# Az Európai Unió L 23/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 23 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. január 27. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 23

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. január 27.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 130/2006/EK rendelete (2006. január 23.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | | A Bizottság 131/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | * | A Bizottság 132/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az asztali borok önkéntes lepárlására aláírt szerződések elfogadási százalékértékének meghatározásáról | 10 |
| | * | A Bizottság 133/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3149/92/EGK rendelet módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság 134/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 13 |
| | | A Bizottság 135/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a 327/98/EK rendelet értelmében a 2006 januárjának első tíz munkanapja során benyújtott, rizsre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmek kibocsátásáról | 34 |
| | | A Bizottság 136/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről | 36 |
| | | A Bizottság 137/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról | 39 |
| | | A Bizottság 138/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban | 43 |
| | | A Bizottság 139/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 51 |
| | | A Bizottság 140/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 53 |
| | | A Bizottság 141/2006/EK rendelete (2006. január 26.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben teljesíthetők azok az importtanúsítvány iránti kérelmek, amelyeket 2006 január hónapjában nyújtottak be hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhák vonatkozásában a 992/2005/EK rendeletben szabályozott vámkontingens keretében | 54 |
| | * | A Bizottság 142/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 62. alkalommal történő módosításáról | 55 |
| | | A Bizottság 143/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 57 |
| | | A Bizottság 144/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről | 60 |
| | | A Bizottság 145/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről | 62 |
| | | A Bizottság 146/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a cirok importjára a 2094/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 63 |
| | | A Bizottság 147/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a kukoricára a 2093/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről | 64 |
| | | A Bizottság 148/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 65 |
| | | A Bizottság 149/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 67 |
| | | A Bizottság 150/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 68 |
| | * | A Bizottság 2006/4/EK irányelve (2006. január 26.) a 86/362/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek a karbofurán legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 69 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 130/2006/EK rendelete (2006. január 23.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

A Bizottság 131/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

*

A Bizottság 132/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az asztali borok önkéntes lepárlására aláírt szerződések elfogadási százalékértékének meghatározásáról

10

*

A Bizottság 133/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3149/92/EGK rendelet módosításáról

11

*

A Bizottság 134/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

13

A Bizottság 135/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a 327/98/EK rendelet értelmében a 2006 januárjának első tíz munkanapja során benyújtott, rizsre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmek kibocsátásáról

34

A Bizottság 136/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

36

A Bizottság 137/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

39

A Bizottság 138/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban

43

A Bizottság 139/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

51

A Bizottság 140/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

53

A Bizottság 141/2006/EK rendelete (2006. január 26.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben teljesíthetők azok az importtanúsítvány iránti kérelmek, amelyeket 2006 január hónapjában nyújtottak be hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhák vonatkozásában a 992/2005/EK rendeletben szabályozott vámkontingens keretében

54

*

A Bizottság 142/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 62. alkalommal történő módosításáról

55

A Bizottság 143/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

57

A Bizottság 144/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

60

A Bizottság 145/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

62

A Bizottság 146/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a cirok importjára a 2094/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

63

A Bizottság 147/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a kukoricára a 2093/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

64

A Bizottság 148/2006/EK rendelete (2006. január 26.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

65

A Bizottság 149/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

67

A Bizottság 150/2006/EK rendelete (2006. január 26.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

68

*

A Bizottság 2006/4/EK irányelve (2006. január 26.) a 86/362/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek a karbofurán legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

69

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2006. január 23.) a Ciprusi Köztársaság által a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, a Ciprus Európai Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez nyújtandó kivételes nemzeti támogatás jóváhagyásáról | 78 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2006. január 23.) a Ciprusi Köztársaság által a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, a Ciprus Európai Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez nyújtandó kivételes nemzeti támogatás jóváhagyásáról

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/1

---

A TANÁCS 130/2006/EK RENDELETE

(2006. január 23.)

a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Bizottság az 1259/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód alá sorolható borkősav behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az 1259/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód alá sorolható borkősav behozatalára.

| (2) | Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a károkozás vizsgálata a 2003. július 1-jétől2004. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak, vagy VI). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2001. január 1-jétől2004. június 30-ig tartó időszak (a továbbiakban: érintett időszak) adatait elemezte. Az alákínálásra, az áron aluli értékesítésre, valamint a kár megszüntetésére vonatkozó ténymegállapításokhoz alkalmazott időszak a fent említett vizsgálati időszak. |
| --- | --- |

(2)

Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a károkozás vizsgálata a 2003. július 1-jétől2004. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak, vagy VI). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2001. január 1-jétől2004. június 30-ig tartó időszak (a továbbiakban: érintett időszak) adatait elemezte. Az alákínálásra, az áron aluli értékesítésre, valamint a kár megszüntetésére vonatkozó ténymegállapításokhoz alkalmazott időszak a fent említett vizsgálati időszak.

B.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (3) | A Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám bevezetését követően néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(3)

A Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám bevezetését követően néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit.

| (4) | A Bizottság folytatta a végleges megállapításaihoz általa szükségesnek ítélt valamennyi információ összegyűjtését és ellenőrzését. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság – elsősorban a rendes érték meghatározásának ellenőrzése érdekében – további ellenőrzéseket hajtott végre a következő vállalatok telephelyén:

  Exportáló gyártók a Kínai Népköztársaságban:







  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou, Kína, |
| --- | --- | --- |

(4)

A Bizottság folytatta a végleges megállapításaihoz általa szükségesnek ítélt valamennyi információ összegyűjtését és ellenőrzését. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság – elsősorban a rendes érték meghatározásának ellenőrzése érdekében – további ellenőrzéseket hajtott végre a következő vállalatok telephelyén:

Exportáló gyártók a Kínai Népköztársaságban:

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou, Kína,

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou, Kína, |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou, Kína,

| — | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kína. |
| --- | --- |

—

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kína.

| (5) | Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámokkal biztosított összegek végleges beszedését javasolni kívánták. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a tájékoztatást követően adott határidőn belül megtehessék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámokkal biztosított összegek végleges beszedését javasolni kívánták. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a tájékoztatást követően adott határidőn belül megtehessék észrevételeiket.

| (6) | A felek által benyújtott írásos és szóbeli megjegyzéseket mérlegelték, és adott esetben a megállapításokat annak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(6)

A felek által benyújtott írásos és szóbeli megjegyzéseket mérlegelték, és adott esetben a megállapításokat annak megfelelően módosították.

C.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (7) | Az érintett termék a jelenleg a 2918 12 00 KN-kód alá sorolható borkősav. Az érintett terméket a bortermelés, az élelmiszeripari adalékanyagok előállítása során, illetve – a folyamatok lassítása céljából – a gipszkészítés és számos egyéb termék esetében használják. A termék a bortermelés során keletkező melléktermékekből – mint a közösségi gyártók esetében – vagy kémiai szintézisen keresztül petrolkémiai vegyületekből – ami valamennyi kínai exportáló gyártóra igaz – nyerhető. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett termék a jelenleg a 2918 12 00 KN-kód alá sorolható borkősav. Az érintett terméket a bortermelés, az élelmiszeripari adalékanyagok előállítása során, illetve – a folyamatok lassítása céljából – a gipszkészítés és számos egyéb termék esetében használják. A termék a bortermelés során keletkező melléktermékekből – mint a közösségi gyártók esetében – vagy kémiai szintézisen keresztül petrolkémiai vegyületekből – ami valamennyi kínai exportáló gyártóra igaz – nyerhető.

| (8) | Két importőr azzal érvelt, hogy különbséget kell tenni az élelmiszer- vagy gyógyszeripari minőségű borkősav – mint a közösségi gazdasági ágazat által előállított természetes borkősav –, illetve a technikai (nem élelmiszer-ipari) minőségű szintetikus borkősav között. Szerintük továbbá ez utóbbit ki kellene venni az eljárás hatálya alól, mivel a közösségi gazdasági ágazatban előállított borkősavval ellentétben a technikai minőségű borkősav emberi fogyasztásra alkalmatlan. |
| --- | --- |

(8)

Két importőr azzal érvelt, hogy különbséget kell tenni az élelmiszer- vagy gyógyszeripari minőségű borkősav – mint a közösségi gazdasági ágazat által előállított természetes borkősav –, illetve a technikai (nem élelmiszer-ipari) minőségű szintetikus borkősav között. Szerintük továbbá ez utóbbit ki kellene venni az eljárás hatálya alól, mivel a közösségi gazdasági ágazatban előállított borkősavval ellentétben a technikai minőségű borkősav emberi fogyasztásra alkalmatlan.

| (9) | Az egyik importőr arra is rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazat által előállított, illetve a Kínai Népköztársaságból importált borkősav teljesen különböző előállítási folyamatok eredménye, és csak a természetes borkősav használható fel a bortermelés során. Ez az importőr továbbá azt állította, hogy az általa importált konkrét borkősavtípus egyetlen konkrét felhasználó szükségleteire szabva készült, amelyet mások nem is tudnak felhasználni. Ez az importőr tehát amellett érvelt, hogy ez a borkősavtípus, illetve a közösségi gazdasági ágazat által előállított borkősavtípus nem hasonló termékek. |
| --- | --- |

(9)

Az egyik importőr arra is rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazat által előállított, illetve a Kínai Népköztársaságból importált borkősav teljesen különböző előállítási folyamatok eredménye, és csak a természetes borkősav használható fel a bortermelés során. Ez az importőr továbbá azt állította, hogy az általa importált konkrét borkősavtípus egyetlen konkrét felhasználó szükségleteire szabva készült, amelyet mások nem is tudnak felhasználni. Ez az importőr tehát amellett érvelt, hogy ez a borkősavtípus, illetve a közösségi gazdasági ágazat által előállított borkősavtípus nem hasonló termékek.

| (10) | Bár elismert tény, hogy különböző borkősavtípusok léteznek, amelyek nem egyformán alkalmasak valamennyi felhasználásra, a vizsgálat megerősítette, hogy e borkősavtípusok alapvető fizikai és kémiai jellemzői azonosak. A piac 25 %-át jelentő bortermelés során való felhasználásra csak a természetes borkősav alkalmas. A fennmaradó 75 % esetében azonban – beleértve néhány emberi fogyasztásra szánt terméket – a természetes és a szintetikus borkősav egyaránt felhasználható, tehát versenyben áll. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az előállítási folyamatok önmagukban nem relevánsak a hasonló termék meghatározásánál. |
| --- | --- |

(10)

Bár elismert tény, hogy különböző borkősavtípusok léteznek, amelyek nem egyformán alkalmasak valamennyi felhasználásra, a vizsgálat megerősítette, hogy e borkősavtípusok alapvető fizikai és kémiai jellemzői azonosak. A piac 25 %-át jelentő bortermelés során való felhasználásra csak a természetes borkősav alkalmas. A fennmaradó 75 % esetében azonban – beleértve néhány emberi fogyasztásra szánt terméket – a természetes és a szintetikus borkősav egyaránt felhasználható, tehát versenyben áll. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az előállítási folyamatok önmagukban nem relevánsak a hasonló termék meghatározásánál.

| (11) | Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (11)–(13) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (11)–(13) preambulumbekezdését megerősítik.

D.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (12) | A piacgazdasági elbánás megadására vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(17) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik. |
| --- | --- |

(12)

A piacgazdasági elbánás megadására vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(17) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik.

2.   Rendes érték

| (13) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek a rendes érték meghatározásának módszerére vonatkozó megjegyzések. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (18)–(34) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik. |
| --- | --- |

(13)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek a rendes érték meghatározásának módszerére vonatkozó megjegyzések. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (18)–(34) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik.

3.   Exportár

| (14) | Az exportárra vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik. |
| --- | --- |

(14)

Az exportárra vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik.

4.   Összehasonlítás

| (15) | A rendes érték és az exportárak összehasonlítására vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (36)–(37) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik. |
| --- | --- |

(15)

A rendes érték és az exportárak összehasonlítására vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (36)–(37) preambulumbekezdésében levont következtetéseket véglegesen megerősítik.

5.   Dömpingkülönbözet

a)   A piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártóknál

| (16) | Két exportáló gyártó panaszt nyújtott be az ideiglenes dömpingkülönbözet szintjének megállapításához használt részletes számításokra vonatkozóan. E megjegyzéseket az e rendelet (4) preambulumbekezdésében vázolt ellenőrző látogatások során szerzett felülvizsgált adatok ismeretében vették figyelembe. Továbbá néhány számítási hibát kijavítottak. |
| --- | --- |

(16)

Két exportáló gyártó panaszt nyújtott be az ideiglenes dömpingkülönbözet szintjének megállapításához használt részletes számításokra vonatkozóan. E megjegyzéseket az e rendelet (4) preambulumbekezdésében vázolt ellenőrző látogatások során szerzett felülvizsgált adatok ismeretében vették figyelembe. Továbbá néhány számítási hibát kijavítottak.

| (17) | Ennek megfelelően a végleges dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou | 0,3 % |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |

(17)

Ennek megfelelően a végleges dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou

0,3 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (18) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek a dömpingkülönbözet az összes többi exportáló gyártó számára való kiszámításának módszerére vonatkozó megjegyzések. Ennek megfelelően a CIF közösségi határparitásos ár 34,9 %-ában meghatározott országos dömpingkülönbözet-szintet véglegesen megerősítik. |
| --- | --- |

(18)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek a dömpingkülönbözet az összes többi exportáló gyártó számára való kiszámításának módszerére vonatkozó megjegyzések. Ennek megfelelően a CIF közösségi határparitásos ár 34,9 %-ában meghatározott országos dömpingkülönbözet-szintet véglegesen megerősítik.

E.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (19) | A közösségi termelésre vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (43)–(44) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(19)

A közösségi termelésre vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (43)–(44) preambulumbekezdését megerősítik.

2.   A közösségi gazdasági ágazat fogalmának meghatározása

| (20) | Az egyik importőr azt állította, hogy néhány, eredetileg panaszos közösségi gyártó beszüntette a termelést, és arra kérte a Bizottságot, hogy ellenőrizze, vajon az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében van-e még elegendő támogatottsága a vizsgálatnak. |
| --- | --- |

(20)

Az egyik importőr azt állította, hogy néhány, eredetileg panaszos közösségi gyártó beszüntette a termelést, és arra kérte a Bizottságot, hogy ellenőrizze, vajon az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében van-e még elegendő támogatottsága a vizsgálatnak.

| (21) | E tekintetben a vizsgálat megerősítette, hogy a panaszt támogató gyártók a becsült közösségi termelés több mint 95 %-át képviselték a vizsgálati időszakban. Ennélfogva az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének követelményei teljesülnek. |
| --- | --- |

(21)

E tekintetben a vizsgálat megerősítette, hogy a panaszt támogató gyártók a becsült közösségi termelés több mint 95 %-át képviselték a vizsgálati időszakban. Ennélfogva az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének követelményei teljesülnek.

| (22) | A közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(22)

A közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdését megerősítik.

3.   A közösségi fogyasztás

| (23) | A közösségi fogyasztással kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(23)

A közösségi fogyasztással kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdését megerősítik.

4.   Az érintett országból a Közösségbe történő behozatal

| (24) | Az érintett országból a Közösségbe történő behozatalra vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (47)–(52) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett országból a Közösségbe történő behozatalra vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (47)–(52) preambulumbekezdését megerősítik.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (25) | Egy importőr/felhasználó és egy exportőr tiltakozott az ideiglenes rendeletben szereplő elemzés ellen, amelyet arra az érvre alapoztak, hogy néhány közösségi gyártó beszüntette a termelést, és ezért azokat nem kellene figyelembe venni a közösségi gazdasági ágazat felmérésekor. |
| --- | --- |

(25)

Egy importőr/felhasználó és egy exportőr tiltakozott az ideiglenes rendeletben szereplő elemzés ellen, amelyet arra az érvre alapoztak, hogy néhány közösségi gyártó beszüntette a termelést, és ezért azokat nem kellene figyelembe venni a közösségi gazdasági ágazat felmérésekor.

| (26) | Meg kell jegyezni, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében szereplő tényezőkről szóló elemzése nem használt fel egyetlen, a termelést beszüntető vállalatoktól származó adatot sem. E vállalatokat az ideiglenes rendeletben csak oly mértékben említették meg, amennyire szükséges volt néhány összesített mutató – például a piaci részesedés vagy a teljes termelési kapacitás – értelmezése érdekében. Ezt minden érintett mutatóra vonatkozó szövegben minden alkalommal világosan elmagyarázták annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetét teljes mértékben és helyesen mérjék fel. Ennélfogva úgy ítélték meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetének elemzése az alaprendelettel teljes összhangban történt. |
| --- | --- |

(26)

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében szereplő tényezőkről szóló elemzése nem használt fel egyetlen, a termelést beszüntető vállalatoktól származó adatot sem. E vállalatokat az ideiglenes rendeletben csak oly mértékben említették meg, amennyire szükséges volt néhány összesített mutató – például a piaci részesedés vagy a teljes termelési kapacitás – értelmezése érdekében. Ezt minden érintett mutatóra vonatkozó szövegben minden alkalommal világosan elmagyarázták annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetét teljes mértékben és helyesen mérjék fel. Ennélfogva úgy ítélték meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetének elemzése az alaprendelettel teljes összhangban történt.

| (27) | A közösségi gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(82) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(27)

A közösségi gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(82) preambulumbekezdését megerősítik.

F.   AZ OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (28) | Az egyik exportőr azt állította, hogy a közösségi gyártóknak erőfölénye volt a piacon, és a piac mindössze 11,5 %-át kitevő kínai behozatal nem lehetett a kár fő okozója. |
| --- | --- |

(28)

Az egyik exportőr azt állította, hogy a közösségi gyártóknak erőfölénye volt a piacon, és a piac mindössze 11,5 %-át kitevő kínai behozatal nem lehetett a kár fő okozója.

| (29) | A Kínai Népköztársaságból származó export piaci részesedését 11,5 % és 15,8 % közöttire becsülték aszerint, hogy az Eurostat vagy kínai statisztikai források adatait használták-e fel. Még az óvatos becsléssel is 11,5 %-os piaci részesedést sem lehet jelentéktelennek tekinteni, hiszen mint az ideiglenes rendeletben szerepel, a kárt egyértelműen a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon történő, növekvő behozatal által gyakorolt növekvő nyomás okozta. Végül az, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfölényben van-e vagy sem, nem releváns, ha megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot nem más lényeges okból, mint a dömpingelt behozatal miatt, kár érte. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nagyobb piaci részesedése ellenére a közösségi gazdasági ágazat nem tudta elkerülni a nagyobb veszteségeket az érintett időszakban. Ez ellentmond a panasznak, miszerint a közösségi gazdasági ágazatnak előnye származott volna az erőfölényből. Ezenfelül a harmadik országokból származó behozatal szintén biztosította, hogy elegendő mértékű verseny legyen a piacon. |
| --- | --- |

(29)

A Kínai Népköztársaságból származó export piaci részesedését 11,5 % és 15,8 % közöttire becsülték aszerint, hogy az Eurostat vagy kínai statisztikai források adatait használták-e fel. Még az óvatos becsléssel is 11,5 %-os piaci részesedést sem lehet jelentéktelennek tekinteni, hiszen mint az ideiglenes rendeletben szerepel, a kárt egyértelműen a közösségi gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon történő, növekvő behozatal által gyakorolt növekvő nyomás okozta. Végül az, hogy a közösségi gazdasági ágazat erőfölényben van-e vagy sem, nem releváns, ha megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazatot nem más lényeges okból, mint a dömpingelt behozatal miatt, kár érte. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nagyobb piaci részesedése ellenére a közösségi gazdasági ágazat nem tudta elkerülni a nagyobb veszteségeket az érintett időszakban. Ez ellentmond a panasznak, miszerint a közösségi gazdasági ágazatnak előnye származott volna az erőfölényből. Ezenfelül a harmadik országokból származó behozatal szintén biztosította, hogy elegendő mértékű verseny legyen a piacon.

| (30) | Egy másik exportőr arra mutatott rá, hogy a két, nemrégiben alapított közösségi gyártó által a piacra hozott új termelés jelentősebb volt, mint a Kínából származó behozatal növekedése, ennélfogva a közösségi gyártók saját maguknak okoztak volna kárt. Az új közösségi gyártók árai azonban megfeleltek a már működő közösségi gyártók árainak, és termelésük alacsonyabb volt a termelést beszüntető vállalatok termelésénél. Ezért a Kínából származó behozatalt figyelmen kívül hagyva e közösségi gyártók piacra lépése nem magyarázhatta volna az árzuhanást, amely növekvő közösségi fogyasztás mellett ment végbe. |
| --- | --- |

(30)

Egy másik exportőr arra mutatott rá, hogy a két, nemrégiben alapított közösségi gyártó által a piacra hozott új termelés jelentősebb volt, mint a Kínából származó behozatal növekedése, ennélfogva a közösségi gyártók saját maguknak okoztak volna kárt. Az új közösségi gyártók árai azonban megfeleltek a már működő közösségi gyártók árainak, és termelésük alacsonyabb volt a termelést beszüntető vállalatok termelésénél. Ezért a Kínából származó behozatalt figyelmen kívül hagyva e közösségi gyártók piacra lépése nem magyarázhatta volna az árzuhanást, amely növekvő közösségi fogyasztás mellett ment végbe.

| (31) | Egy másik exportőr azt állította, hogy a közös agrárpolitika szabályozási kerete torzítja a rendes piaci feltételeket a közösségi gyártók esetében, és az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó elemzés ezt nem vette figyelembe. Bár ez igen általános érvelés volt, meg kell jegyezni, hogy a közös agrárpolitika nem szabályozza magának a borkősavnak az árát, csupán a borkősavgyártás néhány inputanyaga, illetve az alkoholeladás esetében szab meg minimális árat. Amint az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdésében szerepel, ezek a szabályozási paraméterek az egész időszak alatt stabilak maradtak, ennélfogva nem magyarázhatják a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlását. Nem vonják továbbá kétségbe, hogy a kínai behozatal dömpingelt, és kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(31)

Egy másik exportőr azt állította, hogy a közös agrárpolitika szabályozási kerete torzítja a rendes piaci feltételeket a közösségi gyártók esetében, és az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó elemzés ezt nem vette figyelembe. Bár ez igen általános érvelés volt, meg kell jegyezni, hogy a közös agrárpolitika nem szabályozza magának a borkősavnak az árát, csupán a borkősavgyártás néhány inputanyaga, illetve az alkoholeladás esetében szab meg minimális árat. Amint az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdésében szerepel, ezek a szabályozási paraméterek az egész időszak alatt stabilak maradtak, ennélfogva nem magyarázhatják a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlását. Nem vonják továbbá kétségbe, hogy a kínai behozatal dömpingelt, és kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (32) | Az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (83)–(95) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(32)

Az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (83)–(95) preambulumbekezdését megerősítik.

G.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (33) | A gipsziparban tevékenykedő egyik felhasználó azt állította, hogy a gipszipar termelési költségein belül a borkősav az ideiglenes rendeletben szereplő (kevesebb mint 2 %-os) aránya túl alacsony. Ezt az arányt azonban az ugyanezen vállalat által szolgáltatott adatokra alapozták. Ezen adatoknak megfelelően a szám valamivel magasabb lenne, ha csak a borkősavat tartalmazó termékek arányában lenne kifejezve. Másrészről a két másik gipsztermelő csoport ennél sokkal alacsonyabb arányt jelzett. Ez megerősítette, hogy az ideiglenes rendeletben alkalmazott adatokat reális becslésnek lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(33)

A gipsziparban tevékenykedő egyik felhasználó azt állította, hogy a gipszipar termelési költségein belül a borkősav az ideiglenes rendeletben szereplő (kevesebb mint 2 %-os) aránya túl alacsony. Ezt az arányt azonban az ugyanezen vállalat által szolgáltatott adatokra alapozták. Ezen adatoknak megfelelően a szám valamivel magasabb lenne, ha csak a borkősavat tartalmazó termékek arányában lenne kifejezve. Másrészről a két másik gipsztermelő csoport ennél sokkal alacsonyabb arányt jelzett. Ez megerősítette, hogy az ideiglenes rendeletben alkalmazott adatokat reális becslésnek lehet tekinteni.

| (34) | Emlékeztetni kell arra továbbá, hogy az Eurostat adatai szerint azon gipsztermékek, amelyeknél a borkősavat a folyamatok lassítására használják, nincsenek túlzottan kitéve a nem közösségi beszállítókkal szembeni versenynek. Fenntartható tehát az ideiglenes rendelet következtetése, miszerint a költségek e százalékára kivetett mérsékelt dömpingellenes vám nem lenne nagy hatással e felhasználói iparágak költségeire és versenyhelyzetére. |
| --- | --- |

(34)

Emlékeztetni kell arra továbbá, hogy az Eurostat adatai szerint azon gipsztermékek, amelyeknél a borkősavat a folyamatok lassítására használják, nincsenek túlzottan kitéve a nem közösségi beszállítókkal szembeni versenynek. Fenntartható tehát az ideiglenes rendelet következtetése, miszerint a költségek e százalékára kivetett mérsékelt dömpingellenes vám nem lenne nagy hatással e felhasználói iparágak költségeire és versenyhelyzetére.

| (35) | Ugyanez a felhasználó azzal is érvelt, hogy az intézkedések borkősavhiányhoz vezethetnek, ahogyan szerinte a múltban is történt. Azonban úgy vélik, hogy a kínai export mintegy kétharmadát képviselő vállalatokra kivetni javasolt egyéni szintű dömpingellenes vámok nem zárnák ki a kínai beszállítókat a közösségi piacról. |
| --- | --- |

(35)

Ugyanez a felhasználó azzal is érvelt, hogy az intézkedések borkősavhiányhoz vezethetnek, ahogyan szerinte a múltban is történt. Azonban úgy vélik, hogy a kínai export mintegy kétharmadát képviselő vállalatokra kivetni javasolt egyéni szintű dömpingellenes vámok nem zárnák ki a kínai beszállítókat a közösségi piacról.

| (36) | Az egyik emulgeálószer-ipari felhasználó azzal érvelt, hogy versenyhelyzetét veszélyeztetné, ha intézkedéseket vezetnének be a Kínai Népköztársaságból származó borkősav-behozatal ellen. Ez a felhasználó azt állította, hogy technikai változások miatt az emulgeálószerek egyre inkább versenyben állnak a nem európai uniós gyártókkal, illetve az intézkedések bevezetését követő költségnövekedés hatással lenne piaci versenyhelyzetükre. A Bizottság a mennyiségi adatok alapján igyekezett felmérni az intézkedések a felhasználók e kategóriájára gyakorolt lehetséges hatását. A bizottsági kérdőívre adott értelmezhető válaszok és e felhasználócsoportok együttműködése hiányában azonban ez lehetetlennek bizonyult. |
| --- | --- |

(36)

Az egyik emulgeálószer-ipari felhasználó azzal érvelt, hogy versenyhelyzetét veszélyeztetné, ha intézkedéseket vezetnének be a Kínai Népköztársaságból származó borkősav-behozatal ellen. Ez a felhasználó azt állította, hogy technikai változások miatt az emulgeálószerek egyre inkább versenyben állnak a nem európai uniós gyártókkal, illetve az intézkedések bevezetését követő költségnövekedés hatással lenne piaci versenyhelyzetükre. A Bizottság a mennyiségi adatok alapján igyekezett felmérni az intézkedések a felhasználók e kategóriájára gyakorolt lehetséges hatását. A bizottsági kérdőívre adott értelmezhető válaszok és e felhasználócsoportok együttműködése hiányában azonban ez lehetetlennek bizonyult.

| (37) | A közösségi érdekre vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(114) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(37)

A közösségi érdekre vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(114) preambulumbekezdéseit megerősítik.

H.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetésének szintje

| (38) | Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatala nyomán a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a kiszámított kárt nem okozó ár két okból is túl alacsony volt:






  — | A nyersanyagok ára a vizsgálati időszak alatt nyomott volt, vagyis a gazdasági ágazatnak sikerült az árakon lévő nyomás valamely részét az upstream szektorokra hárítani. Ezt az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdése ismeri el, miközben a beszállítók érdekét a (101)–(106) preambulumbekezdés elemzi. Amint a (89) preambulumbekezdésben szerepel, a közös agrárpolitika a nyersanyagokra vonatkozóan minimális beszerzési árat állapít meg. A gazdasági ágazat továbbá nem támasztotta alá panaszát, és nem nyújtott be semmiféle arra utaló bizonyítékot, hogy a nyersanyagok árának szintje ne lenne fenntartható, illetve magasabbnak kellene lennie a minimálisként megállapított árnál. Ennélfogva arra a következtetésre jutottak, hogy az érvelés nem megalapozott. |
| --- | --- | --- |

(38)

Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatala nyomán a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a kiszámított kárt nem okozó ár két okból is túl alacsony volt:

—

A nyersanyagok ára a vizsgálati időszak alatt nyomott volt, vagyis a gazdasági ágazatnak sikerült az árakon lévő nyomás valamely részét az upstream szektorokra hárítani. Ezt az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdése ismeri el, miközben a beszállítók érdekét a (101)–(106) preambulumbekezdés elemzi. Amint a (89) preambulumbekezdésben szerepel, a közös agrárpolitika a nyersanyagokra vonatkozóan minimális beszerzési árat állapít meg. A gazdasági ágazat továbbá nem támasztotta alá panaszát, és nem nyújtott be semmiféle arra utaló bizonyítékot, hogy a nyersanyagok árának szintje ne lenne fenntartható, illetve magasabbnak kellene lennie a minimálisként megállapított árnál. Ennélfogva arra a következtetésre jutottak, hogy az érvelés nem megalapozott.

| — | Azt állították, hogy a kárszámításnál használt 8 %-os rendes haszonkulcs az ilyenfajta gazdasági ágazat esetében túl alacsony. Azonban a közösségi gazdasági ágazatban a vizsgálati időszakot megelőző években és a dömpingelt behozatal piaci térhódítása előtt megfigyelt nyereségszinteket figyelembe véve ez az arány megfelelően tükrözi az e behozatalok hiányában elérhető rendes nyereségszintet. |
| --- | --- |

—

Azt állították, hogy a kárszámításnál használt 8 %-os rendes haszonkulcs az ilyenfajta gazdasági ágazat esetében túl alacsony. Azonban a közösségi gazdasági ágazatban a vizsgálati időszakot megelőző években és a dömpingelt behozatal piaci térhódítása előtt megfigyelt nyereségszinteket figyelembe véve ez az arány megfelelően tükrözi az e behozatalok hiányában elérhető rendes nyereségszintet.

| (39) | A kár megszüntetésének szintjére vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (115)–(118) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(39)

A kár megszüntetésének szintjére vonatkozó egyéb megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (115)–(118) preambulumbekezdéseit megerősítik.

2.   A vámok formája és szintje

| (40) | A fentiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél. |
| --- | --- |

(40)

A fentiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél.

| (41) | Az intézkedések formájának tekintetében a közösségi gazdasági ágazat azt kérelmezte, hogy a károkozás megszüntetésének szintje alapján meghatározott minimumárat szabjanak meg. Azonban mivel – mint a fenti preambulumbekezdésben szerepel – a végleges dömpingellenes vámot a megállapított dömpingkülönbözetekre alapozzák, a végleges dömpingellenes vám kivetése továbbra is értékvám formájában történik. |
| --- | --- |

(41)

Az intézkedések formájának tekintetében a közösségi gazdasági ágazat azt kérelmezte, hogy a károkozás megszüntetésének szintje alapján meghatározott minimumárat szabjanak meg. Azonban mivel – mint a fenti preambulumbekezdésben szerepel – a végleges dömpingellenes vámot a megállapított dömpingkülönbözetekre alapozzák, a végleges dömpingellenes vám kivetése továbbra is értékvám formájában történik.

| (42) | A fentiek alapján a végleges vámok a következőképpen alakulnak:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou | De minimis |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |
| Minden más vállalat | 34,9 % |

(42)

A fentiek alapján a végleges vámok a következőképpen alakulnak:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou

De minimis

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

Minden más vállalat

34,9 %

| (43) | Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért olyan helyzetet tükröznek, amelyet e vállalatokkal kapcsolatban az említett vizsgálat során állapítottak meg. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem szereplő bármely más vállalat – a konkrétan megemlített vállalatok kapcsolt vállalatait is beleértve – által előállított importált termékek esetében nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(43)

Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért olyan helyzetet tükröznek, amelyet e vállalatokkal kapcsolatban az említett vizsgálat során állapítottak meg. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem szereplő bármely más vállalat – a konkrétan megemlített vállalatok kapcsolt vállalatait is beleértve – által előállított importált termékek esetében nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (44) | Az ezeknek az egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeknek az alkalmazására vonatkozó minden panaszt (pl. a jogalany nevének megváltoztatását vagy új termelési vagy értékesítési egységek felállítását követően) minden lényeges információval együtt a Bizottságnak (3) kell címezni, különösen a gyártáshoz kapcsolódó tevékenység bármely módosulása esetén, hazai vagy exportértékesítéssel kapcsolatban, amilyen például a névváltozás vagy a termelési és értékesítési egységek megváltozása. Szükség esetén ebben az esetben a rendelet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosításra kerül. |
| --- | --- |

(44)

Az ezeknek az egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeknek az alkalmazására vonatkozó minden panaszt (pl. a jogalany nevének megváltoztatását vagy új termelési vagy értékesítési egységek felállítását követően) minden lényeges információval együtt a Bizottságnak (3) kell címezni, különösen a gyártáshoz kapcsolódó tevékenység bármely módosulása esetén, hazai vagy exportértékesítéssel kapcsolatban, amilyen például a névváltozás vagy a termelési és értékesítési egységek megváltozása. Szükség esetén ebben az esetben a rendelet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosításra kerül.

| (45) | A dömpingellenes vám megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a maradványjellegű vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik, hanem azokra a vállalatokra is, amelyek a vizsgálati időszakban nem exportáltak. Az utóbbi vállalatokat azonban arra kérik fel – amennyiben az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése második albekezdése előírásainak megfelelnek–, hogy nyújtsanak be kérelmet az említett cikk szerinti felülvizsgálatra, hogy helyzetüket egyénileg lehessen megvizsgálni. |
| --- | --- |

(45)

A dömpingellenes vám megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a maradványjellegű vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik, hanem azokra a vállalatokra is, amelyek a vizsgálati időszakban nem exportáltak. Az utóbbi vállalatokat azonban arra kérik fel – amennyiben az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése második albekezdése előírásainak megfelelnek–, hogy nyújtsanak be kérelmet az említett cikk szerinti felülvizsgálatra, hogy helyzetüket egyénileg lehessen megvizsgálni.

3.   Ideiglenes vámok végleges beszedése

| (46) | Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár szintjét, szükség van az 1259/2005/EK bizottsági rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek az e rendelet által véglegesen kivetett vám mértékében történő végleges beszedésére. Mivel a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok vámtétele feletti részét el kell engedni. |
| --- | --- |

(46)

Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár szintjét, szükség van az 1259/2005/EK bizottsági rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek az e rendelet által véglegesen kivetett vám mértékében történő végleges beszedésére. Mivel a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok vámtétele feletti részét el kell engedni.

| (47) | Annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a vámok összege közötti jelentős különbségek miatti kijátszás kockázatát, ebben az esetben különleges intézkedések elrendelését tartják szükségesnek a célból, hogy biztosítsák a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazását. E különleges intézkedések magukban foglalják: |
| --- | --- |

(47)

Annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a vámok összege közötti jelentős különbségek miatti kijátszás kockázatát, ebben az esetben különleges intézkedések elrendelését tartják szükségesnek a célból, hogy biztosítsák a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazását. E különleges intézkedések magukban foglalják:

| (48) | A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. A nem ilyen számlával kísért behozatal az összes többi vállalat esetében alkalmazandó maradék dömpingellenes vám hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(48)

A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. A nem ilyen számlával kísért behozatal az összes többi vállalat esetében alkalmazandó maradék dömpingellenes vám hatálya alá tartozik.

| (49) | A Bizottság ezenfelül nyomon követi a kiviteli forgalmat éppúgy, mint a borkősav sóinak és észtereinek vonatkozó KN-kódját. Következésképpen amennyiben az alacsonyabb vámtételeket élvező vállalatok egyikének exportmennyisége vagy a borkősav sóinak és észtereinek KN-kódja alatt bejelentett behozatal jelentős mértékben megnövekedne, az érintett egyedi intézkedéseket minden valószínűség szerint nem lehet kielégítőnek tekinteni a megállapított káros dömping ellensúlyozására. Következésképpen és feltéve, hogy a követelményeknek megfelel, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően időközi felülvizsgálatot kezdeményezhet. E felülvizsgálat többek között kiterjedhet az egyéni vámtételek eltörlése szükségességének, és az országos vám ebből következő kivetésének vizsgálatára, |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság ezenfelül nyomon követi a kiviteli forgalmat éppúgy, mint a borkősav sóinak és észtereinek vonatkozó KN-kódját. Következésképpen amennyiben az alacsonyabb vámtételeket élvező vállalatok egyikének exportmennyisége vagy a borkősav sóinak és észtereinek KN-kódja alatt bejelentett behozatal jelentős mértékben megnövekedne, az érintett egyedi intézkedéseket minden valószínűség szerint nem lehet kielégítőnek tekinteni a megállapított káros dömping ellensúlyozására. Következésképpen és feltéve, hogy a követelményeknek megfelel, a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően időközi felülvizsgálatot kezdeményezhet. E felülvizsgálat többek között kiterjedhet az egyéni vámtételek eltörlése szükségességének, és az országos vám ebből következő kivetésének vizsgálatára,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, a 2918 12 00 KN-kód alá tartozó borkősav behozatalára ezennel végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   A közösségi határparitáson számított nettó vámkezelés előtti árra alkalmazandó végleges, dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou, Kínai Népköztársaság | 0,0 % | A687 |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou, Kínai Népköztársaság | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság | 4,7 % | A689 |
| Minden más vállalat | 34,9 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangcsou, Kínai Népköztársaság

0,0 %

A687

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Csangcsou, Kínai Népköztársaság

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság

4,7 %

A689

Minden más vállalat

34,9 %

A999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazása annak feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak bemutatnak egy olyan érvényes kereskedelmi számlát, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Ellenkező megállapítás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó, a 2918 12 00 KN-kód alá tartozó borkősav behozatalára az 1259/2005/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket az alább meghatározott szabályoknak megfelelően véglegesen be kell szedni. A biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vámok összegét, fel kell szabadítani.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. PRÖLL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 200., 2005.7.30., 73. o.

2

(3)

3

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Direction B, office J-79 5/16 |
| 1049 Brüsszel, Belgium. |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Direction B, office J-79 5/16

1049 Brüsszel, Belgium.

---

MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy, a vállalat egy tisztviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása; |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása;

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített ... borkősavat a (vállalat neve és címe) (TARIC kiegészítő kód) állította elő (ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített ... borkősavat a (vállalat neve és címe) (TARIC kiegészítő kód) állította elő (ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

Dátum, aláírás

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/8

---

A BIZOTTSÁG 131/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. január 26-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 109,1 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 97,4 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 98,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,3 |
| 204 | 101,5 |
| 999 | 119,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 80,1 |
| 624 | 101,2 |
| 999 | 90,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 147,8 |
| 204 | 139,4 |
| 999 | 143,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,4 |
| 204 | 55,6 |
| 212 | 48,0 |
| 220 | 51,3 |
| 624 | 58,2 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,6 |
| 204 | 98,5 |
| 400 | 86,7 |
| 464 | 148,0 |
| 624 | 75,3 |
| 662 | 32,0 |
| 999 | 83,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,6 |
| 220 | 60,5 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 400 | 132,0 |
| 404 | 106,8 |
| 720 | 67,9 |
| 999 | 102,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 109,6 |
| 400 | 82,3 |
| 720 | 37,7 |
| 999 | 76,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

109,1

204

46,7

212

97,4

624

140,9

999

98,5

0707 00 05

052

138,3

204

101,5

999

119,9

0709 10 00

220

80,1

624

101,2

999

90,7

0709 90 70

052

147,8

204

139,4

999

143,6

0805 10 20

052

43,4

204

55,6

212

48,0

220

51,3

624

58,2

999

51,3

0805 20 10

204

78,4

999

78,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,6

204

98,5

400

86,7

464

148,0

624

75,3

662

32,0

999

83,9

0805 50 10

052

58,6

220

60,5

999

59,6

0808 10 80

400

132,0

404

106,8

720

67,9

999

102,2

0808 20 50

388

109,6

400

82,3

720

37,7

999

76,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/10

---

A BIZOTTSÁG 132/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

az asztali borok önkéntes lepárlására aláírt szerződések elfogadási százalékértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK rendeletre (1), és különösen annak 63. cikke a) pontjának (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1623/2000/EK rendelet 63. cikkének a) pontja az 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 29. cikkének értelmében meghatározza a lepárlási rendszer alkalmazásának feltételeit. Eképpen a lepárlás támogatott és önkéntes, célja pedig a borpiac megsegítése, valamint a szeszesital-ágazat folyamatos ellátásának elősegítése. A cél érdekében a bortermelők és a lepárlók között szerződések köttetnek. A szerződésekben foglalt mennyiségeket a tagállamok 2006. január 15-ig közölték a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(1)

Az 1623/2000/EK rendelet 63. cikkének a) pontja az 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 29. cikkének értelmében meghatározza a lepárlási rendszer alkalmazásának feltételeit. Eképpen a lepárlás támogatott és önkéntes, célja pedig a borpiac megsegítése, valamint a szeszesital-ágazat folyamatos ellátásának elősegítése. A cél érdekében a bortermelők és a lepárlók között szerződések köttetnek. A szerződésekben foglalt mennyiségeket a tagállamok 2006. január 15-ig közölték a Bizottsággal.

| (2) | A 2005/2006-es gazdasági évben a lepárlási időszak október 1-jétől december 23-ig tartott. Azon bormennyiségek alapján, amelyek lepárlási szerződését a tagállamok bejelentették a Bizottságnak, megállapításra került, hogy túllépték a költségvetési lehetőségeket és a szeszesital-ágazat befogadóképességét. Éppen ezért a lepárlásra bejelentett mennyiségekre vonatkozóan egyéni elfogadási százalékértéket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/2006-es gazdasági évben a lepárlási időszak október 1-jétől december 23-ig tartott. Azon bormennyiségek alapján, amelyek lepárlási szerződését a tagállamok bejelentették a Bizottságnak, megállapításra került, hogy túllépték a költségvetési lehetőségeket és a szeszesital-ágazat befogadóképességét. Éppen ezért a lepárlásra bejelentett mennyiségekre vonatkozóan egyéni elfogadási százalékértéket kell meghatározni.

| (3) | Az 1623/2000/EK rendelet 63. cikke a) pontja (6) bekezdése első albekezdésével összhangban a tagállamok a lepárlási szerződéseket a január 30-ával kezdődő időszakban kell jóváhagyniuk. Éppen ezért ennek a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1623/2000/EK rendelet 63. cikke a) pontja (6) bekezdése első albekezdésével összhangban a tagállamok a lepárlási szerződéseket a január 30-ával kezdődő időszakban kell jóváhagyniuk. Éppen ezért ennek a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

84,58 % mértékig kerül elfogadásra az a bormennyiség, amelyre az 1623/2000/EK rendelet 63. cikke a) pontja (4) bekezdésének értelmében 2006. január 15-ig szerződést kötöttek, és ezt a Bizottságnak bejelentették.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o. A rendeletet utoljára az 1820/2005/EK rendelet módosította (HL L 293., 2005.11.9., 8. o).

1

(2)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2165/2005/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 345., 2005.12.28., 1. o.).

2

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/11

---

A BIZOTTSÁG 133/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a Közösség legrászorulóbb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3149/92/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kijelölt szervezeteknek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel a Közösség legrászorulóbb személyei számára történő szétosztás céljából történő ellátására vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1987. december 10-i 3730/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 3149/92/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározza a Közösség leginkább rászoruló személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A 3149/92/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározza a Közösség leginkább rászoruló személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátására vonatkozó részletes szabályokat.

| (2) | A Közösség legrászorultabb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátása céljából a 2006-os költségvetési év terhére a tagállamoknak forrásokat nyújtó terv elfogadásáról szóló, 2005. november 8-i 1819/2005/EK bizottsági rendelet (3) által meghatározott, a 2006-os évre vonatkozó szétosztási terv megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében ki kell igazítani a tejtermékek intervenciós készletekből történő kivonására előírt határidőket. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség legrászorultabb személyeinek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel történő ellátása céljából a 2006-os költségvetési év terhére a tagállamoknak forrásokat nyújtó terv elfogadásáról szóló, 2005. november 8-i 1819/2005/EK bizottsági rendelet (3) által meghatározott, a 2006-os évre vonatkozó szétosztási terv megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében ki kell igazítani a tejtermékek intervenciós készletekből történő kivonására előírt határidőket.

| (3) | Az éves terv keretében az intervenciós készletekből kivonandó termékek szállíthatók feldolgozatlan vagy élelmiszergyártáshoz feldolgozott formában, vagy kivonhatók fizetségképpen a közösségi piacon mobilizált élelmiszerek szállításáért vagy előállításáért. Az utóbbi esetben pontosan meg kell határozni azokat az intervenciós készletekben rendelkezésre álló termékeket, amelyek gabonakészítmények előállításáért fizetségképpen kivonhatók. Következésképpen ebben az esetben pontosan meg kell határozni az ellátásnak az egyes tagállamokban történő megszervezésére irányuló ajánlati felhívásnak a 3149/92/EGK rendelet 4. cikkében említett feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

Az éves terv keretében az intervenciós készletekből kivonandó termékek szállíthatók feldolgozatlan vagy élelmiszergyártáshoz feldolgozott formában, vagy kivonhatók fizetségképpen a közösségi piacon mobilizált élelmiszerek szállításáért vagy előállításáért. Az utóbbi esetben pontosan meg kell határozni azokat az intervenciós készletekben rendelkezésre álló termékeket, amelyek gabonakészítmények előállításáért fizetségképpen kivonhatók. Következésképpen ebben az esetben pontosan meg kell határozni az ellátásnak az egyes tagállamokban történő megszervezésére irányuló ajánlati felhívásnak a 3149/92/EGK rendelet 4. cikkében említett feltételeit.

| (4) | Mivel a Közösségen belüli szállítás költségeit a Közösség az ajánlati felhívás útján megállapított valós költségek alapján fedezi, megtérítésükhöz többé nem szükséges előírni a megtett távolságokra vonatkozó igazoló dokumentumok bemutatását. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a Közösségen belüli szállítás költségeit a Közösség az ajánlati felhívás útján megállapított valós költségek alapján fedezi, megtérítésükhöz többé nem szükséges előírni a megtett távolságokra vonatkozó igazoló dokumentumok bemutatását.

| (5) | Az 1903/2004/EK rendelettel (4) módosított 3149/92/EGK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy az éves terv végrehajtási időszaka december 31-én ér véget. Ezért helyénvaló módosítani az éves jelentések benyújtásának a 3149/92/EGK rendelet 10. cikkében megállapított határidejét. |
| --- | --- |

(5)

Az 1903/2004/EK rendelettel (4) módosított 3149/92/EGK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy az éves terv végrehajtási időszaka december 31-én ér véget. Ezért helyénvaló módosítani az éves jelentések benyújtásának a 3149/92/EGK rendelet 10. cikkében megállapított határidejét.

| (6) | Következésképpen a 3149/92/EGK rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen a 3149/92/EGK rendeletet módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az érintett irányítóbizottságok véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az érintett irányítóbizottságok véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3149/92/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „A 2006-ra szóló terv keretében az egyes tagállamoknak juttatott vaj esetében, amennyiben a juttatás mennyisége meghaladja az 500 tonnát, a vaj mennyiségének 70 %-át 2006. március 1-je előtt ki kell vonni az intervenciós készletekből.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése a következő mondattal egészül ki:

„A 2006-ra szóló terv keretében az egyes tagállamoknak juttatott vaj esetében, amennyiben a juttatás mennyisége meghaladja az 500 tonnát, a vaj mennyiségének 70 %-át 2006. március 1-je előtt ki kell vonni az intervenciós készletekből.”

| 2. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés b) pontja a következő albekezdéssel egészül ki a harmadik albekezdés után:
  „Hasonlóképpen, ha az intervenciós készletekben nem állnak rendelkezésre gabonafélék, a Bizottság engedélyezheti rizs kivonását az intervenciós készletekből fizetségképpen a piacon mobilizált gabonafélék és gabonakészítmények szállításáért.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés b) pontja a következő albekezdéssel egészül ki a harmadik albekezdés után:

„Hasonlóképpen, ha az intervenciós készletekben nem állnak rendelkezésre gabonafélék, a Bizottság engedélyezheti rizs kivonását az intervenciós készletekből fizetségképpen a piacon mobilizált gabonafélék és gabonakészítmények szállításáért.”

| b) | a (2) bekezdés a) pontjának negyedik albekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „Hasonlóképpen, ha az ellátás gabonaféléket vagy gabonakészítményeket foglal magában az intervenciós készletekből kivont rizsért cserébe, az ajánlati felhívásnak tartalmaznia kell, hogy a kivonandó termék valamely intervenciós hivatal birtokában lévő rizs.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) pontjának negyedik albekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Hasonlóképpen, ha az ellátás gabonaféléket vagy gabonakészítményeket foglal magában az intervenciós készletekből kivont rizsért cserébe, az ajánlati felhívásnak tartalmaznia kell, hogy a kivonandó termék valamely intervenciós hivatal birtokában lévő rizs.”

| 3. | A 7. cikk (2) bekezdésének második mondata helyébe az alábbi szöveg lép:
  „E célból a költségtérítés iránti kérelemnek valamennyi szükséges igazoló iratot tartalmaznia kell, különösen a teljesített szállításokra vonatkozó dokumentumokat.” |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk (2) bekezdésének második mondata helyébe az alábbi szöveg lép:

„E célból a költségtérítés iránti kérelemnek valamennyi szükséges igazoló iratot tartalmaznia kell, különösen a teljesített szállításokra vonatkozó dokumentumokat.”

| 4. | A 10. cikk első albekezdésének első mondata helyébe a következő mondat lép:
  „A tagállamok minden évben legkésőbb június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a saját területükre vonatkozóan a terv előző évi végrehajtásáról.” |
| --- | --- |

4.

A 10. cikk első albekezdésének első mondata helyébe a következő mondat lép:

„A tagállamok minden évben legkésőbb június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a saját területükre vonatkozóan a terv előző évi végrehajtásáról.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 352., 1987.12.15., 1. o. A 2535/95/EK rendelettel (HL L 260., 1995.10.31., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 313., 1992.10.30., 50. o. A legutóbb az 1608/2005/EK rendelettel (HL L 256., 2005.10.1., 13. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 293., 2005.11.9., 3. o.

3

(4)  HL L 328., 2004.10.30., 77. o.

4

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/13

---

A BIZOTTSÁG 134/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Eljárás kezdeményezése

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke alapján 2005. április 28-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (a továbbiakban: kezdeményezésről szóló értesítés) (2) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó emelőkaros gyorsfűzők Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezését. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke alapján 2005. április 28-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésében (a továbbiakban: kezdeményezésről szóló értesítés) (2) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó emelőkaros gyorsfűzők Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezését.

| (2) | Az eljárást 2005. március 11-én három, a közösségi emelőkaros iratrendezőszerkezet-termelés jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő közösségi termelő (a továbbiakban: panaszos) – az Interkov spol s.r.o, a MI.ME.CA s.r.l. és a Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki – által benyújtott panasz alapján kezdeményezték. Emellett a panaszt az I.M.L, egy másik közösségi termelő is támogatta. A panasz bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek ahhoz, hogy megalapozottan vizsgálatot kezdeményezzenek. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást 2005. március 11-én három, a közösségi emelőkaros iratrendezőszerkezet-termelés jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő közösségi termelő (a továbbiakban: panaszos) – az Interkov spol s.r.o, a MI.ME.CA s.r.l. és a Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki – által benyújtott panasz alapján kezdeményezték. Emellett a panaszt az I.M.L, egy másik közösségi termelő is támogatta. A panasz bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek ahhoz, hogy megalapozottan vizsgálatot kezdeményezzenek.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, az exportáló termelőket, az importőröket, a beszállítókat és a felhasználókat, valamint az ismert érintett felhasználói szövetségeket, illetve a KNK képviselőit az eljárás megkezdéséről. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, az exportáló termelőket, az importőröket, a beszállítókat és a felhasználókat, valamint az ismert érintett felhasználói szövetségeket, illetve a KNK képviselőit az eljárás megkezdéséről. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (4) | A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói szövetségek ismertették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte és bizonyította, hogy meghallgatásának különös indokai vannak. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói szövetségek ismertették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte és bizonyította, hogy meghallgatásának különös indokai vannak.

| (5) | Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló termelők kérelmet nyújthassanak be piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: PGE), illetve – ha úgy kívánták – egyéni elbánás (a továbbiakban: EE) iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a számára ismert érintett kínai vállalatoknak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelemhez. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján négy vállalat kérvényezett PGE-t, illetve – ha a vizsgálat megállapítaná, hogy nem teljesítik a PGE kritériumait – EE-t; továbbá egy vállalat csak EE-t kérvényezett. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló termelők kérelmet nyújthassanak be piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: PGE), illetve – ha úgy kívánták – egyéni elbánás (a továbbiakban: EE) iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a számára ismert érintett kínai vállalatoknak a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás iránti kérelemhez. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján négy vállalat kérvényezett PGE-t, illetve – ha a vizsgálat megállapítaná, hogy nem teljesítik a PGE kritériumait – EE-t; továbbá egy vállalat csak EE-t kérvényezett.

| (6) | A kezdeményezéséről szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az importőrök vonatkozásában e vizsgálat során adott esetben mintavételt alkalmazhat. Tekintettel az együttműködési szándékot kifejező importőrök számára, a Bizottság úgy döntött, hogy szükség van mintavételre. |
| --- | --- |

(6)

A kezdeményezéséről szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az importőrök vonatkozásában e vizsgálat során adott esetben mintavételt alkalmazhat. Tekintettel az együttműködési szándékot kifejező importőrök számára, a Bizottság úgy döntött, hogy szükség van mintavételre.

| (7) | A Bizottság kérdőíveket küldött az összes, számára ismert érintett félnek, valamint az összes többi vállalatnak, amely az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. A kérdőívre három panaszt tevő közösségi termelő, két egyéb közösségi termelő, öt KNK-beli exportáló termelő, tizenkettő nyersanyag-beszállító, két független importőr és nyolc független közösségi felhasználó válaszolt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőíveket küldött az összes, számára ismert érintett félnek, valamint az összes többi vállalatnak, amely az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. A kérdőívre három panaszt tevő közösségi termelő, két egyéb közösségi termelő, öt KNK-beli exportáló termelő, tizenkettő nyersanyag-beszállító, két független importőr és nyolc független közösségi felhasználó válaszolt.

| (8) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:






  a) | Közösségi termelők:






  — | Interkov spol s.r.o. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:

a)

Közösségi termelők:

—

Interkov spol s.r.o.

| — | MI.ME.CA s.r.l. |
| --- | --- |

—

MI.ME.CA s.r.l.

| — | Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki |
| --- | --- |

—

Niko – Metallurgical company, d.d. Zelezniki

| — | IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l. |
| --- | --- |

—

IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l.

| — | EJA international; |
| --- | --- |

—

EJA international;

| b) | Közösségi felhasználók:






  — | Esselte Leitz GmbH & Co. |
| --- | --- | --- |

b)

Közösségi felhasználók:

—

Esselte Leitz GmbH & Co.

| c) | KNK-beli exportáló termelők:






  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery |
| --- | --- | --- |

c)

KNK-beli exportáló termelők:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited

További három exportáló termelő nyújtott be PGE-kérelemre irányuló formanyomtatványt amellett, hogy kifejezésre juttatta együttműködési szándékát az eljárásban. Mindezek ellenére ezen exportáló termelők elálltak együttműködési szándékuktól a PGE-kérelemre irányuló formanyomtatvány ellenőrzését megelőzően.

| (9) | Mivel olyan KNK-beli exportáló termelők tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek PGE-ben, a következő vállalatok telephelyén tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy hasonló országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:

  Iráni termelő:






  — | Metalise Co. |
| --- | --- | --- |

(9)

Mivel olyan KNK-beli exportáló termelők tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek PGE-ben, a következő vállalatok telephelyén tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy hasonló országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:

Iráni termelő:

—

Metalise Co.

3.   Vizsgálati időszak

| (10) | A dömping és a károkozás vizsgálata a 2004. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: VI). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: érintett időszak). |
| --- | --- |

(10)

A dömping és a károkozás vizsgálata a 2004. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: VI). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: érintett időszak).

4.   Érintett termék és hasonló termék

4.1.   Általános megjegyzések

| (11) | Az emelőkaros gyorsfűző olyan fémtermék, amely papírlapok és egyéb dokumentumok rendszerezésére szolgáló irattartók egyik elemét képezheti. A termékleírás nagyban függ a felhasznált alapanyagtól, a szerkezet méretétől és az acél kezelésének módjától. |
| --- | --- |

(11)

Az emelőkaros gyorsfűző olyan fémtermék, amely papírlapok és egyéb dokumentumok rendszerezésére szolgáló irattartók egyik elemét képezheti. A termékleírás nagyban függ a felhasznált alapanyagtól, a szerkezet méretétől és az acél kezelésének módjától.

4.2.   Érintett termék

| (12) | Az érintett termék rendszerint papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban vagy mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűző. Ezen emelőkaros gyorsfűző a KNK-ból származó, rendszerint az ex 8305 10 00 KN-kód alá sorolt termék, amely hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített (általában kettő) fémelemből áll, legalább egy nyitó szerkezettel rendelkezik, lehetővé téve a papírlapok és egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék rendszerint papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban vagy mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűző. Ezen emelőkaros gyorsfűző a KNK-ból származó, rendszerint az ex 8305 10 00 KN-kód alá sorolt termék, amely hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített (általában kettő) fémelemből áll, legalább egy nyitó szerkezettel rendelkezik, lehetővé téve a papírlapok és egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését.

| (13) | Néhány jellemzőt érintő eltérés ellenére – ilyen többek között az acél minősége és vastagsága, a szerkezetek mérete és a felületi kezelés módja – a vizsgálat rámutatott, hogy a fenti preambulumbekezdésben meghatározottak szerint az érintett termék valamennyi típusa megegyező alapvető fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkezik, és alkalmazásuk célja is ugyanaz. Ebből kifolyólag és a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat céljából az érintett termék valamennyi típusát egy terméknek tekintik. |
| --- | --- |

(13)

Néhány jellemzőt érintő eltérés ellenére – ilyen többek között az acél minősége és vastagsága, a szerkezetek mérete és a felületi kezelés módja – a vizsgálat rámutatott, hogy a fenti preambulumbekezdésben meghatározottak szerint az érintett termék valamennyi típusa megegyező alapvető fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkezik, és alkalmazásuk célja is ugyanaz. Ebből kifolyólag és a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat céljából az érintett termék valamennyi típusát egy terméknek tekintik.

4.3.   Hasonló termék

| (14) | Nem találtak különbséget az érintett termék, valamint a KNK és Irán hazai piacán gyártott és értékesített emelőkaros gyorsfűzők között; ez utóbbi ország hasonló országként szolgált a rendes érték megállapítása céljából a KNK-ból származó behozatal tekintetében. Ezek az emelőkaros gyorsfűzők valóban ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a KNK-ból a Közösségbe exportált emelőkaros gyorsfűzők, valamint felhasználásuk is megegyezik. |
| --- | --- |

(14)

Nem találtak különbséget az érintett termék, valamint a KNK és Irán hazai piacán gyártott és értékesített emelőkaros gyorsfűzők között; ez utóbbi ország hasonló országként szolgált a rendes érték megállapítása céljából a KNK-ból származó behozatal tekintetében. Ezek az emelőkaros gyorsfűzők valóban ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a KNK-ból a Közösségbe exportált emelőkaros gyorsfűzők, valamint felhasználásuk is megegyezik.

| (15) | Hasonlóképpen nem találtak különbséget a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített emelőkaros gyorsfűzők, illetve a KNK-ból behozott emelőkaros gyorsfűzők között. Mindkét termék ugyanazokkal a fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkezik, valamint felhasználásuk is megegyezik. |
| --- | --- |

(15)

Hasonlóképpen nem találtak különbséget a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített emelőkaros gyorsfűzők, illetve a KNK-ból behozott emelőkaros gyorsfűzők között. Mindkét termék ugyanazokkal a fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkezik, valamint felhasználásuk is megegyezik.

| (16) | Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők.

B.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás (PGE)

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során azon termelők esetében, amelyeknél megállapítást nyert, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott kritériumoknak, a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni. Röviden és csak a hivatkozás megkönnyítésére ezek a kritériumok összegzett formában a következők:






  — | Az üzleti döntések a piac jelenségeihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, az árak pedig a piaci értéket tükrözik. |
| --- | --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során azon termelők esetében, amelyeknél megállapítást nyert, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában meghatározott kritériumoknak, a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni. Röviden és csak a hivatkozás megkönnyítésére ezek a kritériumok összegzett formában a következők:

—

Az üzleti döntések a piac jelenségeihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, az árak pedig a piaci értéket tükrözik.

| — | A vállalat egyetlenegy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

A vállalat egyetlenegy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak.

| — | A korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások. |
| --- | --- |

—

A korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások.

| — | A csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak. |
| --- | --- |

—

A csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak.

| — | A valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

A valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (18) | Négy KNK-beli exportáló termelő kért PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és válaszolt a PGE-kérelem exportáló termelőkre vonatkozó formanyomtatványára. |
| --- | --- |

(18)

Négy KNK-beli exportáló termelő kért PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és válaszolt a PGE-kérelem exportáló termelőkre vonatkozó formanyomtatványára.

| (19) | Mindezek ellenére ezen exportáló termelők közül az ellenőrzést megelőzően hárman elálltak együttműködési szándékuktól. Ezért nem volt lehetséges annak ellenőrzése, hogy a vállalat teljesítette-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

(19)

Mindezek ellenére ezen exportáló termelők közül az ellenőrzést megelőzően hárman elálltak együttműködési szándékuktól. Ezért nem volt lehetséges annak ellenőrzése, hogy a vállalat teljesítette-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.

| (20) | A fennmaradó exportáló termelő esetében a Bizottság megkereste és telephelyén ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket e vállalat PGE-kérelmében benyújtott, és amelyeket szükségesnek ítélt. |
| --- | --- |

(20)

A fennmaradó exportáló termelő esetében a Bizottság megkereste és telephelyén ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket e vállalat PGE-kérelmében benyújtott, és amelyeket szükségesnek ítélt.

| (21) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a PGE-kérelmet el kell utasítani. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium mindegyikére vonatkozó megállapítások alátámasztják, hogy a vállalat nem felelt meg a fent említett, második és harmadik kritériumnak. Mindemellett az első kritérium vonatkozásában nem lehetett következtetéseket levonni. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a PGE-kérelmet el kell utasítani. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium mindegyikére vonatkozó megállapítások alátámasztják, hogy a vállalat nem felelt meg a fent említett, második és harmadik kritériumnak. Mindemellett az első kritérium vonatkozásában nem lehetett következtetéseket levonni.

| (22) | A második kritérium vonatkozásában nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy a vállalat egyetlenegy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. |
| --- | --- |

(22)

A második kritérium vonatkozásában nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy a vállalat egyetlenegy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak.

| (23) | A harmadik kritérium vonatkozásában a vállalat elmulasztotta benyújtani az igazoló dokumentumokat, továbbá nem szolgált részletes magyarázattal a vállalat privatizációja és a társasági vagyon újraértékelése tekintetében. Ennek fényében a vállalat nem szolgált bizonyítékkal arról, hogy a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn torzulások. |
| --- | --- |

(23)

A harmadik kritérium vonatkozásában a vállalat elmulasztotta benyújtani az igazoló dokumentumokat, továbbá nem szolgált részletes magyarázattal a vállalat privatizációja és a társasági vagyon újraértékelése tekintetében. Ennek fényében a vállalat nem szolgált bizonyítékkal arról, hogy a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn torzulások.

| (24) | Az első kritérium vonatkozásában nem lehetett következtetéseket levonni, amely egyrészt azon továbbra is fennálló kétségeknek tudható be, miszerint az állam továbbra is beleavatkozhat a munkaszerződések jóváhagyásába, másrészt pedig annak, hogy lehetetlen megállapítani, hogy valamennyi költség tükrözi-e a piaci értékeket. A második és a harmadik kritériumra vonatkozó következtetések vonatkozásában azonban nincs szükség döntésre. |
| --- | --- |

(24)

Az első kritérium vonatkozásában nem lehetett következtetéseket levonni, amely egyrészt azon továbbra is fennálló kétségeknek tudható be, miszerint az állam továbbra is beleavatkozhat a munkaszerződések jóváhagyásába, másrészt pedig annak, hogy lehetetlen megállapítani, hogy valamennyi költség tükrözi-e a piaci értékeket. A második és a harmadik kritériumra vonatkozó következtetések vonatkozásában azonban nincs szükség döntésre.

| (25) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(25)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket.

2.   Egyéni elbánás (EE)

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése hatálya alá tartozó országok esetében amennyiben bármilyen, akkor országos vám kerül megállapításra, kivéve azokban az esetekben, amikor az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vállalatok igazolni tudják, hogy kiviteli áraik és azok mennyisége, valamint az értékesítés feltételei és kikötései szabadon lettek meghatározva, hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történik, illetve hogy semmilyen jellegű állami beavatkozás nem teszi lehetővé a rendelkezések kijátszását, amennyiben az exportőrök számára eltérő vámtételeket biztosítanak. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése hatálya alá tartozó országok esetében amennyiben bármilyen, akkor országos vám kerül megállapításra, kivéve azokban az esetekben, amikor az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vállalatok igazolni tudják, hogy kiviteli áraik és azok mennyisége, valamint az értékesítés feltételei és kikötései szabadon lettek meghatározva, hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történik, illetve hogy semmilyen jellegű állami beavatkozás nem teszi lehetővé a rendelkezések kijátszását, amennyiben az exportőrök számára eltérő vámtételeket biztosítanak.

| (27) | A PGE-ben nem részesíthető exportáló termelő egyedi elbánást (EE) is kért arra az esetre, ha nem részesül PGE-ben. A rendelkezésre álló információ alapján megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vállalat megfelelt valamennyi követelménynek, amelyek alapján EE-ben részesíthető. |
| --- | --- |

(27)

A PGE-ben nem részesíthető exportáló termelő egyedi elbánást (EE) is kért arra az esetre, ha nem részesül PGE-ben. A rendelkezésre álló információ alapján megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vállalat megfelelt valamennyi követelménynek, amelyek alapján EE-ben részesíthető.

| (28) | Egy további, PGE-kérelemmel nem élő exportáló termelő kizárólag EE-t kérelmezett. E vállalat a VI során kapcsolt vállalatokon keresztül folytatott értékesítést független közösségi fogyasztóknak, és együttműködést tanúsított a vizsgálat során. A vizsgálat rámutatott, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vállalat megfelelt valamennyi követelménynek, amelyek alapján EE-ben részesíthető. |
| --- | --- |

(28)

Egy további, PGE-kérelemmel nem élő exportáló termelő kizárólag EE-t kérelmezett. E vállalat a VI során kapcsolt vállalatokon keresztül folytatott értékesítést független közösségi fogyasztóknak, és együttműködést tanúsított a vizsgálat során. A vizsgálat rámutatott, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vállalat megfelelt valamennyi követelménynek, amelyek alapján EE-ben részesíthető.

| (29) | Ezért az a döntés született, hogy a következő két KNK-beli exportáló gyártó EE-ben részesül:






  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery, |
| --- | --- | --- |

(29)

Ezért az a döntés született, hogy a következő két KNK-beli exportáló gyártó EE-ben részesül:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery,

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

3.   Rendes érték

| (30) | Az az exportáló vállalat, amely kizárólag EE-t kérelmezett, a meghosszabbított határidő ellenére elmulasztott átfogó és teljes mértékben alátámasztott választ adni az exportőröknek szóló kérdőívre. Ebből kifolyólag a dömpingkülönbözet megállapítása nem volt lehetséges, és a vállalatot nem együttműködő félnek tekintették a vizsgálat folyamán. |
| --- | --- |

(30)

Az az exportáló vállalat, amely kizárólag EE-t kérelmezett, a meghosszabbított határidő ellenére elmulasztott átfogó és teljes mértékben alátámasztott választ adni az exportőröknek szóló kérdőívre. Ebből kifolyólag a dömpingkülönbözet megállapítása nem volt lehetséges, és a vállalatot nem együttműködő félnek tekintették a vizsgálat folyamán.

3.1.   A rendes érték meghatározása azon exportáló termelők tekintetében, akik nem részesültek PGE-ben

a)   Hasonló ország

| (31) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően azon exportáló termelők esetében, amelyek nem részesültek PGE-ben, a rendes értéket egy hasonló országnál alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően azon exportáló termelők esetében, amelyek nem részesültek PGE-ben, a rendes értéket egy hasonló országnál alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni.

| (32) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy Indiát kívánja használni megfelelő hasonló országként a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a hasonló ország kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy Indiát kívánja használni megfelelő hasonló országként a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a hasonló ország kiválasztásával kapcsolatban.

| (33) | Egy felhasználó, egy együttműködő exportőr és egy nem együttműködő exportőr ellenezte ezt a javaslatot. India hasonló országként való alkalmazása ellen az alábbi főbb érvek merültek fel:






  — | az indiai termelők száma alacsony, és nincs verseny az indiai hazai piacon, |
| --- | --- | --- |

(33)

Egy felhasználó, egy együttműködő exportőr és egy nem együttműködő exportőr ellenezte ezt a javaslatot. India hasonló országként való alkalmazása ellen az alábbi főbb érvek merültek fel:

—

az indiai termelők száma alacsony, és nincs verseny az indiai hazai piacon,

| — | India kizárólag a hazai piacra termel, exportra nem, |
| --- | --- |

—

India kizárólag a hazai piacra termel, exportra nem,

| — | az indiai termelés eltérő jellemzőkkel bír, ebből adódóan a gyártási folyamatok is eltérnek, |
| --- | --- |

—

az indiai termelés eltérő jellemzőkkel bír, ebből adódóan a gyártási folyamatok is eltérnek,

| — | az indiai termelés mennyisége csekély a kínai termeléshez képest, |
| --- | --- |

—

az indiai termelés mennyisége csekély a kínai termeléshez képest,

| — | az indiai termelés nem stabil a mennyiséget és a minőséget tekintve. |
| --- | --- |

—

az indiai termelés nem stabil a mennyiséget és a minőséget tekintve.

| (34) | Az érdekelt felek azonban nem tudtak megfelelőbb alternatívát javasolni, továbbá nem állt módjukban részletekkel szolgálni, illetve alátámasztani azon állításukat, miszerint India nem felel meg hasonló országnak. |
| --- | --- |

(34)

Az érdekelt felek azonban nem tudtak megfelelőbb alternatívát javasolni, továbbá nem állt módjukban részletekkel szolgálni, illetve alátámasztani azon állításukat, miszerint India nem felel meg hasonló országnak.

| (35) | A Bizottság ennek következtében igyekezett együttműködni Indiával, csakúgy mint valamennyi egyéb ismert, lehetséges hasonló országgal; ezek: Törökország, Dél-Afrika, Irán és Thaiföld. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ennek következtében igyekezett együttműködni Indiával, csakúgy mint valamennyi egyéb ismert, lehetséges hasonló országgal; ezek: Törökország, Dél-Afrika, Irán és Thaiföld.

| (36) | Világossá vált azonban, hogy emelőkaros gyorsfűzőket az előző preambulumbekezdésben említett országok közül jelenleg mindössze Indiában és Iránban gyárt roppant kis számú termelő. Ezenfelül India nem mutatott hajlandóságot teljes körű együttműködésre, míg az iráni termelő vállalta, hogy teljes körűen együttműködik a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(36)

Világossá vált azonban, hogy emelőkaros gyorsfűzőket az előző preambulumbekezdésben említett országok közül jelenleg mindössze Indiában és Iránban gyárt roppant kis számú termelő. Ezenfelül India nem mutatott hajlandóságot teljes körű együttműködésre, míg az iráni termelő vállalta, hogy teljes körűen együttműködik a Bizottsággal.

| (37) | A válasz elemzése rámutatott, hogy Irán egy termelővel rendelkezik, továbbá e termelő hazai piacon folytat értékesítést. Mindemellett megállapították, hogy a kínai termékeket jelentős mennyiségben importálták az iráni piacra. Ebből egyértelműen adódik, hogy az iráni és a kínai termékek versenyeznek az iráni piacon. |
| --- | --- |

(37)

A válasz elemzése rámutatott, hogy Irán egy termelővel rendelkezik, továbbá e termelő hazai piacon folytat értékesítést. Mindemellett megállapították, hogy a kínai termékeket jelentős mennyiségben importálták az iráni piacra. Ebből egyértelműen adódik, hogy az iráni és a kínai termékek versenyeznek az iráni piacon.

| (38) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy Irán a leginkább megfelelő hasonló ország az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(38)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy Irán a leginkább megfelelő hasonló ország az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

b)   A rendes érték meghatározása a hasonló országban

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a PGE-ben nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország termelőjétől kapott információk alapján határozták meg. A rendes értéket az Irán hazai piacán hasonló terméktípusok tekintetében fizetett vagy fizetendő valamennyi ár alapján határozták meg, mivel az iráni termelő ügyleteiről megállapították, hogy azokat a rendes kereskedelmi forgalomban bonyolították. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a PGE-ben nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország termelőjétől kapott információk alapján határozták meg. A rendes értéket az Irán hazai piacán hasonló terméktípusok tekintetében fizetett vagy fizetendő valamennyi ár alapján határozták meg, mivel az iráni termelő ügyleteiről megállapították, hogy azokat a rendes kereskedelmi forgalomban bonyolították.

| (40) | Következésképpen a rendes értéket az iráni együttműködő termelő által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapították meg. |
| --- | --- |

(40)

Következésképpen a rendes értéket az iráni együttműködő termelő által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapították meg.

4.   Exportárak

| (41) | Az EE-ben részesülő exportőr Közösségbe irányuló, Közösségen kívüli kapcsolt vállalatokon keresztül bonyolított export értékesítése tekintetében az exportárat a független közösségi fogyasztóknak nyújtott viszonteladási árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

Az EE-ben részesülő exportőr Közösségbe irányuló, Közösségen kívüli kapcsolt vállalatokon keresztül bonyolított export értékesítése tekintetében az exportárat a független közösségi fogyasztóknak nyújtott viszonteladási árak alapján állapították meg.

| (42) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi fogyasztóknak exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(42)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi fogyasztóknak exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

5.   Összehasonlítás

| (43) | A rendes értéket és az exportárakat ex-gyár paritáson, azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és kimutatottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(43)

A rendes értéket és az exportárakat ex-gyár paritáson, azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és kimutatottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát.

| (44) | Ennek alapján – amennyiben azokat alátámasztották – lehetőség adódott a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási költségek, a járulékos költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, valamint az értékesítés után felmerülő költségek (jótállás/garancia) terén mutatkozó különbségek bizonyos mértékben történő figyelembevételére. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának megfelelően abban az esetben is kiigazításokra került sor, ha az exportértékesítéseket a Közösségen és az érintett országon kívüli országban székhellyel rendelkező kapcsolt vállalat végezte. |
| --- | --- |

(44)

Ennek alapján – amennyiben azokat alátámasztották – lehetőség adódott a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási költségek, a járulékos költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, valamint az értékesítés után felmerülő költségek (jótállás/garancia) terén mutatkozó különbségek bizonyos mértékben történő figyelembevételére. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának megfelelően abban az esetben is kiigazításokra került sor, ha az exportértékesítéseket a Közösségen és az érintett országon kívüli országban székhellyel rendelkező kapcsolt vállalat végezte.

6.   Dömpingkülönbözet

6.1.   Az EE-ben részesülő együttműködő exportáló termelőre vonatkozóan

| (45) | Az egyéni elbánásban részesülő vállalat tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának a hasonló országra megállapított súlyozott átlagos rendes értékét a Közösségbe exportált megfelelő típus súlyozott átlagos exportárával. |
| --- | --- |

(45)

Az egyéni elbánásban részesülő vállalat tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának a hasonló országra megállapított súlyozott átlagos rendes értékét a Közösségbe exportált megfelelő típus súlyozott átlagos exportárával.

| (46) | A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett lehetséges súlyozott átlagos dömpingkülönbözet az alábbiak szerint alakul:







  — | Dongguan Nanzha Leco Stationary | 33,4 %. |
| --- | --- | --- | --- |

(46)

A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett lehetséges súlyozott átlagos dömpingkülönbözet az alábbiak szerint alakul:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationary

33,4 %.

6.2.   Az összes többi exportáló termelőre vonatkozóan

| (47) | A KNK-beli minden más exportőrre alkalmazandó országos vámtétel kiszámítása érdekében a Bizottság először is meghatározta az együttműködés szintjét. E tekintetben megjegyezendő, hogy az eredetileg négy, PGE-t kérelmező vállalat közül három elállt együttműködési szándékától, és egy további, EE-t kérelmező – ugyanakkor nem együttműködőnek tekintendő – vállalattól eltekintve nem mutatkozott együttműködés további kínai exportáló termelők részéről. |
| --- | --- |

(47)

A KNK-beli minden más exportőrre alkalmazandó országos vámtétel kiszámítása érdekében a Bizottság először is meghatározta az együttműködés szintjét. E tekintetben megjegyezendő, hogy az eredetileg négy, PGE-t kérelmező vállalat közül három elállt együttműködési szándékától, és egy további, EE-t kérelmező – ugyanakkor nem együttműködőnek tekintendő – vállalattól eltekintve nem mutatkozott együttműködés további kínai exportáló termelők részéről.

| (48) | Tekintetbe véve, hogy a PGE-ben vagy EE-ben nem részesülő exportőrök nem működtek együtt, a számításokat a rendelkezésre álló tények alapján végezték el. Az országos dömpingkülönbözetet ezért a legreprezentatívabb, PGE-ben, illetve EE-ben nem részesülő exportőrök által a KNK-ból exportált PCN alapján számították ki. Ezt követően az exportárat összehasonlították a hasonló ország esetében megállapított rendes értékkel. Annak biztosítása érdekében, hogy mindez ténylegesen tisztességes összehasonlítást eredményezzen, a Bizottság további piaci információk után kutatott, hogy megállapítsa az egyéb exportáló termelők importárait. Ennek során nem találtak olyan információt, amely arra utalt volna, hogy a számítások nem tisztességesek, illetve nem is indokolhatók. |
| --- | --- |

(48)

Tekintetbe véve, hogy a PGE-ben vagy EE-ben nem részesülő exportőrök nem működtek együtt, a számításokat a rendelkezésre álló tények alapján végezték el. Az országos dömpingkülönbözetet ezért a legreprezentatívabb, PGE-ben, illetve EE-ben nem részesülő exportőrök által a KNK-ból exportált PCN alapján számították ki. Ezt követően az exportárat összehasonlították a hasonló ország esetében megállapított rendes értékkel. Annak biztosítása érdekében, hogy mindez ténylegesen tisztességes összehasonlítást eredményezzen, a Bizottság további piaci információk után kutatott, hogy megállapítsa az egyéb exportáló termelők importárait. Ennek során nem találtak olyan információt, amely arra utalt volna, hogy a számítások nem tisztességesek, illetve nem is indokolhatók.

| (49) | Ezen az alapon az országos dömpingszint ideiglenesen a CIF közösségi határparitású ár 48,1 %-ában került meghatározásra. |
| --- | --- |

(49)

Ezen az alapon az országos dömpingszint ideiglenesen a CIF közösségi határparitású ár 48,1 %-ában került meghatározásra.

| (50) | E különbözet valamennyi olyan termelőre alkalmazandó, amely nem részesült EE-ben. |
| --- | --- |

(50)

E különbözet valamennyi olyan termelőre alkalmazandó, amely nem részesült EE-ben.

C.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (51) | A vizsgálat megállapította, hogy a Közösségben emelőkaros gyorsfűzőket az alábbi termelők állítottak elő a vizsgálati időszak folyamán: a három panaszos közösségi termelő, a panaszt támogató és a vizsgálat során a Bizottsággal teljes mértékben együttműködő két további termelő, valamint az emelőkaros gyorsfűzőket kizárólag saját felhasználásra előállító Esselte. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálat megállapította, hogy a Közösségben emelőkaros gyorsfűzőket az alábbi termelők állítottak elő a vizsgálati időszak folyamán: a három panaszos közösségi termelő, a panaszt támogató és a vizsgálat során a Bizottsággal teljes mértékben együttműködő két további termelő, valamint az emelőkaros gyorsfűzőket kizárólag saját felhasználásra előállító Esselte.

| (52) | Ezenfelül egy vállalat kizárólag saját felhasználásra állított elő és importált emelőkaros gyorsfűzőket a VI alatt. A VI alatt e vállalat azonban leállította a termelést. A vállalat válaszolt a közösségi termelőknek szóló kérdőívre, és adatokkal szolgált saját termelését illetően. |
| --- | --- |

(52)

Ezenfelül egy vállalat kizárólag saját felhasználásra állított elő és importált emelőkaros gyorsfűzőket a VI alatt. A VI alatt e vállalat azonban leállította a termelést. A vállalat válaszolt a közösségi termelőknek szóló kérdőívre, és adatokkal szolgált saját termelését illetően.

| (53) | Egy további vállalatról – amely levelet juttatott el a panasz támogatása végett – bebizonyosodott, hogy a VI során nem állította elő az érintett terméket. |
| --- | --- |

(53)

Egy további vállalatról – amely levelet juttatott el a panasz támogatása végett – bebizonyosodott, hogy a VI során nem állította elő az érintett terméket.

| (54) | A panaszosok állítása szerint a VI során további vállalatok is folytatták az érintett termék előállítását, ez azonban korlátozott mennyiségben zajlott. E vállalatok nem jelentkeztek, és a vizsgálattal kapcsolatos termelési számadataikat sem nyújtották be. E mennyiségek ideiglenesen nem fogják a közösségi termelés részét képezni. |
| --- | --- |

(54)

A panaszosok állítása szerint a VI során további vállalatok is folytatták az érintett termék előállítását, ez azonban korlátozott mennyiségben zajlott. E vállalatok nem jelentkeztek, és a vizsgálattal kapcsolatos termelési számadataikat sem nyújtották be. E mennyiségek ideiglenesen nem fogják a közösségi termelés részét képezni.

| (55) | Megállapítást nyert, hogy az egyik, a panaszt támogató együttműködő termelő szintén importálta az érintett terméket a KNK-ból. Annak ellenére, hogy a VI során e termelő EK-értékesítéseinek túlnyomó részét a Közösségben állították elő, fény derült arra a tényre, hogy a közösségi értékesítések mintegy 25 %-át a KNK-tól vásárolták. Mindez a termelő össztermelésének hozzávetőleg 39 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(55)

Megállapítást nyert, hogy az egyik, a panaszt támogató együttműködő termelő szintén importálta az érintett terméket a KNK-ból. Annak ellenére, hogy a VI során e termelő EK-értékesítéseinek túlnyomó részét a Közösségben állították elő, fény derült arra a tényre, hogy a közösségi értékesítések mintegy 25 %-át a KNK-tól vásárolták. Mindez a termelő össztermelésének hozzávetőleg 39 %-át tette ki.

| (56) | Annak ellenére, hogy mindez a vállalat üzleti tevékenységének viszonylag jelentős részét képezi, bebizonyosodott, hogy ezen behozatalra a KNK-ból származó, alacsony árú dömpingelt behozatal elleni védekezési mechanizmusként került sor. Valójában már az érintett időszak kezdetén – amint észlelte, hogy képtelen felvenni a versenyt a KNK-ból származó alacsony árú dömpingelt behozatallal – a termelő úgy döntött, hogy régi gépsorait Kínába telepíti és közös vállalatot hoz létre egy kínai termelővel. Az e közösségi termelő által az érintett időszak vonatkozásában benyújtott pénzügyi adatok ellenőrzése rámutatott, hogy a termelő kínai emelőkaros gyorsfűzőket értékesített annak érdekében, hogy csökkentse a saját előállítású termékek közösségi piacon történő értékesítése kapcsán keletkezett tetemes veszteséget. A kínai emelőkaros gyorsfűzők importja egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy a vállalat máig fennmaradjon. |
| --- | --- |

(56)

Annak ellenére, hogy mindez a vállalat üzleti tevékenységének viszonylag jelentős részét képezi, bebizonyosodott, hogy ezen behozatalra a KNK-ból származó, alacsony árú dömpingelt behozatal elleni védekezési mechanizmusként került sor. Valójában már az érintett időszak kezdetén – amint észlelte, hogy képtelen felvenni a versenyt a KNK-ból származó alacsony árú dömpingelt behozatallal – a termelő úgy döntött, hogy régi gépsorait Kínába telepíti és közös vállalatot hoz létre egy kínai termelővel. Az e közösségi termelő által az érintett időszak vonatkozásában benyújtott pénzügyi adatok ellenőrzése rámutatott, hogy a termelő kínai emelőkaros gyorsfűzőket értékesített annak érdekében, hogy csökkentse a saját előállítású termékek közösségi piacon történő értékesítése kapcsán keletkezett tetemes veszteséget. A kínai emelőkaros gyorsfűzők importja egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy a vállalat máig fennmaradjon.

| (57) | Megállapítást nyert továbbá, hogy e vállalat fő tevékenységi körét a Közösségen belül végzi, továbbá magatartása egyértelműen jelzi közösségi termelő státuszát. E vállalat együttműködése jelzi, hogy magatartása és érdekei megegyeznek a vizsgálatban érintett egyéb panaszosokéval. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy e termelő termelését fel kell venni a közösségi termelés meghatározásába. |
| --- | --- |

(57)

Megállapítást nyert továbbá, hogy e vállalat fő tevékenységi körét a Közösségen belül végzi, továbbá magatartása egyértelműen jelzi közösségi termelő státuszát. E vállalat együttműködése jelzi, hogy magatartása és érdekei megegyeznek a vizsgálatban érintett egyéb panaszosokéval. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy e termelő termelését fel kell venni a közösségi termelés meghatározásába.

| (58) | Ennélfogva a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában ideiglenesen úgy számították ki, hogy összeadták a panaszt támogató öt együttműködő közösségi termelő termelését és egy további termelő vonatkozásában rendelkezésre álló termelési adatokat. |
| --- | --- |

(58)

Ennélfogva a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában ideiglenesen úgy számították ki, hogy összeadták a panaszt támogató öt együttműködő közösségi termelő termelését és egy további termelő vonatkozásában rendelkezésre álló termelési adatokat.

2.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (59) | A vizsgálatban teljes mértékben együttműködő, a panaszt támogató öt együttműködő közösségi termelő termelését a vizsgálati időszak során hozzávetőlegesen 220 millió egységben állapították meg. Ez a közösségi össztermelés több mint 90 %-át teszi ki. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében e vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálatban teljes mértékben együttműködő, a panaszt támogató öt együttműködő közösségi termelő termelését a vizsgálati időszak során hozzávetőlegesen 220 millió egységben állapították meg. Ez a közösségi össztermelés több mint 90 %-át teszi ki. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében e vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

| (60) | Megjegyezendő, hogy annak ellenére, hogy a kínai emelőkaros gyorsfűzőket importáló termelőt kizárták a közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából, a fennmaradó termelők az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi össztermelés túlnyomó részét képviselik. |
| --- | --- |

(60)

Megjegyezendő, hogy annak ellenére, hogy a kínai emelőkaros gyorsfűzőket importáló termelőt kizárták a közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából, a fennmaradó termelők az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi össztermelés túlnyomó részét képviselik.

3.   Közösségi fogyasztás

| (61) | A fogyasztást az ismert termelők független fogyasztók számára történő, közösségen belüli értékesítési mennyiségei, valamint a harmadik országokból származó behozatal alapján állapították meg. A közösségi termelők értékesítési adatainak alapját elsősorban a kérdőívekre benyújtott válaszaik képezték. A behozatal mennyiségét ugyanakkor a panaszra kellett alapozni, amit a kínai exportáló termelők csekély mértékű együttműködése és a specifikus Eurostat-adatok hiánya indokolt. A emelőkaros gyorsfűzők KN-kódja alá tartoznak továbbá az iratgyűjtő szerkezetek, amelyek mennyisége csak tonnában és nem egységekben áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(61)

A fogyasztást az ismert termelők független fogyasztók számára történő, közösségen belüli értékesítési mennyiségei, valamint a harmadik országokból származó behozatal alapján állapították meg. A közösségi termelők értékesítési adatainak alapját elsősorban a kérdőívekre benyújtott válaszaik képezték. A behozatal mennyiségét ugyanakkor a panaszra kellett alapozni, amit a kínai exportáló termelők csekély mértékű együttműködése és a specifikus Eurostat-adatok hiánya indokolt. A emelőkaros gyorsfűzők KN-kódja alá tartoznak továbbá az iratgyűjtő szerkezetek, amelyek mennyisége csak tonnában és nem egységekben áll rendelkezésre.

| (62) | Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a Közösségben az érintett termékre irányuló kereslet az érintett időszak során jelentősen emelkedett.
  1. táblázat









  Darab (1 000) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (VI) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogyasztás | 301 440 | 301 990 | 337 300 | 399 670 |
| Index | 100 | 100 | 112 | 132 |

(62)

Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a Közösségben az érintett termékre irányuló kereslet az érintett időszak során jelentősen emelkedett.

1. táblázat

Darab (1 000)

2001

2002

2003

2004 (VI)

Fogyasztás

301 440

301 990

337 300

399 670

Index

100

100

112

132

| (63) | A legnagyobb mértékű emelkedés 2003 és a VI vége között zajlott, ekkor a fogyasztás 18 %-kal nőtt, ez több mint 62 millió egységet jelent. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 8 %-kal, azaz 14 millió egységgel nőtt. Ez alatt az időszak alatt a Kínából származó import 29 %-kal, azaz 48 millió egységgel nőtt. |
| --- | --- |

(63)

A legnagyobb mértékű emelkedés 2003 és a VI vége között zajlott, ekkor a fogyasztás 18 %-kal nőtt, ez több mint 62 millió egységet jelent. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 8 %-kal, azaz 14 millió egységgel nőtt. Ez alatt az időszak alatt a Kínából származó import 29 %-kal, azaz 48 millió egységgel nőtt.

4.   A KNK-ból a Közösségbe történő behozatal

4.1.   Az érintett behozatal mennyisége, piaci részesedése és átlagára

a)   Behozatali mennyiség és piaci részesedés

| (64) | A fentiekben, a (61) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Kínából származó behozatali mennyiség alapját a panaszban szereplő adatok képezték. Ugyanakkor ezen adatokat összevetették az Eurostat rendelkezésére álló adatokkal, illetve összehasonlították a legnagyobb – a teljes kínai export több mint 65 %-át képviselő – a vizsgálatban együttműködő kínai exportőr telephelyén ellenőrzött exportadatokkal. Mindkét forrás megerősítette, hogy a mennyiség terén mutatkozó tendenciák hasonlóak a panaszban szereplőkkel. |
| --- | --- |

(64)

A fentiekben, a (61) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Kínából származó behozatali mennyiség alapját a panaszban szereplő adatok képezték. Ugyanakkor ezen adatokat összevetették az Eurostat rendelkezésére álló adatokkal, illetve összehasonlították a legnagyobb – a teljes kínai export több mint 65 %-át képviselő – a vizsgálatban együttműködő kínai exportőr telephelyén ellenőrzött exportadatokkal. Mindkét forrás megerősítette, hogy a mennyiség terén mutatkozó tendenciák hasonlóak a panaszban szereplőkkel.

| (65) | Az érintett országból származó behozatal a mennyiséget és a piaci részesedést tekintve a következőképpen alakult:
  2. táblázat









  Behozatali mennyiség (1 000 darab) | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 135 000 | 130 000 | 166 000 | 214 000 |
| Index | 100 | 96 | 123 | 159 |

(65)

Az érintett országból származó behozatal a mennyiséget és a piaci részesedést tekintve a következőképpen alakult:

2. táblázat

Behozatali mennyiség (1 000 darab)

2001

2002

2003

VI

KNK

135 000

130 000

166 000

214 000

Index

100

96

123

159

| Behozatal piaci részesedése | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 44,8 % | 43,1 % | 49,2 % | 53,6 % |
| Index | 100 | 96 | 110 | 120 |

Behozatal piaci részesedése

2001

2002

2003

VI

KNK

44,8 %

43,1 %

49,2 %

53,6 %

Index

100

96

110

120

| (66) | A fenti, 1. táblázat szerint az emelőkaros gyorsfűzők Közösségen belüli fogyasztása 32 %-kal, azaz 98 millió egységgel nőtt az érintett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az érintett országból származó behozatal 59 %-kal, azaz 79 millió egységgel nőtt. Ez azzal a következménnyel járt, hogy piaci részesedésük 44,8 %-ról 53,6 %-ra emelkedett az érintett időszak alatt. Ez a piaci részesedés 8,8 százalékpontnyi növekedését jelenti. Érdemes megjegyezni, hogy a kínai exportáló termelők behozatalának és piaci részesedésének legszámottevőbb növekedésére 2003 és a VI között került sor, ez azt jelenti, hogy a dömpingelt behozatal 48 millió egységgel, a piaci részesedés pedig 4,4 százalékponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(66)

A fenti, 1. táblázat szerint az emelőkaros gyorsfűzők Közösségen belüli fogyasztása 32 %-kal, azaz 98 millió egységgel nőtt az érintett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az érintett országból származó behozatal 59 %-kal, azaz 79 millió egységgel nőtt. Ez azzal a következménnyel járt, hogy piaci részesedésük 44,8 %-ról 53,6 %-ra emelkedett az érintett időszak alatt. Ez a piaci részesedés 8,8 százalékpontnyi növekedését jelenti. Érdemes megjegyezni, hogy a kínai exportáló termelők behozatalának és piaci részesedésének legszámottevőbb növekedésére 2003 és a VI között került sor, ez azt jelenti, hogy a dömpingelt behozatal 48 millió egységgel, a piaci részesedés pedig 4,4 százalékponttal emelkedett.

b)   A behozott termékek ára és alákínálás

| (67) | A fenti táblázat a KNK-ból származó behozott termékek átlagárának alakulását mutatja az érintett időszak alatt. Az 1 000 emelőkaros gyorsfűzőre vonatkozó behozatali árak 2001 és a VI között 120 euróról 107 euróra csökkentek. A behozatal árszintje 2003-ban alacsony volt, ami a fogyasztás 20 %-os növekedésével párosult, és ez lehetővé tette a 11 %-os emelkedést 2003 és a VI között. Ugyanakkor az árszint továbbra is sokkal alacsonyabb a közösségi gazdasági ágazat árszintjénél. A dömpingelt behozatal árcsökkenése általánosan elérte a 11 %-ot az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(67)

A fenti táblázat a KNK-ból származó behozott termékek átlagárának alakulását mutatja az érintett időszak alatt. Az 1 000 emelőkaros gyorsfűzőre vonatkozó behozatali árak 2001 és a VI között 120 euróról 107 euróra csökkentek. A behozatal árszintje 2003-ban alacsony volt, ami a fogyasztás 20 %-os növekedésével párosult, és ez lehetővé tette a 11 %-os emelkedést 2003 és a VI között. Ugyanakkor az árszint továbbra is sokkal alacsonyabb a közösségi gazdasági ágazat árszintjénél. A dömpingelt behozatal árcsökkenése általánosan elérte a 11 %-ot az érintett időszak alatt.

| (68) | Összehasonlították a VI során a közösségi gazdasági ágazat által, illetve a kínai exportáló termelők által a közösségi piacon felszámított értékesítési árakat. Az összehasonlítást az árengedmények és leértékelések levonása után hajtották végre a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A közösségi gazdasági ágazat árait gyártelepi árra, a behozott termékek árát pedig közösségi határparitáson számított CIF-árra igazították ki. |
| --- | --- |

(68)

Összehasonlították a VI során a közösségi gazdasági ágazat által, illetve a kínai exportáló termelők által a közösségi piacon felszámított értékesítési árakat. Az összehasonlítást az árengedmények és leértékelések levonása után hajtották végre a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A közösségi gazdasági ágazat árait gyártelepi árra, a behozott termékek árát pedig közösségi határparitáson számított CIF-árra igazították ki.

| (69) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI alatt a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők Közösségbe irányuló behozatalára olyan árakon került sor, amelyek jelentős mértékben kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá. A közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás különbözete elérte a 24,3 %-ot. Az áralákínálás mértékéből és a közösségi gazdasági ágazat árainak, illetve nyereségességének a lentiekben bemutatott alakulásából egyértelmű, hogy az érintett időszak folyamán már rendkívül visszaszorított árak jellemezték a piacot. |
| --- | --- |

(69)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI alatt a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők Közösségbe irányuló behozatalára olyan árakon került sor, amelyek jelentős mértékben kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá. A közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás különbözete elérte a 24,3 %-ot. Az áralákínálás mértékéből és a közösségi gazdasági ágazat árainak, illetve nyereségességének a lentiekben bemutatott alakulásából egyértelmű, hogy az érintett időszak folyamán már rendkívül visszaszorított árak jellemezték a piacot.

5.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (70) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a gazdasági ágazat helyzetére hatással volt az érintett időszak folyamán, azaz 2001 és a VI között. |
| --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a gazdasági ágazat helyzetére hatással volt az érintett időszak folyamán, azaz 2001 és a VI között.

| (71) | A közösségi gazdasági ágazat alább ismertetett adatai az öt együttműködő közösségi termelőtől származó, ellenőrzött információkat foglalják össze. |
| --- | --- |

(71)

A közösségi gazdasági ágazat alább ismertetett adatai az öt együttműködő közösségi termelőtől származó, ellenőrzött információkat foglalják össze.

5.1.   Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás

| (72) | A termelés, a termelőkapacitás és a kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
  4. táblázat









  2001-es indexek = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (1 000 egység) | 225 065 | 222 036 | 221 472 | 219 990 |
| Termelési index (2001=100) | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Termelőkapacitás (egység) | 454 423 | 439 504 | 488 387 | 490 172 |
| Termelőkapacitás index | 100 | 97 | 107 | 108 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 50 % | 51 % | 45 % | 45 % |
| Kapacitáskihasználási index | 100 | 102 | 92 | 91 |

(72)

A termelés, a termelőkapacitás és a kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

4. táblázat

2001-es indexek = 100

2001

2002

2003

VI

Termelés (1 000 egység)

225 065

222 036

221 472

219 990

Termelési index (2001=100)

100

99

98

98

Termelőkapacitás (egység)

454 423

439 504

488 387

490 172

Termelőkapacitás index

100

97

107

108

Kapacitáskihasználás (%)

50 %

51 %

45 %

45 %

Kapacitáskihasználási index

100

102

92

91

| (73) | A megnövekedett kereslet ellenére a közösségi gazdasági ágazat termelése enyhe, 2 %-os csökkenést mutatott az érintett időszak alatt. A kedvező piaci kilátásoknak és a növekvő fogyasztásnak köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat termelőkapacitását fokozó beruházásokra került sor. A kapacitáskihasználás azonban 9 %-kal csökkent, ami részben a termelés enyhe csökkenésének tudható be. |
| --- | --- |

(73)

A megnövekedett kereslet ellenére a közösségi gazdasági ágazat termelése enyhe, 2 %-os csökkenést mutatott az érintett időszak alatt. A kedvező piaci kilátásoknak és a növekvő fogyasztásnak köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat termelőkapacitását fokozó beruházásokra került sor. A kapacitáskihasználás azonban 9 %-kal csökkent, ami részben a termelés enyhe csökkenésének tudható be.

5.2.   Készletek

| (74) | Az alábbi adatok a készletek mennyiségét szemléltetik az egyes időszakok végén.
  5. táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (1 000 darab) | 11 750 | 8 242 | 15 201 | 15 236 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 70 | 129 | 130 |

(74)

Az alábbi adatok a készletek mennyiségét szemléltetik az egyes időszakok végén.

5. táblázat

2001

2002

2003

VI

Készletek (1 000 darab)

11 750

8 242

15 201

15 236

Index 2001 = 100

100

70

129

130

| (75) | A vizsgálat rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazat készletei számítottak lényeges tényezőnek a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelésekor. A közösségi gazdasági ágazat elsősorban megrendelésre termel, és a készletek mennyisége a termelésnek mindössze egy korlátozott, 3-4 héten belül szállításra kerülő részét képviselte az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(75)

A vizsgálat rámutatott, hogy a közösségi gazdasági ágazat készletei számítottak lényeges tényezőnek a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelésekor. A közösségi gazdasági ágazat elsősorban megrendelésre termel, és a készletek mennyisége a termelésnek mindössze egy korlátozott, 3-4 héten belül szállításra kerülő részét képviselte az érintett időszak alatt.

5.3.   Értékesítési mennyiség, piaci részesedések, átlagos egységárak a Közösségben és növekedés

| (76) | Az alábbi számadatok a közösségi gazdasági ágazatnak a közösség piacon független fogyasztók számára történő értékesítési mennyiségeit mutatják.
  6. táblázat









  2001-es indexek = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (1 000 darab) | 166 440 | 171 990 | 171 300 | 185 670 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 112 |
| Piaci részesedés | 55,1 % | 56,6 % | 50,7 % | 46,4 % |
| Index | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Átlagos értékesítési ár
  (EUR/1 000 darab) | 152 | 142 | 137 | 132 |
| Index | 100 | 93 | 90 | 87 |

(76)

Az alábbi számadatok a közösségi gazdasági ágazatnak a közösség piacon független fogyasztók számára történő értékesítési mennyiségeit mutatják.

6. táblázat

2001-es indexek = 100

2001

2002

2003

VI

Értékesítési mennyiség (1 000 darab)

166 440

171 990

171 300

185 670

Index

100

103

103

112

Piaci részesedés

55,1 %

56,6 %

50,7 %

46,4 %

Index

100

103

92

84

Átlagos értékesítési ár

(EUR/1 000 darab)

152

142

137

132

Index

100

93

90

87

| (77) | A vizsgálat kimutatta, hogy a fogyasztás növekedése valamelyest a közösségi gazdasági ágazat előnyére vált, hiszen értékesítései 12 %-kal, azaz hozzávetőlegesen 19 millió egységgel növekedtek az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálat kimutatta, hogy a fogyasztás növekedése valamelyest a közösségi gazdasági ágazat előnyére vált, hiszen értékesítései 12 %-kal, azaz hozzávetőlegesen 19 millió egységgel növekedtek az érintett időszak alatt.

| (78) | Ezzel párhuzamosan azonban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 55,1 %-ról 46,4 %-ra esett 2001 és a VI vége között. Ez a piaci részesedés 8,7 százalékpontnyi csökkenését jelenti. A piaci részesedés legerőteljesebb csökkenésére 2003 és a VI között került sor, amikor a közösségi gazdasági ágazat 4,4 százalékpontot vesztett. |
| --- | --- |

(78)

Ezzel párhuzamosan azonban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 55,1 %-ról 46,4 %-ra esett 2001 és a VI vége között. Ez a piaci részesedés 8,7 százalékpontnyi csökkenését jelenti. A piaci részesedés legerőteljesebb csökkenésére 2003 és a VI között került sor, amikor a közösségi gazdasági ágazat 4,4 százalékpontot vesztett.

| (79) | Ezért egyértelmű, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem részesült teljes mértékben a piaci növekedés előnyeiben. |
| --- | --- |

(79)

Ezért egyértelmű, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem részesült teljes mértékben a piaci növekedés előnyeiben.

| (80) | A fenti táblázat a közösségi gazdasági ágazatnak az átlagos értékesítési árak jelentős (13 %-os) csökkenéséből adódó veszteségeit mutatja, ami a közösségi piacra egyre nagyobb tételben érkező dömpingelt behozatal következménye volt. |
| --- | --- |

(80)

A fenti táblázat a közösségi gazdasági ágazatnak az átlagos értékesítési árak jelentős (13 %-os) csökkenéséből adódó veszteségeit mutatja, ami a közösségi piacra egyre nagyobb tételben érkező dömpingelt behozatal következménye volt.

5.4.   Nyereségesség

| (81) | Az alábbiakban szereplő nyereségesség terén tapasztalható különbözeteket a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi eredményének a közösségi piacon megvalósított forgalom százalékos arányaként állapították meg.
  7. táblázat









  Közösségi értékesítések jövedelmezősége (RoT) | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések nyereségessége | – 13 % | – 17 % | – 19 % | – 26 % |
| – tendencia | | – 4 % | – 6 % | – 13 % |

(81)

Az alábbiakban szereplő nyereségesség terén tapasztalható különbözeteket a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi eredményének a közösségi piacon megvalósított forgalom százalékos arányaként állapították meg.

7. táblázat

Közösségi értékesítések jövedelmezősége (RoT)

2001

2002

2003

VI

Az EK-értékesítések nyereségessége

– 13 %

– 17 %

– 19 %

– 26 %

– tendencia

– 4 %

– 6 %

– 13 %

| (82) | Az érintett időszak egészét negatív nyereségesség jellemezte. A veszteségek mértéke azonban elsősorban az árak alacsony szintjének tudható be. Annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat optimalizálta termelését annak érdekében, hogy felvegye a versenyt a kínai behozatallal, illetve a lehetőségek szerint az érintett termék valamennyi műszaki paraméterét módosította, az érintett időszak alatt a veszteség egyre fokozódott. A VI alatt elért eredmények még rövid távon sem tarthatók fenn. |
| --- | --- |

(82)

Az érintett időszak egészét negatív nyereségesség jellemezte. A veszteségek mértéke azonban elsősorban az árak alacsony szintjének tudható be. Annak ellenére, hogy a közösségi gazdasági ágazat optimalizálta termelését annak érdekében, hogy felvegye a versenyt a kínai behozatallal, illetve a lehetőségek szerint az érintett termék valamennyi műszaki paraméterét módosította, az érintett időszak alatt a veszteség egyre fokozódott. A VI alatt elért eredmények még rövid távon sem tarthatók fenn.

5.5.   Beruházások megtérülése, pénzforgalom, beruházások és tőkebevonási képesség

| (83) | A beruházások megtérülésével, a pénzforgalommal és a beruházásokkal kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be.
  8. táblázat









  2001-es indexek = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások megtérülése
  (a vállalat egésze) | – 18 % | – 22 % | – 17 % | – 55 % |
| Pénzforgalom
  (a vállalat egésze) | 1 737 465 | 720 972 | – 259 997 | – 2 757 046 |
| Index | 100 | 176 | 45 | 73 |
| Beruházások
  (érintett termék) | 1 839 277 | 2 453 440 | 2 353 561 | 2 601 880 |
| Index | 100 | 133 | 128 | 141 |

(83)

A beruházások megtérülésével, a pénzforgalommal és a beruházásokkal kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be.

8. táblázat

2001-es indexek = 100

2001

2002

2003

VI

Beruházások megtérülése

(a vállalat egésze)

– 18 %

– 22 %

– 17 %

– 55 %

Pénzforgalom

(a vállalat egésze)

1 737 465

720 972

– 259 997

– 2 757 046

Index

100

176

45

73

Beruházások

(érintett termék)

1 839 277

2 453 440

2 353 561

2 601 880

Index

100

133

128

141

| (84) | Amint az a fenti, (78) és (82) preambulumbekezdésben is szerepel, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési áraihoz fűződő csökkenő tendencia jelentős hatást gyakorolt a nyereségességére. Ennek megfelelően a kedvezőtlen hatás a nyereségességgel kapcsolatos kármutatókra is kiterjedt. Érdemes megjegyezni, hogy a fenti, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom tekintetében megfigyelt kedvezőtlen tendenciák nagyrészt a 6. táblázatban bemutatott, nyereségességgel kapcsolatos tendenciákat tükrözik. |
| --- | --- |

(84)

Amint az a fenti, (78) és (82) preambulumbekezdésben is szerepel, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési áraihoz fűződő csökkenő tendencia jelentős hatást gyakorolt a nyereségességére. Ennek megfelelően a kedvezőtlen hatás a nyereségességgel kapcsolatos kármutatókra is kiterjedt. Érdemes megjegyezni, hogy a fenti, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom tekintetében megfigyelt kedvezőtlen tendenciák nagyrészt a 6. táblázatban bemutatott, nyereségességgel kapcsolatos tendenciákat tükrözik.

| (85) | Amint azt a fenti, (73) preambulumbekezdés részletezte, a közösségi gazdasági ágazat azért fokozta az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, mert az érintett időszak alatt a piaci feltételek roppant kedvezőek voltak. A közösségi gazdasági ágazat beruházásai elsősorban üzemek és gépsorok pótlására irányultak, nem pedig új termelőlétesítmények felállítására. |
| --- | --- |

(85)

Amint azt a fenti, (73) preambulumbekezdés részletezte, a közösségi gazdasági ágazat azért fokozta az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, mert az érintett időszak alatt a piaci feltételek roppant kedvezőek voltak. A közösségi gazdasági ágazat beruházásai elsősorban üzemek és gépsorok pótlására irányultak, nem pedig új termelőlétesítmények felállítására.

| (86) | A közösségi gazdasági ágazat hangsúlyozta, hogy a tőkebevonás terén egyre fokozottabb nehézségeket tapasztalt. A fenti adatok – különös tekintettel a 26 %-os negatív nyereségességre – egyértelműen jelzik, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képességét, legyen szó akár külső finanszírozóról, akár az anyavállalatról, erőteljesen akadályozza a válságos pénzügyi helyzet. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi gazdasági ágazat hangsúlyozta, hogy a tőkebevonás terén egyre fokozottabb nehézségeket tapasztalt. A fenti adatok – különös tekintettel a 26 %-os negatív nyereségességre – egyértelműen jelzik, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képességét, legyen szó akár külső finanszírozóról, akár az anyavállalatról, erőteljesen akadályozza a válságos pénzügyi helyzet.

5.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (87) | A közösségi gazdasági ágazat csökkentette alkalmazottai számát 2001 és a VI között. A termelékenység az érintett időszak alatt annak köszönhetően fokozódott, hogy a fokozott beruházások az alkalmazottak számának csökkenésével párosultak. |
| --- | --- |

(87)

A közösségi gazdasági ágazat csökkentette alkalmazottai számát 2001 és a VI között. A termelékenység az érintett időszak alatt annak köszönhetően fokozódott, hogy a fokozott beruházások az alkalmazottak számának csökkenésével párosultak.

| (88) | A közösségi gazdasági ágazat által kifizetett bérek összessége és a kapcsolódó költségek az érintett időszak alatt nem változtak. Míg ezen időszak alatt az alkalmazottak száma 10 %-kal csökkent, a csökkenés az inflációnak betudhatóan relatív szempontból is tapasztalható volt. |
| --- | --- |

(88)

A közösségi gazdasági ágazat által kifizetett bérek összessége és a kapcsolódó költségek az érintett időszak alatt nem változtak. Míg ezen időszak alatt az alkalmazottak száma 10 %-kal csökkent, a csökkenés az inflációnak betudhatóan relatív szempontból is tapasztalható volt.

5.7.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke

| (89) | A dömpingkülönbözetek a fenti, dömpingről szóló szakaszban kerültek meghatározásra. Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimum-százaléklábat. Ráadásul figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(89)

A dömpingkülönbözetek a fenti, dömpingről szóló szakaszban kerültek meghatározásra. Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimum-százaléklábat. Ráadásul figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.8.   A korábbi dömping vagy szubvenció hatása

| (90) | A közösségi gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping vagy szubvenció hatásaiból, mivel ezzel kapcsolatban nem végeztek vizsgálatot. |
| --- | --- |

(90)

A közösségi gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping vagy szubvenció hatásaiból, mivel ezzel kapcsolatban nem végeztek vizsgálatot.

5.9.   A kárral kapcsolatos következtetés

| (91) | A KNK már az érintett időszak kezdetekor rendelkezett az emelőkaros gyorsfűzők közösségi piacának felével. Ezt az amúgy is erős piaci helyzetét a KNK számottevően tovább erősítette. Mint ismeretes, a KNK-ból származó behozatali mennyiségek az érintett időszak alatt jelentősen megnőttek mind a mennyiség (+ 79 millió egység), mind a piaci részesedés (+ 8,8 százalékpont) tekintetében. Továbbá e behozatal átlagos egységára 11 %-kal csökkent, ami a vizsgálat során tapasztalt áralákínálásban tükröződik. |
| --- | --- |

(91)

A KNK már az érintett időszak kezdetekor rendelkezett az emelőkaros gyorsfűzők közösségi piacának felével. Ezt az amúgy is erős piaci helyzetét a KNK számottevően tovább erősítette. Mint ismeretes, a KNK-ból származó behozatali mennyiségek az érintett időszak alatt jelentősen megnőttek mind a mennyiség (+ 79 millió egység), mind a piaci részesedés (+ 8,8 százalékpont) tekintetében. Továbbá e behozatal átlagos egységára 11 %-kal csökkent, ami a vizsgálat során tapasztalt áralákínálásban tükröződik.

| (92) | Annak ellenére, hogy értékesítési mennyisége növekedett, az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat alig részesült a közösségi piac jelentős növekedésének (+ 32 %, azaz + 98 millió egység) előnyeiből. Jelentős mértékben veszített piaci részesedéséből, és roppant kedvezőtlenül érintette a 13 %-os átlagárcsökkenés. Mindez megkétszerezte a veszteségeket, csökkentette a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését, a termelést és a termelőkapacitás kihasználását, továbbá stagnáló bérekhez és a foglalkoztatottság elkerülhetetlen csökkenéséhez vezetett az érintett időszak alatt. A versenyképesség fokozása érdekében tett erőfeszítések ellenére a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentős mértékben romlott az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(92)

Annak ellenére, hogy értékesítési mennyisége növekedett, az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat alig részesült a közösségi piac jelentős növekedésének (+ 32 %, azaz + 98 millió egység) előnyeiből. Jelentős mértékben veszített piaci részesedéséből, és roppant kedvezőtlenül érintette a 13 %-os átlagárcsökkenés. Mindez megkétszerezte a veszteségeket, csökkentette a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését, a termelést és a termelőkapacitás kihasználását, továbbá stagnáló bérekhez és a foglalkoztatottság elkerülhetetlen csökkenéséhez vezetett az érintett időszak alatt. A versenyképesség fokozása érdekében tett erőfeszítések ellenére a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentős mértékben romlott az érintett időszak alatt.

| (93) | Arról sem szabad megfeledkezni, hogy az utóbbi években néhány közösségi termelő leállította a termelést, illetve beszüntette tevékenységeit. |
| --- | --- |

(93)

Arról sem szabad megfeledkezni, hogy az utóbbi években néhány közösségi termelő leállította a termelést, illetve beszüntette tevékenységeit.

| (94) | Valamennyi mutatót figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének értelmében a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(94)

Valamennyi mutatót figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének értelmében a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte.

D.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Előzetes megjegyzés

| (95) | Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták továbbá, hogy létezik-e okozati összefüggés a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalon kívüli azon egyéb ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg szintén kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, annak biztosítása céljából, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be. |
| --- | --- |

(95)

Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták továbbá, hogy létezik-e okozati összefüggés a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalon kívüli azon egyéb ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg szintén kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, annak biztosítása céljából, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be.

2.   A KNK-ból származó behozatal hatása

| (96) | Mint ismeretes, a KNK-ból származó behozatal mennyisége közel 43 %-kal, piaci részesedése pedig 8,8 százalékponttal nőtt az érintett időszak alatt. Ezenfelül – amint arra a fenti, (67) preambulumbekezdés is kitér – a KNK-ból származó behozatal ára 11 %-kal csökkent, és a kínai importárak 24 %-kal kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá. Ezenfelül a közösségi gazdasági ágazat árait jelentős mértékben visszaszorították. |
| --- | --- |

(96)

Mint ismeretes, a KNK-ból származó behozatal mennyisége közel 43 %-kal, piaci részesedése pedig 8,8 százalékponttal nőtt az érintett időszak alatt. Ezenfelül – amint arra a fenti, (67) preambulumbekezdés is kitér – a KNK-ból származó behozatal ára 11 %-kal csökkent, és a kínai importárak 24 %-kal kínáltak a közösségi gazdasági ágazat árai alá. Ezenfelül a közösségi gazdasági ágazat árait jelentős mértékben visszaszorították.

| (97) | Az érintett időszak alatt az alacsony árú dömpingelt behozatal hulláma időben egybeesett a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetének további jelentős romlásával. Ezt a kínai exportőrök és a közösségi gazdasági ágazat 2003 és a VI közötti gazdasági eredményeinek összehasonlítása egyértelműen szemlélteti. Az emelőkaros gyorsfűzők KNK-ból származó behozatalának mennyisége ezen időszak alatt 48 millió egységgel nőtt, amit jelentős áralákínálás kísért. Ennek eredményeként a kínai exportáló termelők további 4,4 százalékpontnyi piaci részesedésre tettek szert. Ugyanezen időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége mindössze 14 millió egységgel növekedett, ami a piaci részesedés tekintetében 4,3 százalékpontnyi veszteséghez vezetett egy lendületesen növekvő piacon. Ezzel egyidejűleg a közösségi gazdasági ágazatnak 4 %-kal csökkentenie kellett átlagos értékesítési árait. Ezen időszak alatt az ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását szemlélteti például veszteségeinek 7 százalékpontnyi növekedése. Megjegyezendő, hogy a Kínából származó behozatal már az érintett időszak kezdetekor jelentős mennyiséget tett ki, valamint hogy a közösségi gazdasági ágazat ebből adódóan ezen időszak kezdetétől sebezhető helyzetben volt. |
| --- | --- |

(97)

Az érintett időszak alatt az alacsony árú dömpingelt behozatal hulláma időben egybeesett a közösségi gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetének további jelentős romlásával. Ezt a kínai exportőrök és a közösségi gazdasági ágazat 2003 és a VI közötti gazdasági eredményeinek összehasonlítása egyértelműen szemlélteti. Az emelőkaros gyorsfűzők KNK-ból származó behozatalának mennyisége ezen időszak alatt 48 millió egységgel nőtt, amit jelentős áralákínálás kísért. Ennek eredményeként a kínai exportáló termelők további 4,4 százalékpontnyi piaci részesedésre tettek szert. Ugyanezen időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége mindössze 14 millió egységgel növekedett, ami a piaci részesedés tekintetében 4,3 százalékpontnyi veszteséghez vezetett egy lendületesen növekvő piacon. Ezzel egyidejűleg a közösségi gazdasági ágazatnak 4 %-kal csökkentenie kellett átlagos értékesítési árait. Ezen időszak alatt az ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását szemlélteti például veszteségeinek 7 százalékpontnyi növekedése. Megjegyezendő, hogy a Kínából származó behozatal már az érintett időszak kezdetekor jelentős mennyiséget tett ki, valamint hogy a közösségi gazdasági ágazat ebből adódóan ezen időszak kezdetétől sebezhető helyzetben volt.

| (98) | Amint arra a fent szereplő, 2. táblázat is rámutat, a dömpingmagatartást gyakorló kínai exportőrök jelentős szerepre tettek szert a közösségi piacon, megingatva a közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci pozícióját az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(98)

Amint arra a fent szereplő, 2. táblázat is rámutat, a dömpingmagatartást gyakorló kínai exportőrök jelentős szerepre tettek szert a közösségi piacon, megingatva a közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci pozícióját az érintett időszak alatt.

3.   A harmadik országokból származó behozatal hatása

| (99) | Amint azt a fenti, (36) preambulumbekezdés részletezte, világszerte kevés vállalat állít elő és exportál emelőkaros gyorsfűzőket. A hasonló ország kiválasztásának tekintetében kiválasztottak néhány indiai és iráni termelőt, azonban a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy ezen országok ismert termelői korlátozott mennyiségben, vagy egyáltalán nem exportálnak emelőkaros gyorsfűzőket. E termelők számára a fő piacot egyértelműen hazai piacuk jelentette. |
| --- | --- |

(99)

Amint azt a fenti, (36) preambulumbekezdés részletezte, világszerte kevés vállalat állít elő és exportál emelőkaros gyorsfűzőket. A hasonló ország kiválasztásának tekintetében kiválasztottak néhány indiai és iráni termelőt, azonban a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy ezen országok ismert termelői korlátozott mennyiségben, vagy egyáltalán nem exportálnak emelőkaros gyorsfűzőket. E termelők számára a fő piacot egyértelműen hazai piacuk jelentette.

| (100) | Ebből adódóan valószínűtlen, hogy a más harmadik országokból, úgy mint az Indiából származó behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz. Az információk olyan csekély mértékben állnak rendelkezésre, hogy még e korlátozott mennyiség – amennyiben sor kerül egyéb harmadik országokból származó behozatalra – megbízható becslése sem végezhető el. |
| --- | --- |

(100)

Ebből adódóan valószínűtlen, hogy a más harmadik országokból, úgy mint az Indiából származó behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz. Az információk olyan csekély mértékben állnak rendelkezésre, hogy még e korlátozott mennyiség – amennyiben sor kerül egyéb harmadik országokból származó behozatalra – megbízható becslése sem végezhető el.

| (101) | Ennélfogva úgy tekinthető, hogy az egyéb harmadik országokból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatala nem gyakorolhatott hatást a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(101)

Ennélfogva úgy tekinthető, hogy az egyéb harmadik országokból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatala nem gyakorolhatott hatást a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

4.   A közösségi gazdasági ágazat kínai behozatalának hatásai

| (102) | Amint azt a fenti, (55) preambulumbekezdés részletezte, megállapítást nyert, hogy a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározásába felvett együttműködő termelők egyike az érintett időszak alatt a KNK-ból importálta az érintett terméket. A VI során e termelő EK-értékesítéseinek túlnyomó része a Közösségben valósult meg, ugyanakkor az értékesítési mennyiség mintegy 25 %-át a KNK-tól vásárolták. |
| --- | --- |

(102)

Amint azt a fenti, (55) preambulumbekezdés részletezte, megállapítást nyert, hogy a közösségi gazdasági ágazat fogalommeghatározásába felvett együttműködő termelők egyike az érintett időszak alatt a KNK-ból importálta az érintett terméket. A VI során e termelő EK-értékesítéseinek túlnyomó része a Közösségben valósult meg, ugyanakkor az értékesítési mennyiség mintegy 25 %-át a KNK-tól vásárolták.

| (103) | A vizsgálat rámutatott, hogy az említett termelő által Kínából importált emelőkaros gyorsfűzőket egy olyan kínai exportőr állította elő, akivel a termelőnek kereskedelmi megállapodása volt érvényben. Azt is megállapították, hogy a saját előállítású emelőkaros gyorsfűzők értékesítési árához hasonló viszonteladási áron értékesítette a behozott emelőkaros gyorsfűzőket. |
| --- | --- |

(103)

A vizsgálat rámutatott, hogy az említett termelő által Kínából importált emelőkaros gyorsfűzőket egy olyan kínai exportőr állította elő, akivel a termelőnek kereskedelmi megállapodása volt érvényben. Azt is megállapították, hogy a saját előállítású emelőkaros gyorsfűzők értékesítési árához hasonló viszonteladási áron értékesítette a behozott emelőkaros gyorsfűzőket.

| (104) | Ennek alapján nem állapítható meg, hogy e behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Annak ellenére, hogy e behozatal mennyisége nem elhanyagolandó (a közösségi gazdasági ágazat teljes értékesítésének hozzávetőlegesen 6 %-a az érintett időszak alatt), fel kell hívni a figyelmet az alábbiakra. Egyrészt a saját előállítású termékek eladási ára megegyezett a viszonteladási árral. Ezenfelül e kereskedelmi termék értékesítése kiegészítette a termelő saját termékskáláját. Másrészt amint azt a fenti, (55) és (56) preambulumbekezdés részletezi, e behozatal részben lehetővé tette az említett termelő számára, hogy némileg mérsékelje a saját előállítású termékei közösségi piacon történő értékesítése kapcsán keletkezett tetemes veszteséget. A kínai emelőkaros gyorsfűzők behozatala egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy a vállalat máig fennmaradjon. Ebből adódóan termékskálájának a kínai termékek behozatala révén történő bővítése egyfajta önvédelmi magatartásnak tekinthető, amely arra irányult, hogy a vállalat megbirkózzon a kínai dömpingelt behozatallal. E termelő szintén teljes mértékben támogatja a jelenlegi eljárást. |
| --- | --- |

(104)

Ennek alapján nem állapítható meg, hogy e behozatal hozzájárult volna a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Annak ellenére, hogy e behozatal mennyisége nem elhanyagolandó (a közösségi gazdasági ágazat teljes értékesítésének hozzávetőlegesen 6 %-a az érintett időszak alatt), fel kell hívni a figyelmet az alábbiakra. Egyrészt a saját előállítású termékek eladási ára megegyezett a viszonteladási árral. Ezenfelül e kereskedelmi termék értékesítése kiegészítette a termelő saját termékskáláját. Másrészt amint azt a fenti, (55) és (56) preambulumbekezdés részletezi, e behozatal részben lehetővé tette az említett termelő számára, hogy némileg mérsékelje a saját előállítású termékei közösségi piacon történő értékesítése kapcsán keletkezett tetemes veszteséget. A kínai emelőkaros gyorsfűzők behozatala egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy a vállalat máig fennmaradjon. Ebből adódóan termékskálájának a kínai termékek behozatala révén történő bővítése egyfajta önvédelmi magatartásnak tekinthető, amely arra irányult, hogy a vállalat megbirkózzon a kínai dömpingelt behozatallal. E termelő szintén teljes mértékben támogatja a jelenlegi eljárást.

| (105) | Ebből következik, hogy valószínűtlen, hogy az említett termelő importtevékenysége hozzájárult volna a megállapított kárhoz. |
| --- | --- |

(105)

Ebből következik, hogy valószínűtlen, hogy az említett termelő importtevékenysége hozzájárult volna a megállapított kárhoz.

5.   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményének hatása

| (106) | Azt is megvizsgálták, hogy az emelőkaros gyorsfűzők közösségi gazdasági ágazat által történt behozatala okozhatta-e az érintett időszak alatt elszenvedett kárát. |
| --- | --- |

(106)

Azt is megvizsgálták, hogy az emelőkaros gyorsfűzők közösségi gazdasági ágazat által történt behozatala okozhatta-e az érintett időszak alatt elszenvedett kárát.

| (107) | Az alábbi táblázat szemlélteti, hogy a közösségi gazdasági ágazat fő piacát mindig a közösségi piac jelentette. Az EU-n kívülre irányuló kivitel a közösségi gazdasági ágazat teljes értékesítésének 7,4 és 16,2 %-a között mozgott az érintett időszak alatt.
  10. táblázat | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kivitel
  (1 000 egység) | 32 419 | 23 114 | 18 303 | 14 551 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 71 | 56 | 45 |

(107)

Az alábbi táblázat szemlélteti, hogy a közösségi gazdasági ágazat fő piacát mindig a közösségi piac jelentette. Az EU-n kívülre irányuló kivitel a közösségi gazdasági ágazat teljes értékesítésének 7,4 és 16,2 %-a között mozgott az érintett időszak alatt.

10. táblázat

2001

2002

2003

VI

Kivitel

(1 000 egység)

32 419

23 114

18 303

14 551

Index 2001 = 100

100

71

56

45

| (108) | A közösségi gazdasági ágazat kivitele hozzávetőlegesen 18 millió egységgel csökkent az érintett időszak alatt. E csökkenés megítélésekor nem szabad megfeledkezni arról, hogy ez időszak alatt a közösségi piac jelentős mértékben növekedett. Lényeges szempont továbbá, hogy ezen időszak alatt a kínai export világszerte több piacon is fokozott piaci részesedésre tett szert, amit a hasonló ország kiválasztása kapcsán gyűjtött információk elemzése is alátámaszt. |
| --- | --- |

(108)

A közösségi gazdasági ágazat kivitele hozzávetőlegesen 18 millió egységgel csökkent az érintett időszak alatt. E csökkenés megítélésekor nem szabad megfeledkezni arról, hogy ez időszak alatt a közösségi piac jelentős mértékben növekedett. Lényeges szempont továbbá, hogy ezen időszak alatt a kínai export világszerte több piacon is fokozott piaci részesedésre tett szert, amit a hasonló ország kiválasztása kapcsán gyűjtött információk elemzése is alátámaszt.

| (109) | A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelését meglehetős stabilitás jellemezte; az érintett időszak alatt mindössze 2 %-kal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat képes volt felülvizsgálni és csökkenteni költségeit. |
| --- | --- |

(109)

A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat termelését meglehetős stabilitás jellemezte; az érintett időszak alatt mindössze 2 %-kal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat képes volt felülvizsgálni és csökkenteni költségeit.

| (110) | A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ezért úgy tekinthető, hogy még ha az export értékesítési mennyiségének csökkenése hozzájárulhatott volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz, az nem indokolja a közösségi piacon tapasztalt számottevő árcsökkenést és a közösségi gazdasági ágazat VI alatt keletkezett anyagi veszteségeit. |
| --- | --- |

(110)

A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ezért úgy tekinthető, hogy még ha az export értékesítési mennyiségének csökkenése hozzájárulhatott volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz, az nem indokolja a közösségi piacon tapasztalt számottevő árcsökkenést és a közösségi gazdasági ágazat VI alatt keletkezett anyagi veszteségeit.

6.   Következtetés az okozati összefüggésekről

| (111) | Hangsúlyozni kell, hogy ebben az esetben a kár elsősorban a veszteségeket fokozó árvisszaszorítás formájában jelentkezett. Ez egybeesett a KNK-ból dömpingárakon érkező, gyorsan növekedő behozatallal, amely jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínált. Nincs arra utaló jel, hogy a fent említett egyéb tényezők jelentős okai lehettek volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárnak. A vizsgálat során nem találtak egyéb olyan tényezőt, amely jelentős kárt okozhatott volna.
  Az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának fenti elemzése alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében az egyértelmű időbeli egybeesés alapján okozati összefüggés van a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. |
| --- | --- |

(111)

Hangsúlyozni kell, hogy ebben az esetben a kár elsősorban a veszteségeket fokozó árvisszaszorítás formájában jelentkezett. Ez egybeesett a KNK-ból dömpingárakon érkező, gyorsan növekedő behozatallal, amely jelentős mértékben a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínált. Nincs arra utaló jel, hogy a fent említett egyéb tényezők jelentős okai lehettek volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárnak. A vizsgálat során nem találtak egyéb olyan tényezőt, amely jelentős kárt okozhatott volna.

Az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának fenti elemzése alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében az egyértelmű időbeli egybeesés alapján okozati összefüggés van a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár között.

E.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.1.   Általános megfontolások

| (112) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy az érintett országból származó behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A Bizottság szolgálatai importőröknek, kereskedőknek és ipari felhasználóknak juttattak el kérdőíveket. Két felhasználótól érkeztek részleges válaszok a kérdőívre. A többi felhasználó nem válaszolt a kérdőívre, de írásban ismertették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(112)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy az érintett országból származó behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A Bizottság szolgálatai importőröknek, kereskedőknek és ipari felhasználóknak juttattak el kérdőíveket. Két felhasználótól érkeztek részleges válaszok a kérdőívre. A többi felhasználó nem válaszolt a kérdőívre, de írásban ismertették álláspontjukat.

| (113) | Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő következtetéseket vonták le. |
| --- | --- |

(113)

Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő következtetéseket vonták le.

1.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (114) | Mint ismeretes, a közösségi gazdasági ágazat öt termelőből állt, amely az érintett termék termelésében és értékesítésében több mint 700 alkalmazottat foglalkoztatott. Arra is emlékezni kell továbbá, hogy az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket tükröztek, ami ahhoz vezetett, hogy az utóbbi években néhány közösségi termelő beszüntette a termelést. Ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat életképes, és amint azt a dömpingelt behozatal hulláma elleni intézkedések is jelezték, nem szándékozik felhagyni az értékesítésnek e szegmensével. A vizsgálat kimutatta például, hogy az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült egyrészt javítania termelési folyamatán, másrészt rövidíteni a szállítási határidőkön. |
| --- | --- |

(114)

Mint ismeretes, a közösségi gazdasági ágazat öt termelőből állt, amely az érintett termék termelésében és értékesítésében több mint 700 alkalmazottat foglalkoztatott. Arra is emlékezni kell továbbá, hogy az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket tükröztek, ami ahhoz vezetett, hogy az utóbbi években néhány közösségi termelő beszüntette a termelést. Ugyanakkor a közösségi gazdasági ágazat életképes, és amint azt a dömpingelt behozatal hulláma elleni intézkedések is jelezték, nem szándékozik felhagyni az értékesítésnek e szegmensével. A vizsgálat kimutatta például, hogy az érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült egyrészt javítania termelési folyamatán, másrészt rövidíteni a szállítási határidőkön.

| (115) | Amennyiben nem vezetnek be bizonyos intézkedéseket, a dömpingelt behozatal árleszorító hatása miatt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete valószínűleg tovább romlik, és további közösségi termelők kényszerülnek termelésük beszüntetésére, aminek kedvezőtlen következményei lennének a dömpingelt árú behozataltól amúgy is veszteségekkel küzdő, szélesebb értelemben vett ágazatra. |
| --- | --- |

(115)

Amennyiben nem vezetnek be bizonyos intézkedéseket, a dömpingelt behozatal árleszorító hatása miatt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete valószínűleg tovább romlik, és további közösségi termelők kényszerülnek termelésük beszüntetésére, aminek kedvezőtlen következményei lennének a dömpingelt árú behozataltól amúgy is veszteségekkel küzdő, szélesebb értelemben vett ágazatra.

| (116) | Amennyiben sor kerül bizonyos intézkedések bevezetésére, a közösségi gazdasági ágazat termelése és értékesítési mennyisége várhatóan rövid időn belül növekedni fog, ami lehetővé teszi a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy állandó költségei fokozott termeléssel párosuljanak. Ebben az összefüggésben megjegyezendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása roppant alacsony, és a közösségi gazdasági ágazatnak ténylegesen módjában állna a termelés fokozása. Ez lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az érintett időszak alatt elvesztett piaci részesedését visszaszerezze, és méretgazdaságosságra tegyen szert. Valószínű, hogy amint az árak meghatározását nem torzítja a dömpingelt behozatal, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete fenntarthatóbb szintet fog elérni. |
| --- | --- |

(116)

Amennyiben sor kerül bizonyos intézkedések bevezetésére, a közösségi gazdasági ágazat termelése és értékesítési mennyisége várhatóan rövid időn belül növekedni fog, ami lehetővé teszi a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy állandó költségei fokozott termeléssel párosuljanak. Ebben az összefüggésben megjegyezendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása roppant alacsony, és a közösségi gazdasági ágazatnak ténylegesen módjában állna a termelés fokozása. Ez lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az érintett időszak alatt elvesztett piaci részesedését visszaszerezze, és méretgazdaságosságra tegyen szert. Valószínű, hogy amint az árak meghatározását nem torzítja a dömpingelt behozatal, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete fenntarthatóbb szintet fog elérni.

| (117) | Ezért egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekében állnának. |
| --- | --- |

(117)

Ezért egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekében állnának.

1.3.   A beszállítók érdeke

| (118) | A Bizottságot az eljárás támogatásáról a közösségi termelők számára nyersanyagot biztosító tizenkét beszállító értesítette. Ezek a felek támogatják a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Ezen beszállítók a jelen eljárás, illetve az acélipari beszállító iparág vonatkozásában reprezentatívnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottságot az eljárás támogatásáról a közösségi termelők számára nyersanyagot biztosító tizenkét beszállító értesítette. Ezek a felek támogatják a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Ezen beszállítók a jelen eljárás, illetve az acélipari beszállító iparág vonatkozásában reprezentatívnak tekinthetők.

| (119) | Egyértelmű, hogy a beszállító iparág megítélése szerint fennáll annak a kockázata, hogy egy értékesítési szegmens rövid távon megszűnik, amennyiben elmarad az alacsony árú dömpingelt behozatal elleni intézkedések meghozatala. A közösségi gazdasági ágazat komoly veszteségei nem tarthatók fenn. |
| --- | --- |

(119)

Egyértelmű, hogy a beszállító iparág megítélése szerint fennáll annak a kockázata, hogy egy értékesítési szegmens rövid távon megszűnik, amennyiben elmarad az alacsony árú dömpingelt behozatal elleni intézkedések meghozatala. A közösségi gazdasági ágazat komoly veszteségei nem tarthatók fenn.

| (120) | A beszállítók abból kifolyólag is támogatták bizonyos intézkedések bevezetését, mert azoknak magasabb fokú piaci stabilitást kellene eredményezniük a nyersanyagellátástól kezdve az emelőkaros gyorsfűzőknek a felhasználó iparág számára történő szállításáig. Hangsúlyozták továbbá az emelőkaros gyorsfűzőket előállító közösségi gazdasági ágazat gazdasági jelentőségét a közösségi felhasználók szempontjából. Ugyanakkor megjegyezendő, hogy ezen érvek a felhasználók nevében hangzottak el (lásd alább). |
| --- | --- |

(120)

A beszállítók abból kifolyólag is támogatták bizonyos intézkedések bevezetését, mert azoknak magasabb fokú piaci stabilitást kellene eredményezniük a nyersanyagellátástól kezdve az emelőkaros gyorsfűzőknek a felhasználó iparág számára történő szállításáig. Hangsúlyozták továbbá az emelőkaros gyorsfűzőket előállító közösségi gazdasági ágazat gazdasági jelentőségét a közösségi felhasználók szempontjából. Ugyanakkor megjegyezendő, hogy ezen érvek a felhasználók nevében hangzottak el (lásd alább).

| (121) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések meghozatala nem állna ellentétben a közösségi beszállítók érdekével. |
| --- | --- |

(121)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések meghozatala nem állna ellentétben a közösségi beszállítók érdekével.

1.4.   A felhasználók és az importőrök érdeke

| (122) | Nyolc felhasználótól és két, a Közösségen belül székhellyel rendelkező importőrtől érkezett válasz. A felhasználók rendszerint importőrök is, mivel emelőkaros gyorsfűzőket importálnak és származékos termékeket, azaz emelőkaros mappákat állítanak elő. E felek üzleti tevékenysége jelentős, az emelőkaros gyorsfűzők előállítása azonban a teljes tevékenységüknek mindössze 10 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(122)

Nyolc felhasználótól és két, a Közösségen belül székhellyel rendelkező importőrtől érkezett válasz. A felhasználók rendszerint importőrök is, mivel emelőkaros gyorsfűzőket importálnak és származékos termékeket, azaz emelőkaros mappákat állítanak elő. E felek üzleti tevékenysége jelentős, az emelőkaros gyorsfűzők előállítása azonban a teljes tevékenységüknek mindössze 10 %-át teszi ki.

| (123) | A felhasználók és az importőrök alapvetően ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését, mivel az érintett termék a származékos termék összköltségének tetemes részét, hozzávetőlegesen 20 %-át képviseli. A felhasználók és az importőrök az iparág szempontjából reprezentatívnak tekinthetők, mivel annak több mint 50 %-át képviselik. Állításuk szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése hátrányos helyzetbe juttatná őket ügyfeleikkel (elsősorban az üzletláncokkal és a nagy terjesztőkkel) szemben. Meglátásuk szerint az emelőkaros mappák ágazatát túltermelési kapacitás jellemzi. Ebből adódóan a fenti ügyfelekkel folytatott tárgyalások összefüggésében helyzetük nem megingathatatlan, és attól tartanak, hogy amennyiben sor kerül az emelőkaros gyorsfűzőkre vonatkozó intézkedések bevezetésére, az emelőkaros mappákat Kínából fogják importálni. Ezen állításukat azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(123)

A felhasználók és az importőrök alapvetően ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését, mivel az érintett termék a származékos termék összköltségének tetemes részét, hozzávetőlegesen 20 %-át képviseli. A felhasználók és az importőrök az iparág szempontjából reprezentatívnak tekinthetők, mivel annak több mint 50 %-át képviselik. Állításuk szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetése hátrányos helyzetbe juttatná őket ügyfeleikkel (elsősorban az üzletláncokkal és a nagy terjesztőkkel) szemben. Meglátásuk szerint az emelőkaros mappák ágazatát túltermelési kapacitás jellemzi. Ebből adódóan a fenti ügyfelekkel folytatott tárgyalások összefüggésében helyzetük nem megingathatatlan, és attól tartanak, hogy amennyiben sor kerül az emelőkaros gyorsfűzőkre vonatkozó intézkedések bevezetésére, az emelőkaros mappákat Kínából fogják importálni. Ezen állításukat azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal.

| (124) | A felhasználó vállalatok általában rendelkeznek kínai termelőkkel érvényben lévő vásárlási megállapodással az emelőkaros gyorsfűzők közösségi piacra történő behozatala érdekében. A felhasználók állítása szerint a kínai termékek a Közösségben előállítottakkal összevetve igen jó minőséget értek el, ami a kínai partnerekkel folytatott, hosszú időszakot felölelő fejlesztési munkának köszönhető. Ezért azt állítják, hogy javítottak az anyag hozzáférhetőségén és a piaci versenyen. Egyúttal azt az álláspontot képviselik, hogy az intézkedések bevezetése az ellátás hiányának kockázatával járna együtt. |
| --- | --- |

(124)

A felhasználó vállalatok általában rendelkeznek kínai termelőkkel érvényben lévő vásárlási megállapodással az emelőkaros gyorsfűzők közösségi piacra történő behozatala érdekében. A felhasználók állítása szerint a kínai termékek a Közösségben előállítottakkal összevetve igen jó minőséget értek el, ami a kínai partnerekkel folytatott, hosszú időszakot felölelő fejlesztési munkának köszönhető. Ezért azt állítják, hogy javítottak az anyag hozzáférhetőségén és a piaci versenyen. Egyúttal azt az álláspontot képviselik, hogy az intézkedések bevezetése az ellátás hiányának kockázatával járna együtt.

| (125) | Az együttműködő importőrök hasonló megfontolásokat fejeztek ki. Mindössze egy felhasználó támogatja az intézkedések bevezetését, de emellett fenntartja, hogy az emelőkaros mappák esetében is intézkedéseket kellene bevezetni. |
| --- | --- |

(125)

Az együttműködő importőrök hasonló megfontolásokat fejeztek ki. Mindössze egy felhasználó támogatja az intézkedések bevezetését, de emellett fenntartja, hogy az emelőkaros mappák esetében is intézkedéseket kellene bevezetni.

| (126) | Tekintettel a Közösségen belül rendelkezésre álló termelőkapacitásra (lásd a 4. táblázatot fent), és mivel a közösségi termelők nehézségek nélkül eszközölhetnének a termelőkapacitásra irányuló további befektetéseket annak érdekében, hogy megfeleljenek a dömpingelő gyakorlat által nem torzult piac követelményeinek, a közösségi gazdasági ágazat kapacitásának hiányából adódó esetleges hiányra vonatkozó állítás nem tűnik valósnak, és az állítást nem támasztják alá a körülmények. A megfontolások szerint mindez nem csökkentené a hatékony versenyt a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(126)

Tekintettel a Közösségen belül rendelkezésre álló termelőkapacitásra (lásd a 4. táblázatot fent), és mivel a közösségi termelők nehézségek nélkül eszközölhetnének a termelőkapacitásra irányuló további befektetéseket annak érdekében, hogy megfeleljenek a dömpingelő gyakorlat által nem torzult piac követelményeinek, a közösségi gazdasági ágazat kapacitásának hiányából adódó esetleges hiányra vonatkozó állítás nem tűnik valósnak, és az állítást nem támasztják alá a körülmények. A megfontolások szerint mindez nem csökkentené a hatékony versenyt a közösségi piacon.

| (127) | Tekintetbe kell venni azt is, hogy az intézkedések bevezetése nem befolyásolná lényegesen a felhasználói iparágak versenyképességét. A vizsgálat kimutatta, hogy néhány emelőkaros gyorsfűzőt előállító termelő származékos termékeket is gyárt, illetve hogy továbbra is magas azon felhasználók aránya, akik az emelőkaros gyorsfűzőket elsősorban nem dömpingelt forrásokból szerzik be. Valamennyi felhasználónak lehetősége van arra, hogy visszatérjen a nem dömpingelt beszállítói forrásokhoz. |
| --- | --- |

(127)

Tekintetbe kell venni azt is, hogy az intézkedések bevezetése nem befolyásolná lényegesen a felhasználói iparágak versenyképességét. A vizsgálat kimutatta, hogy néhány emelőkaros gyorsfűzőt előállító termelő származékos termékeket is gyárt, illetve hogy továbbra is magas azon felhasználók aránya, akik az emelőkaros gyorsfűzőket elsősorban nem dömpingelt forrásokból szerzik be. Valamennyi felhasználónak lehetősége van arra, hogy visszatérjen a nem dömpingelt beszállítói forrásokhoz.

| (128) | Ami a költségek növekedésének eshetőségét illeti, nem zárható ki, hogy erre közvetlenül a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően sor kerülne. Egy ilyen költségnövekedés különösen azokat a vállalatokat érintené, amelyek elsősorban kínai származású, alacsony árú dömpingelt termékeket vásárolnak. A legkedvezőtlenebb esetben – figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi piaci részesedését – a javasolt intézkedések átlagosan 2,5 %-os költségemelkedéshez vezethetnek a származékos termék átlagköltségének tekintetében. Megjegyezendő ugyanakkor, hogy az érintett termék a származékos termékeket előállító iparág tevékenységének mindössze csekély részét képezi, illetve hogy az érintett termék nyereségessége igen kedvező. A Bizottság megítélése szerint azonban e legkedvezőtlenebb esetre nem fog sor kerülni, és amint azt a fenti, (116) és (120) preambulumbekezdés részletezi, valószínűbb, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi piacon zajló hatékony verseny javulásához, továbbá a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének és piaci részesedésének megerősödéséhez vezetne. Rövid távon mindez lehetővé tenné, hogy a jelentős áremelkedés elkerülhető legyen a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(128)

Ami a költségek növekedésének eshetőségét illeti, nem zárható ki, hogy erre közvetlenül a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően sor kerülne. Egy ilyen költségnövekedés különösen azokat a vállalatokat érintené, amelyek elsősorban kínai származású, alacsony árú dömpingelt termékeket vásárolnak. A legkedvezőtlenebb esetben – figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi piaci részesedését – a javasolt intézkedések átlagosan 2,5 %-os költségemelkedéshez vezethetnek a származékos termék átlagköltségének tekintetében. Megjegyezendő ugyanakkor, hogy az érintett termék a származékos termékeket előállító iparág tevékenységének mindössze csekély részét képezi, illetve hogy az érintett termék nyereségessége igen kedvező. A Bizottság megítélése szerint azonban e legkedvezőtlenebb esetre nem fog sor kerülni, és amint azt a fenti, (116) és (120) preambulumbekezdés részletezi, valószínűbb, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi piacon zajló hatékony verseny javulásához, továbbá a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének és piaci részesedésének megerősödéséhez vezetne. Rövid távon mindez lehetővé tenné, hogy a jelentős áremelkedés elkerülhető legyen a közösségi piacon.

| (129) | Mindenesetre bármely potenciális áremelkedést azon felhasználó vállalatok érdekének figyelembevételével kell értékelni, amelyek az emelőkaros gyorsfűzőket elsősorban a közösségi gazdasági ágazattól vásárolják. |
| --- | --- |

(129)

Mindenesetre bármely potenciális áremelkedést azon felhasználó vállalatok érdekének figyelembevételével kell értékelni, amelyek az emelőkaros gyorsfűzőket elsősorban a közösségi gazdasági ágazattól vásárolják.

| (130) | Összességében ezért ideiglenesen úgy ítélték meg, hogy az egyes felhasználók költségeit érintő kedvezőtlen hatások nem olyan jellegűek, hogy megakadályozzák az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(130)

Összességében ezért ideiglenesen úgy ítélték meg, hogy az egyes felhasználók költségeit érintő kedvezőtlen hatások nem olyan jellegűek, hogy megakadályozzák az intézkedések bevezetését.

1.5.   Következtetés a közösségi érdekről

| (131) | A KNK-ból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése egyértelműen összhangban áll a közösségi gazdasági ágazat érdekeivel. Az importőrök/kereskedők és a felhasználó iparágak versenyképességére és a közösségi piacon zajló versenyre várhatóan elhanyagolható hatást gyakorol az emelőkaros gyorsfűzők árait érintő változás. Ellenben a közösségi gazdasági ágazat és a beszállító iparágak által elszenvedett veszteségek, valamint a további termelésleállítások kockázata egyértelműen nagyobb mértékű. |
| --- | --- |

(131)

A KNK-ból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése egyértelműen összhangban áll a közösségi gazdasági ágazat érdekeivel. Az importőrök/kereskedők és a felhasználó iparágak versenyképességére és a közösségi piacon zajló versenyre várhatóan elhanyagolható hatást gyakorol az emelőkaros gyorsfűzők árait érintő változás. Ellenben a közösségi gazdasági ágazat és a beszállító iparágak által elszenvedett veszteségek, valamint a további termelésleállítások kockázata egyértelműen nagyobb mértékű.

| (132) | A fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(132)

A fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

F.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   Kárelhárító szint

| (133) | A dömpinggel, az ebből származó kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(133)

A dömpinggel, az ebből származó kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (134) | Olyan szintű intézkedéseket kell bevezetni, amelyek elégségesek az említett behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, de nem lépik túl a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik a közösségi gazdasági ágazat számára előállítási költségeinek fedezését és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5 %-a volt. E haszonkulcs megfelel az általános kategóriára – a dömpingelt behozatal hatása nélkül – jellemzőkkel, ezért ésszerű haszonkulcsnak tekinthető. Ennek alapján a közösségi gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett 5 %-os haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. |
| --- | --- |

(134)

Olyan szintű intézkedéseket kell bevezetni, amelyek elégségesek az említett behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, de nem lépik túl a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik a közösségi gazdasági ágazat számára előállítási költségeinek fedezését és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5 %-a volt. E haszonkulcs megfelel az általános kategóriára – a dömpingelt behozatal hatása nélkül – jellemzőkkel, ezért ésszerű haszonkulcsnak tekinthető. Ennek alapján a közösségi gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett 5 %-os haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.

| (135) | A szükséges áremelés megállapítása ezután a behozatal súlyozott átlagára a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék súlyozott nem káros átlagárával történő összehasonlítás alapján történt. |
| --- | --- |

(135)

A szükséges áremelés megállapítása ezután a behozatal súlyozott átlagára a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék súlyozott nem káros átlagárával történő összehasonlítás alapján történt.

| (136) | Ezt követően az ezen összehasonlítás alapján kapott különbségeket az átlagos behozatali CIF-érték százalékában fejezték ki. Valamennyi esetben arra a következtetésre jutottak, hogy a kárkülönbözet meghaladta a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(136)

Ezt követően az ezen összehasonlítás alapján kapott különbségeket az átlagos behozatali CIF-érték százalékában fejezték ki. Valamennyi esetben arra a következtetésre jutottak, hogy a kárkülönbözet meghaladta a dömpingkülönbözetet.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (137) | A fentiek tükrében úgy vélték, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni, de az az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg a fent kiszámított kárkülönbözetet. |
| --- | --- |

(137)

A fentiek tükrében úgy vélték, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni, de az az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg a fent kiszámított kárkülönbözetet.

| (138) | Az e rendeletben meghatározott, vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámot a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik e vállalatokkal kapcsolatban. Ezek a vámok (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalat állított elő, beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolt viszonyban állnak a konkrétan említettekkel, nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(138)

Az e rendeletben meghatározott, vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámot a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik e vállalatokkal kapcsolatban. Ezek a vámok (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalat állított elő, beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolt viszonyban állnak a konkrétan említettekkel, nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (139) | Az e társaságspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármilyen kérelmet a Bizottsághoz kell címezni (3) (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást, vagy új termék vagy értékesítési egységek létrehozását követően), minden lényeges, és különösen a társaságnak a termeléshez kapcsolódó tevékenységeiben bekövetkezett módosításokra, például az ilyen névváltozáshoz vagy a termelésben és értékesítési egységben bekövetkező változáshoz kapcsolódó hazai és exportértékesítésekre vonatkozó információval együtt. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja. |
| --- | --- |

(139)

Az e társaságspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármilyen kérelmet a Bizottsághoz kell címezni (3) (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást, vagy új termék vagy értékesítési egységek létrehozását követően), minden lényeges, és különösen a társaságnak a termeléshez kapcsolódó tevékenységeiben bekövetkezett módosításokra, például az ilyen névváltozáshoz vagy a termelésben és értékesítési egységben bekövetkező változáshoz kapcsolódó hazai és exportértékesítésekre vonatkozó információval együtt. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.

| (140) | A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:






  Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % |
| --- | --- | --- |
| Összes többi vállalat | 48,1 %. |

(140)

A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

Összes többi vállalat

48,1 %.

G.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (141) | A hatékony és eredményes ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy az e dokumentum céljából kivetett vámokra vonatkozó ténymegállapítások ideiglenesek, és azokat esetleg felül kell bírálni végleges intézkedések meghozatala céljából, |
| --- | --- |

(141)

A hatékony és eredményes ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy az e dokumentum céljából kivetett vámokra vonatkozó ténymegállapítások ideiglenesek, és azokat esetleg felül kell bírálni végleges intézkedések meghozatala céljából,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8305 10 00 KN-kód (8305100050 TARIC-kód) alá tartozó, papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban és mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűzők behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre. Ezen emelőkaros gyorsfűző hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített (általában kettő) fémelemből áll, legalább egy nyitó szerkezettel rendelkezik, lehetővé téve a papírlapok és egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését.

(2)   A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % | A729 |
| Összes többi vállalat | 48,1 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

A729

Összes többi vállalat

48,1 %

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Közösségben történő szabad forgalomba bocsátására az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztonsági rendelkezés vonatkozik.

(4)   Ellenkező megállapítás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni

2. cikk

A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és megfontolásoknak a közzétételét, amelyeken e rendelet elfogadása alapult, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében az érintett felek megjegyzéseket tehetnek e rendelet alkalmazása tekintetében annak hatálybalépésétől számított egy hónapon belül.

3. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszak során kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 103., 2005.4.28., 18. o.

2

(3)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. Igazgatóság, B-1049 Brüsszel, Belgium.

3

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/34

---

A BIZOTTSÁG 135/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a 327/98/EK rendelet értelmében a 2006 januárjának első tíz munkanapja során benyújtott, rizsre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a rizs és a törmelékrizs behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1998. február 10-i 327/98/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A benyújtott behozatali engedélykérelmekben a 2006. január havi részletre vonatkozó feltüntetett mennyiségek vizsgálata nyomán az engedélyt a kérdéses kérelmekben szereplő mennyiségekre – adott esetben egy százalékos csökkentés alkalmazása után – kell kiadni, és meg kell határozni a következő részletre átviendő mennyiségeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 327/98/EK rendelet értelmében a 2006 januárjának első tíz munkanapja során benyújtott és a Bizottsággal közölt rizsre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított százalékos csökkentési együttható vonatkozik.

(2)   Azok a 2006. január havi részletre rendelkezésre álló mennyiségek, amelyeket a következő részletre kell átvinni, e rendelet mellékletében kerültek megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

1

(2)  HL L 37., 1998.2.11., 5. o. A legutóbb a 2152/2005/EK rendelettel (HL L 342., 2005.12.24., 30. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A 2006. január havi részlet keretében igényelt mennyiségekre alkalmazandó százalékos csökkentések mértéke és a következő részletre átvitt mennyiségek:

a)   A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt 1006 30 KN-kód alá tartozó félig hántolt vagy hántolt rizs kontingense

| Származás | Tételszám | a 2006. januári részlet százalékos csökkentése | A 2006. áprilisi részletre átvitt mennyiség
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4127 | 0 (1) | 1 729 |
| Thaiföld | 09.4128 | 0 (1) | 4 262,005 |
| Ausztrália | 09.4129 | — | — |
| Egyéb | 09.4130 | — | — |

Származás

Tételszám

a 2006. januári részlet százalékos csökkentése

A 2006. áprilisi részletre átvitt mennyiség

(t)

Amerikai Egyesült Államok

09.4127

0 (1)

1 729

Thaiföld

09.4128

0 (1)

4 262,005

Ausztrália

09.4129

—

—

Egyéb

09.4130

—

—

b)   A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt 1006 20 KN-kód alá tartozó héjazott rizs kontingense

| Származás | Tételszám | 2006. januári részlet százalékos csökkentése | A 2006. áprilisi részletre átvitt mennyiség
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ausztrália | 09.4139 | 0 (1) | 2 608 |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4140 | 0 (1) | 1 911 |
| Thaiföld | 09.4144 | — | — |
| Egyéb | 09.4145 | — | — |

Származás

Tételszám

2006. januári részlet százalékos csökkentése

A 2006. áprilisi részletre átvitt mennyiség

(t)

Ausztrália

09.4139

0 (1)

2 608

Amerikai Egyesült Államok

09.4140

0 (1)

1 911

Thaiföld

09.4144

—

—

Egyéb

09.4145

—

—

c)   A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában előírt 1006 40 00 KN-kód alá tartozó tört rizs kontingense

| Származás | Tételszám | 2006. januári részlet százalékos csökkentése | A 2006. áprilisi részletre átvitt mennyiség
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Thaiföld | 09.4149 | 0 (1) | 17 318,2 |
| Ausztrália | 09.4150 | 0 (1) | 8 395,7 |
| Guyana | 09.4152 | 0 (1) | 5 866 |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4153 | 0 (1) | 4 277,46 |
| Egyéb | 09.4154 | 98,3454 | — |

Származás

Tételszám

2006. januári részlet százalékos csökkentése

A 2006. áprilisi részletre átvitt mennyiség

(t)

Thaiföld

09.4149

0 (1)

17 318,2

Ausztrália

09.4150

0 (1)

8 395,7

Guyana

09.4152

0 (1)

5 866

Amerikai Egyesült Államok

09.4153

0 (1)

4 277,46

Egyéb

09.4154

98,3454

—

d)   A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt 1006 30 KN-kód alá tartozó félig hántolt vagy hántolt rizs kontingense

| Származás | Tételszám | 2006. januári részlet százalékos csökkentése | 2006. júliusi részletre átvitt mennyiség
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Thaiföld | 09.4112 | 98,1478 | — |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4116 | 98,0399 | — |
| India | 09.4117 | 98,5571 | — |
| Pakisztán | 09.4118 | 98,6080 | — |
| Egyéb | 09.4119 | 98,2978 | — |

Származás

Tételszám

2006. januári részlet százalékos csökkentése

2006. júliusi részletre átvitt mennyiség

(t)

Thaiföld

09.4112

98,1478

—

Amerikai Egyesült Államok

09.4116

98,0399

—

India

09.4117

98,5571

—

Pakisztán

09.4118

98,6080

—

Egyéb

09.4119

98,2978

—

---

(1)  A kérelemben feltüntetett mennyiségre kiadott engedély.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/36

---

A BIZOTTSÁG 136/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 15-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések.

| (6) | Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek.

| (7) | A tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(7)

A tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1255/1999/EK rendelet 1. cikkében feltüntetett, illetve az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében foglalt termékek tekintetében a jelen melléklet szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

2

(3)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre 2006. január 27-től vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| ex 0402 10 19 | Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2): | | |
| a) | 3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

ex 0402 10 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2):

a)

3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor

—

—

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

9,44

10,00

ex 0402 21 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint a 26 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 3):

| a) | A 1898/2005/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 1898/2005/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

22,72

24,52

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

46,72

50,00

ex 0405 10

Súly szerint 82 % (PG 6) zsírtartalmú vaj:

| a) | A 1898/2005/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 1898/2005/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

49,62

54,00

| b) | 2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor

92,71

100,25

| c) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

c)

Egyéb termékek kivitelekor

85,46

93,00

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén, 2005. december 1-jei hatállyal a Romániába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/39

---

A BIZOTTSÁG 137/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni.

| (4) | Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek. |
| --- | --- |

(4)

Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek.

| (5) | Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén.

| (6) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére.

| (7) | A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(7)

A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására.

| (8) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében vagy az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében felsorolt és az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében, illetőleg az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott termékek formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták e rendelet mellékletében kerülnek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

2

(3)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

3

(4)  HL L 275., 1987.9.29., 36. o.

4

(5)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1584/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékek esetén 2006. január 27-től alkalmazandó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | A termék megnevezése (2) | Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta |
| A visszatérítés előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1001 10 00 | Durumbúza: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1001 90 99 | Közönséges búza és a kétszeres: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | — | — |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | — | — |
| 1002 00 00 | Rozs | — | — |
| 1003 00 90 | Árpa: | | |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1004 00 00 | Zab | — | — |
| 1005 90 00 | Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva | | |
| – keményítő: | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,978 | 3,269 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 2,325 | 2,325 |
| – – egyéb esetekben | 3,899 | 3,899 |
| – az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,003 | 2,294 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,744 | 1,744 |
| – – egyéb esetekben | 2,924 | 2,924 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 2,325 | 2,325 |
| – egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát) | 3,899 | 3,899 |
| Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez | | |
| – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,380 | 2,685 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 2,325 | 2,325 |
| – egyéb esetekben | 3,899 | 3,899 |
| ex 1006 30 | Teljesen hántolt rizs: | | |
| – kerekszemű | — | — |
| – közepesszemű | — | — |
| – hosszúszemű | — | — |
| 1006 40 00 | Tört rizs | — | — |
| 1007 00 90 | Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kód

A termék megnevezése (2)

Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta

A visszatérítés előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1001 10 00

Durumbúza:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1001 90 99

Közönséges búza és a kétszeres:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

—

—

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

—

—

1002 00 00

Rozs

—

—

1003 00 90

Árpa:

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1004 00 00

Zab

—

—

1005 90 00

Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva

– keményítő:

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,978

3,269

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

2,325

2,325

– – egyéb esetekben

3,899

3,899

– az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,003

2,294

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,744

1,744

– – egyéb esetekben

2,924

2,924

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

2,325

2,325

– egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát)

3,899

3,899

Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez

– amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,380

2,685

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

2,325

2,325

– egyéb esetekben

3,899

3,899

ex 1006 30

Teljesen hántolt rizs:

– kerekszemű

—

—

– közepesszemű

—

—

– hosszúszemű

—

—

1006 40 00

Tört rizs

—

—

1007 00 90

Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag

—

—

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jén kezdődő hatállyal nem kell alkalmazni Bulgáriába irányuló export esetén, 2005. december 1-jei hatállyal a Romániába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jén kezdődő hatállyal a Svájci Államszövetségbe vagy a Liechtensteini Hercegségbe exportáltak.

(2)  Amennyiben alaptermék, illetve megfeleltetett termékek feldolgozásával előállított mezőgazdasági termékekről van szó, az 1043/2005/EK bizottsági rendelet V. mellékletében meghatározott együtthatók alkalmazandók.

(3)  Az érintett termékek a 3505 10 50 KN-kód alá tartoznak.

(4)  Az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében felsorolt vagy a 2825/93/EGK rendelet 2. cikkében említett termékek (HL L 258., 1993.10.16., 6. o.).

(5)  Az NC 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 60 90 KN-kód alá tartozó, glükóz- és fruktózszirup összekeveréséből származó szirupok esetén az export-visszatérítés csak a glükózszirupra nyújtható.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/43

---

A BIZOTTSÁG 138/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:






  — | az aktuális helyzet és a jövőbeni trend, tekintettel a tej és tejtermékek áraira és készleteire a közösségi piacon, illetve a tej és tejtermékek áraira a nemzetközi kereskedelemben, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:

—

az aktuális helyzet és a jövőbeni trend, tekintettel a tej és tejtermékek áraira és készleteire a közösségi piacon, illetve a tej és tejtermékek áraira a nemzetközi kereskedelemben,

| — | az értékesítési költségek és a közösségi piacokról a kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás legkedvezőbb díjai, illetve az áruknak a rendeltetési ország piacára való eljuttatásával kapcsolatban felmerülő költségek, |
| --- | --- |

—

az értékesítési költségek és a közösségi piacokról a kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás legkedvezőbb díjai, illetve az áruknak a rendeltetési ország piacára való eljuttatásával kapcsolatban felmerülő költségek,

| — | a tej és tejtermékek piaca közös szervezésének célkitűzései, amelyek egyensúlyi helyzetet és természetes fejlődést hivatottak biztosítani az árak és a kereskedelem vonatkozásában e piacokon, |
| --- | --- |

—

a tej és tejtermékek piaca közös szervezésének célkitűzései, amelyek egyensúlyi helyzetet és természetes fejlődést hivatottak biztosítani az árak és a kereskedelem vonatkozásában e piacokon,

| — | a Szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból származó korlátok, |
| --- | --- |

—

a Szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból származó korlátok,

| — | a zavarok elkerülésének fontossága a közösségi piacon, |
| --- | --- |

—

a zavarok elkerülésének fontossága a közösségi piacon,

| — | a javasolt exportok gazdasági vonzata. |
| --- | --- |

—

a javasolt exportok gazdasági vonzata.

| (3) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:






  a) | a harmadik országok piaci árai; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:

a)

a harmadik országok piaci árai;

| b) | a harmadik országokból származó importra vonatkozó legkedvezőbb árak a rendeltetési hely szerinti harmadik országokban; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokból származó importra vonatkozó legkedvezőbb árak a rendeltetési hely szerinti harmadik országokban;

| c) | az exportáló harmadik országokban feljegyzett termelői árak, figyelembe véve, ahol szükséges, az ilyen országok által nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- |

c)

az exportáló harmadik országokban feljegyzett termelői árak, figyelembe véve, ahol szükséges, az ilyen országok által nyújtott támogatásokat;

| d) | a közösségi határparitásos kínálati árak. |
| --- | --- |

d)

a közösségi határparitásos kínálati árak.

| (4) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint. |
| --- | --- |

(4)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint.

| (5) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is. |
| --- | --- |

(5)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is.

| (6) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült. |
| --- | --- |

(6)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült.

| (7) | A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében. |
| --- | --- |

(7)

A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében.

| (8) | Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe. |
| --- | --- |

(8)

Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe.

| (9) | Azon termékek és rendeltetési helyek meghatározása során, amelyek tekintetében visszatérítés nyújtható, figyelembe veendő egyrészt, hogy egyes közösségi termékek versenyhelyzete nem indokolja ezek kivitelének ösztönzését, másrészt, hogy bizonyos területek földrajzi közelsége növelheti a kereskedelmi folyamatok elterelése és a visszaélések kockázatát. |
| --- | --- |

(9)

Azon termékek és rendeltetési helyek meghatározása során, amelyek tekintetében visszatérítés nyújtható, figyelembe veendő egyrészt, hogy egyes közösségi termékek versenyhelyzete nem indokolja ezek kivitelének ösztönzését, másrészt, hogy bizonyos területek földrajzi közelsége növelheti a kereskedelmi folyamatok elterelése és a visszaélések kockázatát.

| (10) | A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(10)

A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében említett, feldolgozás nélkül exportált termékekre járó export-visszatérítések a mellékletben kerültek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307, 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 91., 1984.4.1., 71. o. A legutóbb a 222/88/EGK bizottsági rendelettel (HL L 28., 1988.2.1., 1. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

a tejre és tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2006. január 26-i bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,96 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,82 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,03 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,55 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4203 |
| A01 | EUR/kg | 0,5396 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 34,70 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,55 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,50 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,86 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3470 |
| A01 | EUR/kg | 0,4455 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3861 |
| A01 | EUR/kg | 0,4955 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 7,07 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,53 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,41 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 63,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 85,07 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 65,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 88,46 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 86,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 116,07 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,85 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) találhatók.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  L01 | Ceuta, Melilla, Szentszék, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást és az Amerikai Egyesült Államok. |
| L02 | Andorra és Gibraltár. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein, Andorra, Gibraltár, Szentszék (szokásos megnevezése: Vatikán), Törökország, Románia, Bulgária, Horvátország, Kanada, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást, Ausztrália és Új-Zéland. |
| L04 | Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia és Montenegró, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,03

A01

EUR/100 kg

53,96

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,83

A01

EUR/100 kg

58,82

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,52

A01

EUR/100 kg

61,03

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,51

A01

EUR/100 kg

63,55

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4203

A01

EUR/kg

0,5396

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

34,70

A01

EUR/100 kg

44,55

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,23

A01

EUR/100 kg

46,50

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,61

A01

EUR/100 kg

49,55

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,84

A01

EUR/100 kg

49,86

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3470

A01

EUR/kg

0,4455

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3861

A01

EUR/kg

0,4955

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

7,07

A01

EUR/100 kg

8,53

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,50

A01

EUR/100 kg

96,41

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

63,09

A01

EUR/100 kg

85,07

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

65,61

A01

EUR/100 kg

88,46

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

86,09

A01

EUR/100 kg

116,07

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,85

A01

EUR/100 kg

92,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) találhatók.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

L01

Ceuta, Melilla, Szentszék, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást és az Amerikai Egyesült Államok.

L02

Andorra és Gibraltár.

L03

Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein, Andorra, Gibraltár, Szentszék (szokásos megnevezése: Vatikán), Törökország, Románia, Bulgária, Horvátország, Kanada, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást, Ausztrália és Új-Zéland.

L04

Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia és Montenegró, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/51

---

A BIZOTTSÁG 139/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. január 24-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. január 24-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2006. január 24-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb az 1239/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 200., 2005.7.30., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,00 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,10 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

—

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

99,00

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

120,10

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/53

---

A BIZOTTSÁG 140/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. január 24-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2006. január 24-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2006. január 24-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 12,20 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező érvényű és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb az 1239/2005/EK rendelettel (HL L 200., 2005.7.30., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 1814/2005/EK rendelettel (HL L 292., 2005.11.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/54

---

A BIZOTTSÁG 141/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben teljesíthetők azok az importtanúsítvány iránti kérelmek, amelyeket 2006 január hónapjában nyújtottak be hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhák vonatkozásában a 992/2005/EK rendeletben szabályozott vámkontingens keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK rendeletre (1),

tekintettel a hizlalásra szánt növendék hím szarvasmarhákra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2005. július 1-jétől2006. június 30-ig) szóló, 2005. június 29-i 992/2005/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére és 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A 992/2005/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése c) pontja rögzítette a 2006. január 1. és március 31. között speciális feltételek mellett behozható növendék hím szarvasmarhák mennyiségét. A behozatali engedély iránt benyújtott kérelmekben igényelt mennyiségek olyan mértékűek, hogy lehetőség van a kérelmek maradéktalan teljesítésére. |
| --- | --- |

(1)

A 992/2005/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdése c) pontja rögzítette a 2006. január 1. és március 31. között speciális feltételek mellett behozható növendék hím szarvasmarhák mennyiségét. A behozatali engedély iránt benyújtott kérelmekben igényelt mennyiségek olyan mértékűek, hogy lehetőség van a kérelmek maradéktalan teljesítésére.

| (2) | Rögzítendők azok a mennyiségek, amelyekre 2006. április 1-jétől az engedélyeket kérelmezni lehet, 169 000 jószág összmennyiségen belül, összhangban a 992/2005/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésével, |
| --- | --- |

(2)

Rögzítendők azok a mennyiségek, amelyekre 2006. április 1-jétől az engedélyeket kérelmezni lehet, 169 000 jószág összmennyiségen belül, összhangban a 992/2005/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 992/2005/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése második albekezdésének harmadik pontja értelmében, a 2006 január hónapjában benyújtott valamennyi behozatali tanúsítvány iránti kérelem maradéktalan teljesítésre kerül.

(2)   A 992/2005/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett időtartamon belül rendelkezésre álló mennyiségek 167 730 jószágot tesznek ki.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 168., 2005.6.30., 16. o.

2

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/55

---

A BIZOTTSÁG 142/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 62. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2006. január 18-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2006. január 18-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb a 76/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 12., 2006.1.18., 7. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. bekezdésében „Természetes személyek” pontból törlendő az alábbi két bejegyzés:

| 1. | Mohamed Mansour (alias Al-Mansour, Dr. Mohamed). Címe: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Svájc. Születési ideje: 1928.8.30. Születési helye: a) Egyiptom; b) Egyesült Arab Emírségek. Állampolgársága: svájci. Egyéb információ: a) Zürich, Svájc; b) Erre a névre nem állítottak ki svájci útlevelet. |
| --- | --- |

1.

Mohamed Mansour (alias Al-Mansour, Dr. Mohamed). Címe: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Svájc. Születési ideje: 1928.8.30. Születési helye: a) Egyiptom; b) Egyesült Arab Emírségek. Állampolgársága: svájci. Egyéb információ: a) Zürich, Svájc; b) Erre a névre nem állítottak ki svájci útlevelet.

| 2. | Zeinab Mansour Fattouh. Címe: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Svájc. Születési ideje: 1933.5.7. |
| --- | --- |

2.

Zeinab Mansour Fattouh. Címe: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Svájc. Születési ideje: 1933.5.7.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/57

---

A BIZOTTSÁG 143/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének és az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének és az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is.

| (3) | A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál. |
| --- | --- |

(3)

A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál.

| (4) | Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét. |
| --- | --- |

(4)

Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét.

| (5) | Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését. |
| --- | --- |

(5)

Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését.

| (6) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(6)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (7) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(7)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (8) | Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben. |
| --- | --- |

(8)

Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben.

| (9) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(9)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1518/95/EK rendelet 1. cikkében emlitett termékek exportjára adott export-visszatérítések e rendelet mellékletének megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A legutóbb az 1549/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 13. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 55. o. A legutóbb a 2993/95/EK rendelettel (HL L 312., 1995.12.23., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2006. január 26-i rendeletéhez, a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazható visszatérítések rögzítéséről

| Termékkód | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 70,18 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 50,69 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 58,49 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 44,84 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,75 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 64,04 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 44,45 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).
  A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| C11 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével. |
| C12 | : | Valamennyi viszonylat, Románia kivételével. |
| C13 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |
| C14 | : | Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével. |

Termékkód

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

54,59

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

70,18

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

54,59

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

62,38

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

50,69

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

58,49

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

44,84

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,75

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

61,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

46,79

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

61,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

61,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

46,79

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

64,04

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

44,45

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

46,79

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C11

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével.

C12

:

Valamennyi viszonylat, Románia kivételével.

C13

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

C14

:

Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével.

---

(1)  Semmiféle visszatérítés nem jár az olyan termékekre, amelyeket a keményítő előkocsonyásítását eredményező hőkezelésben részesítettek.

(2)  A visszatérítések megadására a módosított 2730/75/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően kerül sor (HL L 281., 1975.11.1., 20. o.).

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

| C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével. |
| C12 | : | Valamennyi viszonylat, Románia kivételével. |
| C13 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |
| C14 | : | Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével. |

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C11

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével.

C12

:

Valamennyi viszonylat, Románia kivételével.

C13

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

C14

:

Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/60

---

A BIZOTTSÁG 144/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során.

| (3) | E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár. |
| --- | --- |

(3)

E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár.

| (4) | Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is.

| (5) | A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni. |
| --- | --- |

(5)

A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni.

| (6) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(6)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet szerinti és az 1517/95/EK rendelet hatálya alá tartozó keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések a jelen rendelet melléklete szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 51. o.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2006. január 26-i rendeletéhez, a gabonaalapú keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

Az export-visszatérítésben részesülő termékek kódja:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Gabonakészítmények | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukorica és kukoricaalapú termékek:
  KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével | C10 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |

Gabonakészítmények

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

Kukorica és kukoricaalapú termékek:

KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok

C10

EUR/t

0,00

Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével

C10

EUR/t

0,00

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

C10

:

Valamennyi viszonylat.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/62

---

A BIZOTTSÁG 145/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak.

| (2) | A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal. |
| --- | --- |

(2)

A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal.

| (3) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1722/93/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésében meghatározott termelési visszatérítés:

| a) | 19,39 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva; |
| --- | --- |

a)

19,39 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva;

| b) | 29,20 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva. |
| --- | --- |

b)

29,20 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187, 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/63

---

A BIZOTTSÁG 146/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a cirok importjára a 2094/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikk (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2094/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 2094/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikkével összhangban, a benyújtott ajánlatok alapján a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy a pályázati eljárást eredménytelennek nyilvánítja. |
| --- | --- |

(2)

Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikkével összhangban, a benyújtott ajánlatok alapján a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy a pályázati eljárást eredménytelennek nyilvánítja.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében meghatározott szempontokat, maximális vámkedvezmény rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében meghatározott szempontokat, maximális vámkedvezmény rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A cirok behozatali vámkedvezménye tekintetében a 2094/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2006. január 20-tól és 26-ig között benyújtott ajánlatok nem kerülnek elbírálásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 335., 2005.12.21., 4. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb az 1558/2005/EK rendelettel (HL L 249., 2005.9.24., 6. o.) módosított rendelet.

3

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/64

---

A BIZOTTSÁG 147/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a kukoricára a 2093/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikk (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2093/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 2093/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2093/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2006. január 20-tól és 26-ig között benyújtott ajánlatok tekintetében a kukoricára adható maximális behozatali vámkedvezmény 25,47 EUR/t-ban került rögzítésre, 62 000 t-ban maximált globális mennyiségre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 335., 2005.12.20., 3. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb az 1558/2005/EK rendelettel (HL L 249., 2005.9.24., 6. o.) módosított rendelet.

3

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/65

---

A BIZOTTSÁG 148/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának.

| (3) | A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187, 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2006. január 26-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 9,23 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,95 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 7,35 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,87 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

9,23

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,95

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

7,35

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,87

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/67

---

A BIZOTTSÁG 149/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1058/2005/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2006. január 20-tól és 26-ig között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/68

---

A BIZOTTSÁG 150/2006/EK RENDELETE

(2006. január 26.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2006. január 20-tól és 26-ig között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 6,74 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. január 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/69

---

A BIZOTTSÁG 2006/4/EK IRÁNYELVE

(2006. január 26.)

a 86/362/EGK és a 90/642/EGK tanácsi irányelv mellékleteinek a karbofurán legmagasabb megengedett szermaradványszintjei tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1986. július 24-i 86/362/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben –, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról szóló, 1990. november 27-i 90/642/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | Növényi eredetű termékek esetén, a gyümölcsöket és a zöldségeket is beleértve, a szermaradványszintek a hatékony növényvédelemhez szükséges peszticidek legkisebb mennyiségének olyan módon történő alkalmazását tükrözik, hogy a szermaradványszint gyakorlati szempontból a lehető legalacsonyabb és toxikológiailag még elfogadható legyen, különös tekintettel a környezet védelmére és a fogyasztók becsült étrendi bevitelének mértékére. A Közösségben érvényes legnagyobb megengedett szermaradványszint (MRL) az ilyen szermaradvány azon felső határértékét jelenti, amely a helyes mezőgazdasági gyakorlat betartása mellett előfordulhat az áruban. |
| --- | --- |

(1)

Növényi eredetű termékek esetén, a gyümölcsöket és a zöldségeket is beleértve, a szermaradványszintek a hatékony növényvédelemhez szükséges peszticidek legkisebb mennyiségének olyan módon történő alkalmazását tükrözik, hogy a szermaradványszint gyakorlati szempontból a lehető legalacsonyabb és toxikológiailag még elfogadható legyen, különös tekintettel a környezet védelmére és a fogyasztók becsült étrendi bevitelének mértékére. A Közösségben érvényes legnagyobb megengedett szermaradványszint (MRL) az ilyen szermaradvány azon felső határértékét jelenti, amely a helyes mezőgazdasági gyakorlat betartása mellett előfordulhat az áruban.

| (2) | A peszticidekre vonatkozó legnagyobb megengedett szermaradványszintek folyamatos felülvizsgálat és változtatás alatt állnak az újabb információk és adatok figyelembevétele érdekében. Az MRL-ek az analitikai kimutatás alsó szintjén kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, illetve ha annak használata nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő, a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén a szermaradványokat eredményező használatot nem támasztják alá a szükséges adatok. |
| --- | --- |

(2)

A peszticidekre vonatkozó legnagyobb megengedett szermaradványszintek folyamatos felülvizsgálat és változtatás alatt állnak az újabb információk és adatok figyelembevétele érdekében. Az MRL-ek az analitikai kimutatás alsó szintjén kerülnek rögzítésre abban az esetben, ha a növényvédő szerek engedélyezett felhasználása nem eredményezi a peszticid-szermaradvány kimutatható mértékét az élelmiszer-ipari termékben vagy annak felszínén, illetve ha annak használata nem engedélyezett, vagy ha a tagállamok által engedélyezett felhasználást nem támasztják alá a szükséges adatok, vagy ha a harmadik országokban történő, a Közösség piacán forgalomba hozható élelmiszerekben vagy azok felületén a szermaradványokat eredményező használatot nem támasztják alá a szükséges adatok.

| (3) | Több tagállam tájékoztatta a Bizottságot azon szándékáról, hogy a 90/642/EGK irányelv 8. cikkével összhangban felülvizsgálja a nemzeti legnagyobb megengedett szermaradványszinteket a fogyasztói bevitellel kapcsolatos aggályok miatt. A Bizottsághoz javaslatot nyújtottak be a közösségi MRL-ek felülvizsgálatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Több tagállam tájékoztatta a Bizottságot azon szándékáról, hogy a 90/642/EGK irányelv 8. cikkével összhangban felülvizsgálja a nemzeti legnagyobb megengedett szermaradványszinteket a fogyasztói bevitellel kapcsolatos aggályok miatt. A Bizottsághoz javaslatot nyújtottak be a közösségi MRL-ek felülvizsgálatára vonatkozóan.

| (4) | Megtörtént a fogyasztók ezen irányelvben említett peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó, illetve rövid távú terhelésének újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást (3). Ennek alapján indokolt olyan új legnagyobb megengedett szermaradványszinteket megállapítani, melyek biztosítják, hogy ne fordulhasson elő a fogyasztók elfogadhatatlan mértékű terhelése. |
| --- | --- |

(4)

Megtörtént a fogyasztók ezen irányelvben említett peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való előfordulásából eredő, élethosszig tartó, illetve rövid távú terhelésének újbóli felmérése és értékelése a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást (3). Ennek alapján indokolt olyan új legnagyobb megengedett szermaradványszinteket megállapítani, melyek biztosítják, hogy ne fordulhasson elő a fogyasztók elfogadhatatlan mértékű terhelése.

| (5) | Megfelelő esetekben sor került a fogyasztók e peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való esetleges előfordulásából eredő akut terhelésének a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban végzett felmérésére és értékelésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást. Megállapítást nyert, hogy a peszticideknek az új maradékanyagszinteket meg nem haladó mértékű előfordulása nem vált ki akut toxikus hatást. |
| --- | --- |

(5)

Megfelelő esetekben sor került a fogyasztók e peszticidek élelmiszer-ipari termékekben való esetleges előfordulásából eredő akut terhelésének a közösségi eljárásokkal és gyakorlatokkal összhangban végzett felmérésére és értékelésére, figyelembe véve az Egészségügyi Világszervezet által közzétett iránymutatást. Megállapítást nyert, hogy a peszticideknek az új maradékanyagszinteket meg nem haladó mértékű előfordulása nem vált ki akut toxikus hatást.

| (6) | A Kereskedelmi Világszervezet útján a Közösség kereskedelmi partnereivel az új legnagyobb megengedett szermaradványszintekkel kapcsolatosan folytatott konzultációkat követően sor került az általuk ezen értékekre vonatkozóan tett észrevételek figyelembevételére. |
| --- | --- |

(6)

A Kereskedelmi Világszervezet útján a Közösség kereskedelmi partnereivel az új legnagyobb megengedett szermaradványszintekkel kapcsolatosan folytatott konzultációkat követően sor került az általuk ezen értékekre vonatkozóan tett észrevételek figyelembevételére.

| (7) | A 86/362/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteit ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 86/362/EGK és a 90/642/EGK irányelv mellékleteit ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 86/362/EGK irányelv II. melléklete ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. része ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A tagállamok legkésőbb 2006. július 27-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal ezen rendelkezések szövegét, valamint egy megfelelési táblázatot azon rendelkezések és ezen irányelv között.

Ezeket a rendelkezéseket legkésőbb 2006. július 27-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 26-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2005/76/EK bizottsági irányelvvel (HL L 293., 2005.11.9., 14. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2005/76/EK irányelvvel módosított irányelv.

2

(3)  A peszticid-szermaradványok étrendi felvételét előre jelző irányelvek (átdolgozva), készítette a GEMS/Élelmiszer Program együttműködve a Peszticid Szermaradványok Kódex Bizottságával, kiadta a Világ Egészségügyi Szervezet 1997-ben (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

---

I. MELLÉKLET

A 86/362/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a karbofuránra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| „Peszticid-szermaradvány | Megengedett legmagasabb szint, mg/kg |
| --- | --- |
| Karbofurán (karbofurán és 3-hidroxi-karbofurán összesen, karbofuránként kifejezve) | 0,02 (1) gabonafélék |

„Peszticid-szermaradvány

Megengedett legmagasabb szint, mg/kg

Karbofurán (karbofurán és 3-hidroxi-karbofurán összesen, karbofuránként kifejezve)

0,02 (1) gabonafélék

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

1

---

II. MELLÉKLET

A 90/642/EGK irányelv II. mellékletének A. részében a karbofuránra vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

| Peszticid-szermaradvány és legmagasabb megengedett szermaradványszint (mg/kg) |
| --- |
| Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazni kell | Karbofurán (karbofurán és 3-hidroxi-karbofurán összesen, karbofuránként kifejezve) |
| „1.   Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek |
| i. | CITRUSFÉLÉK |

Peszticid-szermaradvány és legmagasabb megengedett szermaradványszint (mg/kg)

Egyedi termékek csoportjai és példái, melyekre az MRL-eket alkalmazni kell

Karbofurán (karbofurán és 3-hidroxi-karbofurán összesen, karbofuránként kifejezve)

Hozzáadott cukor nélküli friss, szárított vagy nyers, fagyasztással tartósított gyümölcs; héjas gyümölcsűek

i.

CITRUSFÉLÉK

0,3

Grapefruit

Citrom

Zöld citrom

Mandarin (beleértve a klementint és más hibrideket)

Narancs

Pomelo

Egyéb

| ii. | FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii.

FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK (héjjal vagy héj nélkül)

0,02 (1)

Mandula

Brazil dió

Kesudió

Gesztenye

Kókuszdió

Mogyoró

Ausztráliai mogyoró

Pekándió

Piniamag

Pisztácia

Dió

Egyéb

| iii. | ALMATERMÉSŰEK |
| --- | --- |

iii.

ALMATERMÉSŰEK

0,02 (1)

Alma

Körte

Birsalma

Egyéb

| iv. | CSONTHÉJASOK |
| --- | --- |

iv.

CSONTHÉJASOK

0,02 (1)

Kajszibarack

Cseresznye

Őszibarack (beleértve a nektarint és hasonló hibrideket)

Szilva

Egyéb

| v. | BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

v.

BOGYÓS GYÜMÖLCSÖK

0,02 (1)

| a) | Csemege- és borszőlő |
| --- | --- |

a)

Csemege- és borszőlő

Csemegeszőlő

Borszőlő

| b) | Eper (termesztett) |
| --- | --- |

b)

Eper (termesztett)

| c) | Félcserjén termő bogyósok (termesztett) |
| --- | --- |

c)

Félcserjén termő bogyósok (termesztett)

Fekete szeder

Hamvas szeder

Kaliforniai málna

Málna

Egyéb

| d) | Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett) |
| --- | --- |

d)

Egyéb bogyós gyümölcsök (termesztett)

Fekete áfonya

Tőzegáfonya

Ribizli (piros, fekete és fehér)

Pöszméte

Egyéb

| e) | Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök |
| --- | --- |

e)

Vadon termő bogyósok és vadon termő gyümölcsök

| vi. | EGYÉB |
| --- | --- |

vi.

EGYÉB

0,02 (1)

Avokádó

Banán

Datolya

Füge

Kivi

Kamkvat

Licsiszilva

Mangó

| a) | Olajbogyó |
| --- | --- |

a)

Olajbogyó

Olajbogyó (asztali)

Olajbogyó (olajsajtoláshoz)

Golgotavirág

Ananász

Papaya

Egyéb

| 2. | Friss vagy nyers, fagyasztott vagy szárított zöldségek |
| --- | --- |

2.

0,02 (1)

| i. | GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

i.

GYÖKÉR- ÉS GUMÓS ZÖLDSÉGEK

Cékla

Sárgarépa

Gumós zeller

Torma

Csicsóka

Paszternák

Petrezselyemgyökér

Retek

Saláta bakszakáll

Édesburgonya

Karórépa

Tarlórépa

Jamgyökér

Egyéb

| ii. | HAGYMAFÉLÉK |
| --- | --- |

ii.

HAGYMAFÉLÉK

Fokhagyma

Vöröshagyma

Mogyoróhagyma

Újhagyma

Egyéb

| iii. | TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK |
| --- | --- |

iii.

TERMÉSÜKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGFÉLÉK

| a) | Burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

Burgonyafélék

Paradicsom

Paprika

Padlizsán

Egyéb

| b) | Kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

Kabakosok – ehető héjúak

Uborka

Apró uborka

Cukkini

Egyéb

| c) | Kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

Kabakosok – nem ehető héjúak

Sárgadinnye

Tök

Görögdinnye

Egyéb

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

Csemegekukorica

| iv. | KÁPOSZTAFÉLÉK |
| --- | --- |

iv.

KÁPOSZTAFÉLÉK

| a) | Virágjukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

Virágjukért termesztett káposztafélék

Brokkoli

Karfiol

Egyéb

| b) | Fejesedő káposztafélék |
| --- | --- |

b)

Fejesedő káposztafélék

Kelbimbó

Fejeskáposzta

Egyéb

| c) | Leveles káposztafélék |
| --- | --- |

c)

Leveles káposztafélék

Kínai kel

Kel

Egyéb

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

Karalábé

| v. | LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK |
| --- | --- |

v.

LEVELES ZÖLDSÉGEK ÉS FRISS FŰSZERNÖVÉNYEK

| a) | Salátafélék |
| --- | --- |

a)

Salátafélék

Zsázsa

Galambbegysaláta

Fejes saláta

Endívia

Egyéb

| b) | Spenótfélék |
| --- | --- |

b)

Spenótfélék

Spenót

Répalevél (mangold)

Egyéb

| c) | Vízitorma |
| --- | --- |

c)

Vízitorma

| d) | Saláta cikória |
| --- | --- |

d)

Saláta cikória

| e) | Fűszernövények |
| --- | --- |

e)

Fűszernövények

Turbolya

Metélőhagyma

Petrezselyem

Zellerlevél

Egyéb

| vi. | HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vi.

HÜVELYES ZÖLDSÉGEK (friss)

Bab (hüvelyben)

Bab (hüvely nélkül)

Borsó (hüvelyben)

Borsó (hüvely nélkül)

Egyéb

| vii. | SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss) |
| --- | --- |

vii.

SZÁRUKÉRT TERMESZTETT ZÖLDSÉGEK (friss)

Spárga

Kardonna

Zeller

Édeskömény

Articsóka

Póréhagyma

Rebarbara

Egyéb

| viii. | GOMBA |
| --- | --- |

viii.

GOMBA

| a) | Tenyésztett gomba |
| --- | --- |

a)

Tenyésztett gomba

| b) | Vadon termő gomba |
| --- | --- |

b)

Vadon termő gomba

| 3. | Hüvelyesek |
| --- | --- |

3.

0,02 (1)

Bab

Lencse

Borsó

Egyéb

| 4. | Olajos magvak |
| --- | --- |

4.

0,1

Lenmag

Földimogyoró

Mák

Szezámmag

Napraforgómag

Repcemag

Szójabab

Mustármag

Gyapotmag

Egyéb

| 5. | Burgonya |
| --- | --- |

5.

0,02 (1)

Újburgonya

Áruburgonya

| 6. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,05 (1)

| 7. | Komló (szárított), beleértve a granulált és a be nem sűrített port |
| --- | --- |

7.

0,05 (1)

---

(1)  Az analitikailag kimutatható legkisebb érték.”

1

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 27.1.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 23/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 23/78

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2006. január 23.)

a Ciprusi Köztársaság által a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, a Ciprus Európai Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez nyújtandó kivételes nemzeti támogatás jóváhagyásáról

(2006/39/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel a Ciprusi Köztársaság által 2005. november 21-én beterjesztett kérelemre,

mivel:

| (1) | 2005. november 21-én Ciprus indoklással ellátva kérelmezte a Tanácstól, hogy az a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban hozzon olyan határozatot, melyben kinyilvánítja, hogy Ciprus azon terve, hogy a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, a Ciprus Európai Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez kivételes nemzeti támogatást nyújtson, a közös piaccal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(1)

2005. november 21-én Ciprus indoklással ellátva kérelmezte a Tanácstól, hogy az a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban hozzon olyan határozatot, melyben kinyilvánítja, hogy Ciprus azon terve, hogy a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, a Ciprus Európai Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez kivételes nemzeti támogatást nyújtson, a közös piaccal összeegyeztethető.

| (2) | A ciprusi kormány intenzív erőfeszítéseket tett több tízezer olyan mezőgazdasági termelő és vidéki lakos újra munkához juttatása érdekében, akik az 1974-es török inváziót követően kényszerültek gazdaságuk és háztartásuk elhagyására. |
| --- | --- |

(2)

A ciprusi kormány intenzív erőfeszítéseket tett több tízezer olyan mezőgazdasági termelő és vidéki lakos újra munkához juttatása érdekében, akik az 1974-es török inváziót követően kényszerültek gazdaságuk és háztartásuk elhagyására.

| (3) | Ezen mezőgazdasági termelők és vidéki lakosok Cipruson végzett tevékenységének lehetővé tétele érdekében a kormány által garantált kölcsönök folyósítására került sor a gépek és az állatállomány beszerzéséhez, illetve más mezőgazdasági beruházások megvalósításához. |
| --- | --- |

(3)

Ezen mezőgazdasági termelők és vidéki lakosok Cipruson végzett tevékenységének lehetővé tétele érdekében a kormány által garantált kölcsönök folyósítására került sor a gépek és az állatállomány beszerzéséhez, illetve más mezőgazdasági beruházások megvalósításához.

| (4) | Az 1990-es években Ciprust soha nem látott, kemény aszály sújtotta, mely hét évig tartott, és a mezőgazdasági termelés és a gazdaságok bevétele szempontjából pusztító következményekkel járt. A következő évi jobb termés reményében sok, az aszály által sújtott gazdálkodó kölcsönökhöz folyamodott a gazdálkodáshoz szükséges feltételek előteremtéséhez, míg végül az éveken keresztül egyre halmozódó adósság csapdájába került. A ciprusi mezőgazdasági termelők által elszenvedett veszteségek mértéke és adósságaik felhalmozódása kihatott adósságtörlesztési képességükre. |
| --- | --- |

(4)

Az 1990-es években Ciprust soha nem látott, kemény aszály sújtotta, mely hét évig tartott, és a mezőgazdasági termelés és a gazdaságok bevétele szempontjából pusztító következményekkel járt. A következő évi jobb termés reményében sok, az aszály által sújtott gazdálkodó kölcsönökhöz folyamodott a gazdálkodáshoz szükséges feltételek előteremtéséhez, míg végül az éveken keresztül egyre halmozódó adósság csapdájába került. A ciprusi mezőgazdasági termelők által elszenvedett veszteségek mértéke és adósságaik felhalmozódása kihatott adósságtörlesztési képességükre.

| (5) | 1999 elején a kormány politikai elkötelezettséget vállalt aziránt, hogy foglalkozik a mezőgazdasági termelők felhalmozódott adósságaival, de mivel a mezőgazdasági termelők szövetségeivel nem tudott megegyezni, a javasolt adósságtörlesztési megoldás végrehajtására nem került sor az Unióhoz történt csatlakozás előtt. Csak hosszas viták és a csatlakozás utáni ciprusi mezőgazdasági ágazat előtt álló komoly kihívások formájában jelentkező nyomás eredményeképp voltak hajlandók a mezőgazdasági termelők szövetségei álláspontjuk felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(5)

1999 elején a kormány politikai elkötelezettséget vállalt aziránt, hogy foglalkozik a mezőgazdasági termelők felhalmozódott adósságaival, de mivel a mezőgazdasági termelők szövetségeivel nem tudott megegyezni, a javasolt adósságtörlesztési megoldás végrehajtására nem került sor az Unióhoz történt csatlakozás előtt. Csak hosszas viták és a csatlakozás utáni ciprusi mezőgazdasági ágazat előtt álló komoly kihívások formájában jelentkező nyomás eredményeképp voltak hajlandók a mezőgazdasági termelők szövetségei álláspontjuk felülvizsgálatára.

| (6) | Az Unióhoz történt csatlakozást követően Ciprus mezőgazdasági ágazatának válságidőszaka tovább folytatódott, és a gazdaságok kimutatásai szerint a bevételek csökkentek, szemben az összes többi új tagországgal. A gabonafélék és gyümölcs (kivéve a citrusfélék) termelői ára számottevően csökkent. A szőlőtermés hatalmas részét a normál piacon nem lehetett értékesíteni, és Ciprus közösségi támogatást kért és kapott az azonnali szőlőirtási programhoz. Az átállás, átalakítás és diverzifikálás szükségességét látva, a 2004–2006-ra szóló vidékfejlesztési terv számos megoldást és programot alakított ki, mely a mezőgazdasági termelőkre és a mezőgazdaságból élőkre hatalmas beruházási terhet ró. A csatlakozás előtti időszakban keletkezett felhalmozódott adósságteher azonban a vidékfejlesztési terv megvalósítását jelentősen akadályozza, mivel a bankok és más pénzintézetek új kölcsönök folyósításához előbb a korábbiak törlesztését igénylik. |
| --- | --- |

(6)

Az Unióhoz történt csatlakozást követően Ciprus mezőgazdasági ágazatának válságidőszaka tovább folytatódott, és a gazdaságok kimutatásai szerint a bevételek csökkentek, szemben az összes többi új tagországgal. A gabonafélék és gyümölcs (kivéve a citrusfélék) termelői ára számottevően csökkent. A szőlőtermés hatalmas részét a normál piacon nem lehetett értékesíteni, és Ciprus közösségi támogatást kért és kapott az azonnali szőlőirtási programhoz. Az átállás, átalakítás és diverzifikálás szükségességét látva, a 2004–2006-ra szóló vidékfejlesztési terv számos megoldást és programot alakított ki, mely a mezőgazdasági termelőkre és a mezőgazdaságból élőkre hatalmas beruházási terhet ró. A csatlakozás előtti időszakban keletkezett felhalmozódott adósságteher azonban a vidékfejlesztési terv megvalósítását jelentősen akadályozza, mivel a bankok és más pénzintézetek új kölcsönök folyósításához előbb a korábbiak törlesztését igénylik.

| (7) | A hitelintézetek megtagadják további kölcsönök folyósítását, ami a mezőgazdasági és állattenyésztési termelési egységek felzárkóztatására és modernizálására irányuló erőfeszítések számottevő akadályát képezi. A modernizálás elmaradása és az ebből következő alacsonyabb termelékenység és csökkent jövedelmezőség, valamint a ciprusi mezőgazdasági termelők számára ezzel együtt járó megélhetési gondok és mostoha munkafeltételek azt a kockázatot hordozzák magukban, hogy a gazdák felhagynak a növénytermesztéssel, ami viszont súlyos gazdasági és társadalmi következményeket eredményezhet az érintett ciprusi mezőgazdasági termelők körében. |
| --- | --- |

(7)

A hitelintézetek megtagadják további kölcsönök folyósítását, ami a mezőgazdasági és állattenyésztési termelési egységek felzárkóztatására és modernizálására irányuló erőfeszítések számottevő akadályát képezi. A modernizálás elmaradása és az ebből következő alacsonyabb termelékenység és csökkent jövedelmezőség, valamint a ciprusi mezőgazdasági termelők számára ezzel együtt járó megélhetési gondok és mostoha munkafeltételek azt a kockázatot hordozzák magukban, hogy a gazdák felhagynak a növénytermesztéssel, ami viszont súlyos gazdasági és társadalmi következményeket eredményezhet az érintett ciprusi mezőgazdasági termelők körében.

| (8) | A támogatást azon következő mezőgazdasági termelők kategóriáinak szánjuk, akik az adósságok felhalmozódása által érintettek, és képtelenek a kapott kölcsönöket visszafizetni:






  — | akik a társadalombiztosítási alapnál nyilvántartott mezőgazdasági termelők voltak, és társadalombiztosítási járulékot fizettek 1998. december 31-ig, |
| --- | --- | --- |

(8)

A támogatást azon következő mezőgazdasági termelők kategóriáinak szánjuk, akik az adósságok felhalmozódása által érintettek, és képtelenek a kapott kölcsönöket visszafizetni:

—

akik a társadalombiztosítási alapnál nyilvántartott mezőgazdasági termelők voltak, és társadalombiztosítási járulékot fizettek 1998. december 31-ig,

| — | a termelésből kiesett mezőgazdasági termelők, akik termelői engedéllyel rendelkeztek, és akiknek a nem mezőgazdaságból származó jövedelme 1998. december 31-én nem haladta meg a 6 000 ciprusi fontot, |
| --- | --- |

—

a termelésből kiesett mezőgazdasági termelők, akik termelői engedéllyel rendelkeztek, és akiknek a nem mezőgazdaságból származó jövedelme 1998. december 31-én nem haladta meg a 6 000 ciprusi fontot,

| — | akik ma nyugdíjban részesülnek, és 1998. december 31-én a nyilvántartásban szereplő mezőgazdasági termelők voltak, |
| --- | --- |

—

akik ma nyugdíjban részesülnek, és 1998. december 31-én a nyilvántartásban szereplő mezőgazdasági termelők voltak,

| — | akik falun éltek, és a mezőgazdasági termelésben voltak alkalmazásban, de más nem mezőgazdasági szakmát is gyakoroltak, feltéve, hogy nem mezőgazdaságból származó jövedelmük nem haladta meg a 6 000 ciprusi fontot 1998. december 31-én. |
| --- | --- |

—

akik falun éltek, és a mezőgazdasági termelésben voltak alkalmazásban, de más nem mezőgazdasági szakmát is gyakoroltak, feltéve, hogy nem mezőgazdaságból származó jövedelmük nem haladta meg a 6 000 ciprusi fontot 1998. december 31-én.

| (9) | A Ciprus által folyósítandó támogatás 23 millió ciprusi font (39,33 millió EUR), ami az 1974. és 1998. december 31-e között létrejött kölcsönszerződéseknek felel meg. |
| --- | --- |

(9)

A Ciprus által folyósítandó támogatás 23 millió ciprusi font (39,33 millió EUR), ami az 1974. és 1998. december 31-e között létrejött kölcsönszerződéseknek felel meg.

| (10) | A javasolt nemzeti támogatási program kedvezményezettjeinek száma becslések szerint több mint 15 000 mezőgazdasági termelőt érint. |
| --- | --- |

(10)

A javasolt nemzeti támogatási program kedvezményezettjeinek száma becslések szerint több mint 15 000 mezőgazdasági termelőt érint.

| (11) | A kivételes körülmények következésképp fennállnak, lehetővé téve, hogy Ciprus által a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, Ciprus Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez tervezett támogatás összeegyeztethetőnek ítélhető legyen a közös piaccal, |
| --- | --- |

(11)

A kivételes körülmények következésképp fennállnak, lehetővé téve, hogy Ciprus által a ciprusi mezőgazdasági termelők számára, Ciprus Unióhoz történő csatlakozását lényegesen megelőzően keletkezett mezőgazdasági adósságok egy részének törlesztéséhez tervezett támogatás összeegyeztethetőnek ítélhető legyen a közös piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Ciprusi Köztársaság által folyósított 23 millió ciprusi font összegű nemzeti támogatás (mely 39,33 millió EUR-nak felel meg), mely lehetővé teszi, hogy ciprusi mezőgazdasági termelők 1998. december 31-e előtt – az ezen dátumot megelőzően fennálló kivételes körülmények folytán – keletkezett mezőgazdasági adósságaik egy részét visszafizessék a bankoknak és más pénzintézeteknek, összeegyeztethetőnek ítéltetik a közös piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Ciprusi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. január 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. PRÖLL

---