noteikumiem (4).

7.   Komisija nodrošina sekretariāta atbalstu grupai un apakšgrupām, kas izveidotas saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 2. punktu.

8.   Komisija var publicēt tīmeklī grupas darba valodā(-ās) jebkuru kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai grupas darba dokumentu. Darba dokumentus publicē atkarībā no to pieejamības dažādu valodu redakcijā.

5. pants

Izdevumu segšana

Komisija atlīdzina ceļa izdevumus, vajadzības gadījumā saistībā ar grupas darbu atbilstoši Komisijas iekšējiem noteikumiem par kompensācijām neatkarīgajiem ekspertiem – uzturēšanās izdevumus locekļiem, ekspertiem un novērotājiem. Komisija atlīdzina vienam augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas loceklim no katras dalībvalsts. Locekļiem nemaksā par pienākumu izpildi.

Izdevumu atlīdzināšana notiek atbildīgo Komisijas dienestu grupai piešķirtā gada budžeta ietvaros.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Komisija. To piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  KOM(2005) 97 galīgais, 2005. gada 16. marts.

1

(2)  Komisija var iecelt divus locekļus no dalībvalsts, ja šajā dalībvalstī administrācijas līmenī ir dalīta piekritība.

2

(3)  Eksperti no pievienošanās valstīm, kuras ir parakstījušas Pievienošanās līgumu atbilstoši 2002. gada 9. oktobra Paziņojumam [KOM (2002) 700, galīgais] “Pretim paplašinātajai Savienībai. Stratēģijas dokuments un Eiropas Komisijas ziņojums par progresu pievienošanās virzienā katrā atsevišķā kandidātvalstī” un Komisijas 2005. gada 24. marta Lēmuma K(2005) 8747. pantam, lai veicinātu pievienojošos valstu pakāpenisku iekļaušanos Kopienas struktūrās.

3

(4)  Sk. 2005. gada 27. jūlijā Komisijā pieņemtā SEK(2005) 1004 III pielikumu.

4

---

| 15.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 76/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 76/6

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 8. marts),

ar kuru nosaka, ka 30. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, ir piemērojams elektroenerģijas ražošanai Anglijā, Skotijā un Velsā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 690)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/211/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 4. un 6. punktu,

ņemot vērā Apvienotās Karalistes pieprasījumu, ko tā iesniedza elektroniski 2005. gada 2. novembrī un apstiprināja ar parakstītu faksu 2005. gada 8. novembrī, un papildu informāciju, ko Komisijas darbinieki pieprasīja elektroniski 2005. gada 2. decembrī un Apvienotā Karaliste iesniedza ar e-pastu, kas datēta ar 12.1.2006.,

ņemot vērā neatkarīgas valsts iestādes Office of the Gas and Electricity Markets (OFGEM) atzinumu par to, ka nosacījumi Direktīvas 2004/17/EC 30. panta 1. punkta piemērošanai tiks ievēroti,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pants nosaka, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas piešķir tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas atver attiecīgo nozari vai tās daļu. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kas attiecībā uz elektroenerģijas nozari atsaucas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (2). Direktīva 96/92/EK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (3), kas paredz vēl plašāku tirgus atvēršanu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pants nosaka, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas piešķir tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas atver attiecīgo nozari vai tās daļu. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kas attiecībā uz elektroenerģijas nozari atsaucas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (2). Direktīva 96/92/EK ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (3), kas paredz vēl plašāku tirgus atvēršanu.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 62. panta 2. punktu minētās direktīvas III sadaļa, kas nosaka pakalpojumu projektu konkursu noteikumus, neattiecas uz konkursiem, ko organizē, lai attiecīgajā dalībvalstī veiktu darbību, attiecībā uz kuru 30. panta 1. punkta piemērojamība ir noteikta ar Komisijas lēmumu vai attiecībā uz kuru minētais punkts ir uzskatīts par piemērojamu, ievērojot 30. panta 4. punkta otro vai trešo daļu vai 30. panta 5. punkta ceturto daļu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 62. panta 2. punktu minētās direktīvas III sadaļa, kas nosaka pakalpojumu projektu konkursu noteikumus, neattiecas uz konkursiem, ko organizē, lai attiecīgajā dalībvalstī veiktu darbību, attiecībā uz kuru 30. panta 1. punkta piemērojamība ir noteikta ar Komisijas lēmumu vai attiecībā uz kuru minētais punkts ir uzskatīts par piemērojamu, ievērojot 30. panta 4. punkta otro vai trešo daļu vai 30. panta 5. punkta ceturto daļu.

| (3) | Pieprasījums, ko iesniegusi Apvienotā Karaliste, attiecas uz elektroenerģijas ražošanu Anglijā, Skotijā un Velsā. Ņemot vērā šo trīs ģeogrāfisko apgabalu tirgu vienoto raksturu un ierobežotās iespējas (4) savienot Apvienotās Karalistes un pārējo Kopienas apgabalu elektroenerģijas piegādes tīklus, Anglija, Skotija un Velsa jāuzskata par attiecīgu tirgu, lai novērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā. Minētais lēmums atbilst vienam no konstatējumiem, kas izteikts Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Pārskats par progresu iekšējā gāzes un elektrības tirgus izveidē” (5) (turpmāk tekstā “2005. gada pārskats”), ka “ekonomikas izteiksmē elektroenerģijas (...) tirgi ES (...) vēl aizvien ir valstu pārziņā”. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījums, ko iesniegusi Apvienotā Karaliste, attiecas uz elektroenerģijas ražošanu Anglijā, Skotijā un Velsā. Ņemot vērā šo trīs ģeogrāfisko apgabalu tirgu vienoto raksturu un ierobežotās iespējas (4) savienot Apvienotās Karalistes un pārējo Kopienas apgabalu elektroenerģijas piegādes tīklus, Anglija, Skotija un Velsa jāuzskata par attiecīgu tirgu, lai novērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā. Minētais lēmums atbilst vienam no konstatējumiem, kas izteikts Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Pārskats par progresu iekšējā gāzes un elektrības tirgus izveidē” (5) (turpmāk tekstā “2005. gada pārskats”), ka “ekonomikas izteiksmē elektroenerģijas (...) tirgi ES (...) vēl aizvien ir valstu pārziņā”.

| (4) | Minētais novērtējums, kā arī visi citi novērtējumi, kas iekļauti šajā lēmumā, ir veikti tikai un vienīgi Direktīvas 2004/17/EK vajadzībām un neierobežo konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(4)

Minētais novērtējums, kā arī visi citi novērtējumi, kas iekļauti šajā lēmumā, ir veikti tikai un vienīgi Direktīvas 2004/17/EK vajadzībām un neierobežo konkurences noteikumu piemērošanu.

| (5) | Apvienotā Karaliste ir īstenojusi un piemērojusi ne tikai Direktīvu 96/92/EK, bet arī Direktīvu 2003/54/EK. Tādējādi un saskaņā ar 30. panta 3. punktu piekļuve tirgum uzskatāma par neierobežotu. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste ir īstenojusi un piemērojusi ne tikai Direktīvu 96/92/EK, bet arī Direktīvu 2003/54/EK. Tādējādi un saskaņā ar 30. panta 3. punktu piekļuve tirgum uzskatāma par neierobežotu.

| (6) | Tas, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, ir jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem pats par sevi izšķirīgs nav neviens. 2005. gada pārskatā Komisija norādīja, ka “vairāku valstu tirgos vērojama augsta rūpniecības koncentrācija, kas kavē efektīvas konkurences attīstību” (6). Tādējādi tā uzskatīja, ka attiecībā uz eletroenerģijas ražošanu “viens no rādītājiem par konkurences pakāpi valstu tirgos ir triju lielāko ražotāju (...) kopējais tirgus īpatsvars” (7). Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju trīs lielāko ražotāju kopējais tirgus īpatsvars ir 39 % no vairumtirgus (8), kas ir apmierinoši zems līmenis un būtu jāuzskata par norādi uz to, ka pastāv tieša konkurence. |
| --- | --- |

(6)

Tas, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, ir jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem pats par sevi izšķirīgs nav neviens. 2005. gada pārskatā Komisija norādīja, ka “vairāku valstu tirgos vērojama augsta rūpniecības koncentrācija, kas kavē efektīvas konkurences attīstību” (6). Tādējādi tā uzskatīja, ka attiecībā uz eletroenerģijas ražošanu “viens no rādītājiem par konkurences pakāpi valstu tirgos ir triju lielāko ražotāju (...) kopējais tirgus īpatsvars” (7). Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju trīs lielāko ražotāju kopējais tirgus īpatsvars ir 39 % no vairumtirgus (8), kas ir apmierinoši zems līmenis un būtu jāuzskata par norādi uz to, ka pastāv tieša konkurence.

| (7) | Līdzsvarošanas tirgu darbības arī jāuzskata par rādītāju. Faktiski “jebkuram tirgus dalībniekam, kurš nespēj savu produkcijas piedāvājumu pielāgot savu patērētāju pazīmēm, var nākties saskarties ar starpību, kas veidojas starp cenu, par kādu pārvaldes sistēmas operators (PSO) pārdos izlīdzinošo elektroenerģiju, un cenu, par kādu tas atpirks pārprodukciju. Šīs cenas pārvaldes sistēmas operatoram var vai nu tieši noteikt regulators, vai arī cenu noteikšanā tiek izmantots uz tirgu balstīts mehānisms, kurā cenu nosaka citu ražotāju piedāvājumi, kuri vēlas savu ražošanu regulēt uz augšu vai uz leju. (...) Mazajiem tirgus dalībniekiem rodas būtiska problēma, ja pastāv draudi, ka izveidosies liela starpība starp iepirkumu cenu no PSO un pārdošanas cenu. Tas novērojams vairākās dalībvalstīs un varētu kaitēt konkurences attīstībai. Liela cenu starpība varētu norādīt uz to, ka līdzsvarošanas tirgū ir nepietiekama konkurence un dominē tikai viens vai divi galvenie ražotāji. Šādas grūtības palielinās situācijās, kad tīkla lietotāji nespēj pielāgot savas pozīcijas pēc iespējas tuvāk reālajam laikam.” (9) Kopš tika ieviesti “British Electricity Trading and Transmission Arrangements” (“BETTA”) pasākumi, Anglijai, Skotijai un Velsai ir vienots līdzsvarošanas tirgus. Turklāt tā galvenās pazīmes (uz tirgu pamatota cenu veidošana, slēgšana uz pusstundu un samērā nelielā cenu starpība) ir tādas, ko varētu uzskatīt par tiešas konkurences rādītājiem. |
| --- | --- |

(7)

Līdzsvarošanas tirgu darbības arī jāuzskata par rādītāju. Faktiski “jebkuram tirgus dalībniekam, kurš nespēj savu produkcijas piedāvājumu pielāgot savu patērētāju pazīmēm, var nākties saskarties ar starpību, kas veidojas starp cenu, par kādu pārvaldes sistēmas operators (PSO) pārdos izlīdzinošo elektroenerģiju, un cenu, par kādu tas atpirks pārprodukciju. Šīs cenas pārvaldes sistēmas operatoram var vai nu tieši noteikt regulators, vai arī cenu noteikšanā tiek izmantots uz tirgu balstīts mehānisms, kurā cenu nosaka citu ražotāju piedāvājumi, kuri vēlas savu ražošanu regulēt uz augšu vai uz leju. (...) Mazajiem tirgus dalībniekiem rodas būtiska problēma, ja pastāv draudi, ka izveidosies liela starpība starp iepirkumu cenu no PSO un pārdošanas cenu. Tas novērojams vairākās dalībvalstīs un varētu kaitēt konkurences attīstībai. Liela cenu starpība varētu norādīt uz to, ka līdzsvarošanas tirgū ir nepietiekama konkurence un dominē tikai viens vai divi galvenie ražotāji. Šādas grūtības palielinās situācijās, kad tīkla lietotāji nespēj pielāgot savas pozīcijas pēc iespējas tuvāk reālajam laikam.” (9) Kopš tika ieviesti “British Electricity Trading and Transmission Arrangements” (“BETTA”) pasākumi, Anglijai, Skotijai un Velsai ir vienots līdzsvarošanas tirgus. Turklāt tā galvenās pazīmes (uz tirgu pamatota cenu veidošana, slēgšana uz pusstundu un samērā nelielā cenu starpība) ir tādas, ko varētu uzskatīt par tiešas konkurences rādītājiem.

| (8) | Ņemot vērā attiecīgā ražojuma (elektroenerģijas) pazīmes un to, ka piemēroti produkti vai pakalpojumi aizvietošanai ir retums vai nav pieejami nemaz, cenu konkurencei un cenu veidošanai ir daudz lielāka nozīme, novērtējot konkurences situāciju elektroenerģijas tirgos. To patērētāju skaits, kuri maina piegādātāju, ir faktiskas cenu konkurences rādītājs un tādējādi netieši arī “normāla norāde par konkurences efektivitāti. Ja piegādātājus maina tikai daži patērētāji, varētu rasties problēmas ar tirgus funkcionēšanu, pat ja nevar neņemt vērā labumus, ko rada iespēja no jauna vienoties ar sākotnējo piegādātāju.” (10) Turklāt tas, ka “pastāv gala lietotājiem noteikto cenu regulēšana, viennozīmīgi ir noteicošais faktors, kas nosaka patērētāju uzvedību. (...) Kaut arī kontroles saglabāšana varētu būt pamatota pārejas posmā, tā kļūs par aizvien lielāku traucēkli, pieaugot nepieciešamībai pēc ieguldījumiem.” (11) |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā attiecīgā ražojuma (elektroenerģijas) pazīmes un to, ka piemēroti produkti vai pakalpojumi aizvietošanai ir retums vai nav pieejami nemaz, cenu konkurencei un cenu veidošanai ir daudz lielāka nozīme, novērtējot konkurences situāciju elektroenerģijas tirgos. To patērētāju skaits, kuri maina piegādātāju, ir faktiskas cenu konkurences rādītājs un tādējādi netieši arī “normāla norāde par konkurences efektivitāti. Ja piegādātājus maina tikai daži patērētāji, varētu rasties problēmas ar tirgus funkcionēšanu, pat ja nevar neņemt vērā labumus, ko rada iespēja no jauna vienoties ar sākotnējo piegādātāju.” (10) Turklāt tas, ka “pastāv gala lietotājiem noteikto cenu regulēšana, viennozīmīgi ir noteicošais faktors, kas nosaka patērētāju uzvedību. (...) Kaut arī kontroles saglabāšana varētu būt pamatota pārejas posmā, tā kļūs par aizvien lielāku traucēkli, pieaugot nepieciešamībai pēc ieguldījumiem.” (11)

| (9) | Apvienotajā Karalistē tendence mainīt piegādātāju trim patērētāju kategorijām – lielie un ļoti lielie rūpnieciskie lietotāji, mazie un vidējie rūpnieciskie lietotāji un uzņēmumi, un ļoti mazie uzņēmumi un mājsaimniecības – ir vairāk par 70 % pirmajās divās grupās un gandrīz 50 % pēdējā grupā (12), bez tam gala patērētājiem noteikto cenu kontrole tika atcelta 2002. gadā (13). Tādējādi Apvienotajā Karalistē situācija attiecībā uz piegādātāju maiņu un gala patērētājiem noteikto cenu kontroli ir apmierinoša un uzskatāma par tiešas konkurences rādītāju. |
| --- | --- |

(9)

Apvienotajā Karalistē tendence mainīt piegādātāju trim patērētāju kategorijām – lielie un ļoti lielie rūpnieciskie lietotāji, mazie un vidējie rūpnieciskie lietotāji un uzņēmumi, un ļoti mazie uzņēmumi un mājsaimniecības – ir vairāk par 70 % pirmajās divās grupās un gandrīz 50 % pēdējā grupā (12), bez tam gala patērētājiem noteikto cenu kontrole tika atcelta 2002. gadā (13). Tādējādi Apvienotajā Karalistē situācija attiecībā uz piegādātāju maiņu un gala patērētājiem noteikto cenu kontroli ir apmierinoša un uzskatāma par tiešas konkurences rādītāju.

| (10) | Ņemot vērā šos rādītājus un kopumā situāciju šajā nozarē Anglijā, Skotijā un Velsā – jo īpaši to, kādā mērā tīkli ir nošķirti no ražošanas/piegādes un kā tiek regulēta piekļuve tīkliem, – kas izriet no Apvienotās Karalistes sniegtās informācijas, 2005. gada pārskata un tā tehniskā pielikuma, jāuzskata, ka attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu Anglijā, Skotijā un Velsā ir izpildīts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešo konkurenci. Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, nosacījums par brīvu piekļuvi uzskatāms par izpildītu. Tādējādi Direktīva 2004/17/EK nav piemērojama nedz gadījumos, kad līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības ražot elektroenerģiju šajos ģeogrāfiskajos apgabalos, nedz arī, kad tās organizē projektu konkursus minēto darbību veikšanai šajos apgabalos. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šos rādītājus un kopumā situāciju šajā nozarē Anglijā, Skotijā un Velsā – jo īpaši to, kādā mērā tīkli ir nošķirti no ražošanas/piegādes un kā tiek regulēta piekļuve tīkliem, – kas izriet no Apvienotās Karalistes sniegtās informācijas, 2005. gada pārskata un tā tehniskā pielikuma, jāuzskata, ka attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu Anglijā, Skotijā un Velsā ir izpildīts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešo konkurenci. Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, nosacījums par brīvu piekļuvi uzskatāms par izpildītu. Tādējādi Direktīva 2004/17/EK nav piemērojama nedz gadījumos, kad līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības ražot elektroenerģiju šajos ģeogrāfiskajos apgabalos, nedz arī, kad tās organizē projektu konkursus minēto darbību veikšanai šajos apgabalos.

| (11) | Minētā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija 2005. gada novembrī, kā tā ir atspoguļota informācijā, kuru iesniegusi Apvienotā Karaliste, 2005. gada pārskatā un tā tehniskajā pielikumā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas izmaiņas juridiskajā vai faktiskajā situācijā norādīs, ka nosacījumi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanai vairs netiek ievēroti. |
| --- | --- |

(11)

Minētā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija 2005. gada novembrī, kā tā ir atspoguļota informācijā, kuru iesniegusi Apvienotā Karaliste, 2005. gada pārskatā un tā tehniskajā pielikumā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas izmaiņas juridiskajā vai faktiskajā situācijā norādīs, ka nosacījumi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanai vairs netiek ievēroti.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevēju komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevēju komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji un kas paredzēti, lai dotu tiem tiesības ražot elektroenerģiju Anglijā, Skotijā un Velsā.

2. pants

Minētā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija 2005. gada novembrī, kā tā ir atspoguļota informācijā, kuru iesniegusi Apvienotā Karaliste, 2005. gada pārskatā un tā tehniskajā pielikumā. Lēmumu var pārskatīt, ja ievērojami atšķirīgi fakti vai juridiskā situācija norādīs, ka nosacījumi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanai vairs netiek ievēroti.

3. pants

Šis lēmums adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2006. gada 8. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2005. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2083/2005 (OV L 333, 20.12.2005., 28. lpp.).

1

(2)  OV L 27, 30.1.1997., 20. lpp.

2

(3)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

3

(4)  Apmēram 4 % no maksimālā pieprasījuma.

4

(5)  KOM(2005) 568 galīgais, 15.11.2005.

5

(6)  Skatīt 2005. gada ziņojumu, 2. lpp.

6

(7)  Skatīt 2005. gada ziņojumu, 7. lpp.

7

(8)  Skatīt Komisijas dienestu darba dokumentu, 2005. gada pārskata tehnisko pielikumu, SEK(2005) 1448, 44. lpp., 4.1. tabula, turpmāk tekstā “tehniskais pielikums”.

8

(9)  Tehniskais pielikums, 67.–68. lpp.

9

(10)  2005. gada ziņojums, 9. lpp.

10

(11)  Tehniskais pielikums, 17. lpp.

11

(12)  2005. gada ziņojums, 10. lpp.

12

(13)  Tehniskais pielikums, 177. lpp.

13

---