# Uradni list L 68/8. m

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 68 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 498. marec 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 68

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 498. marec 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) 365/2006 z dne 27. februarja 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1676/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije in o zaključku delnega vmesnega pregleda protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz, med drugim, Indije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 366/2006 z dne 27. februarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1676/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije | 6 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 367/2006 z dne 27. februarja 2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97 | 15 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) 365/2006 z dne 27. februarja 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1676/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije in o zaključku delnega vmesnega pregleda protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz, med drugim, Indije

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 366/2006 z dne 27. februarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1676/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

6

*

Uredba Sveta (ES) št. 367/2006 z dne 27. februarja 2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97

15

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 13. februarja 2006 o razveljavitvi Sklepa Komisije 2001/645/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije | 37 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 13. februarja 2006 o razveljavitvi Sklepa Komisije 2001/645/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

37

| | | Popravek |
| --- | --- | --- |
| | * | Dodatek k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/84/ES z dne 14. decembra 2005 o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok) (UL L 344 27.12.2005) | 39 |

Popravek

*

Dodatek k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/84/ES z dne 14. decembra 2005 o dvaindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok) (UL L 344 27.12.2005)

39

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 8.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/1

---

UREDBA SVETA (ES) 365/2006

z dne 27. februarja 2006

o spremembah Uredbe (ES) št. 1676/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije in o zaključku delnega vmesnega pregleda protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz, med drugim, Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna protidampinška uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe, in Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna protisubvencijska uredba“), in zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Obstoječi ukrepi in zaključene preiskave glede istega izdelka

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi v obliki dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz iz vseh drugih družb pa je bila uvedena raven preostale dajatve v višini 19,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi v obliki dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz iz vseh drugih družb pa je bila uvedena raven preostale dajatve v višini 19,1 %.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (4) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 % na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije („dokončni protidampinški ukrepi“), razen uvoza od petih indijskih družb (Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“)), katerih zaveze so bile sprejete z Odločbo Komisije 2001/645/ES o sprejetju zavez, ponujenih v protidampinškem postopku v zvezi z uvozom folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije (5). |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (4) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 % na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije („dokončni protidampinški ukrepi“), razen uvoza od petih indijskih družb (Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“)), katerih zaveze so bile sprejete z Odločbo Komisije 2001/645/ES o sprejetju zavez, ponujenih v protidampinškem postopku v zvezi z uvozom folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije (5).

| (3) | Svet je z Uredbama (ES) št. 1975/2004 in (ES) št 1976/2004 razširil dokončne izravnalne in protidampinške ukrepe za uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije na uvoz istega izdelka, poslanega iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbama (ES) št. 1975/2004 in (ES) št 1976/2004 razširil dokončne izravnalne in protidampinške ukrepe za uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije na uvoz istega izdelka, poslanega iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne.

| (4) | Komisija je 4. januarja 2005 (6) začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na raven dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 366/2006 (7), s katero se je spremenila raven dokončnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 4. januarja 2005 (6) začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na raven dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 366/2006 (7), s katero se je spremenila raven dokončnih protidampinških ukrepov.

| (5) | Komisija je 10. decembra 2004 (8) začela pregled zaradi izteka dokončnih izravnalnih ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 367/2006 (9), s katero so se ohranili dokončni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 10. decembra 2004 (8) začela pregled zaradi izteka dokončnih izravnalnih ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 367/2006 (9), s katero so se ohranili dokončni izravnalni ukrepi.

2.   Zahtevka za pregled

| (6) | Leta 2002 je Polyplex, indijski proizvajalec izvoznik, katerega zaveza v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi je bila že sprejeta z Odločbo 2001/645/ES, predložil zahtevek za delni vmesni pregled, omejen na obliko izravnalnih ukrepov glede ene družbe. Polyplex je predložil informacije, iz katerih je razvidno, da bi zaveza iste vrste odpravila škodljive učinke subvencioniranja in bi se jo dalo nadzorovati. Zato je bil zahtevek za pregled oblike izravnalnega ukrepa utemeljen. |
| --- | --- |

(6)

Leta 2002 je Polyplex, indijski proizvajalec izvoznik, katerega zaveza v zvezi z veljavnimi protidampinškimi ukrepi je bila že sprejeta z Odločbo 2001/645/ES, predložil zahtevek za delni vmesni pregled, omejen na obliko izravnalnih ukrepov glede ene družbe. Polyplex je predložil informacije, iz katerih je razvidno, da bi zaveza iste vrste odpravila škodljive učinke subvencioniranja in bi se jo dalo nadzorovati. Zato je bil zahtevek za pregled oblike izravnalnega ukrepa utemeljen.

| (7) | Oktobra 2003 so naslednji proizvajalci Skupnosti predložili zahtevek za delni vmesni pregled, omejen na obliko protidampinških ukrepov: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH in Nuroll SpA („vložniki“). Vložniki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET v Skupnosti. Družba Toray Plastics Europe je izrazila svojo podporo zahtevi, čeprav ni bila uradni vložnik. |
| --- | --- |

(7)

Oktobra 2003 so naslednji proizvajalci Skupnosti predložili zahtevek za delni vmesni pregled, omejen na obliko protidampinških ukrepov: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH in Nuroll SpA („vložniki“). Vložniki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET v Skupnosti. Družba Toray Plastics Europe je izrazila svojo podporo zahtevi, čeprav ni bila uradni vložnik.

| (8) | Vložniki so trdili, da oblika ukrepov (tj. obstoječe zaveze, kakor so bile sprejete z Odločbo 2001/645/ES) ni več ustrezna za odpravljanje škodljivega dampinga. Vložniki so trdili, da se je zaradi sprejetja obstoječih zavez, temelječih na minimalnih uvoznih cenah, paleta izdelkov, ki so jih prodali zadevni izvozniki, razširila, predvsem zato, da bi vključila tehnično bolj razvito folijo, tako da minimalne cene, ki se lahko uporabljajo za nekatere izdelke, niso več odražale svoje prave vrednosti, zaradi česar mehanizem ukrepov glede na novi tehnološki razvoj ni bil več ustrezen. Zato so trdili, da zaveze niso več ustrezne za odpravljanje škodljivih učinkov dampinga. |
| --- | --- |

(8)

Vložniki so trdili, da oblika ukrepov (tj. obstoječe zaveze, kakor so bile sprejete z Odločbo 2001/645/ES) ni več ustrezna za odpravljanje škodljivega dampinga. Vložniki so trdili, da se je zaradi sprejetja obstoječih zavez, temelječih na minimalnih uvoznih cenah, paleta izdelkov, ki so jih prodali zadevni izvozniki, razširila, predvsem zato, da bi vključila tehnično bolj razvito folijo, tako da minimalne cene, ki se lahko uporabljajo za nekatere izdelke, niso več odražale svoje prave vrednosti, zaradi česar mehanizem ukrepov glede na novi tehnološki razvoj ni bil več ustrezen. Zato so trdili, da zaveze niso več ustrezne za odpravljanje škodljivih učinkov dampinga.

3.   Preiskavi

| (9) | Komisija je 28. junija 2002 v obvestilu o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (10), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protisubvencijskih ukrepov, omejenega na proučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudil indijski proizvajalec izvoznik Polyplex v skladu s členom 19 osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 28. junija 2002 v obvestilu o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (10), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protisubvencijskih ukrepov, omejenega na proučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudil indijski proizvajalec izvoznik Polyplex v skladu s členom 19 osnovne protisubvencijske uredbe.

| (10) | Ker se je delni vmesni pregled oblike protidampinških ukrepov (tj. obstoječih zavez) začel novembra 2003, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (12) in (13) spodaj, je ostalo vprašanje sprejemljivosti ponudbe družbe Polyplex o zavezi odprto, da bi se lahko oba pregleda zaključila istočasno. Komisija je Polyplex uradno obvestila o svojih namenih glede tega. Vložnik ni izrazil nobene pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(10)

Ker se je delni vmesni pregled oblike protidampinških ukrepov (tj. obstoječih zavez) začel novembra 2003, kakor je navedeno v uvodnih izjavah (12) in (13) spodaj, je ostalo vprašanje sprejemljivosti ponudbe družbe Polyplex o zavezi odprto, da bi se lahko oba pregleda zaključila istočasno. Komisija je Polyplex uradno obvestila o svojih namenih glede tega. Vložnik ni izrazil nobene pripombe v zvezi s tem.

| (11) | Komisija je 22. novembra 2003 v obvestilu o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (11), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 22. novembra 2003 v obvestilu o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (11), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe.

| (12) | Pregled je bil omejen na obliko ukrepov, ki se uporabljajo za pet indijskih proizvajalcev izvoznikov, katerih zaveze so bile sprejete. Obdobje preiskave je zajelo obdobje od 1. oktobra 2002 do 30. septembra 2003 („sedanje OP“). |
| --- | --- |

(12)

Pregled je bil omejen na obliko ukrepov, ki se uporabljajo za pet indijskih proizvajalcev izvoznikov, katerih zaveze so bile sprejete. Obdobje preiskave je zajelo obdobje od 1. oktobra 2002 do 30. septembra 2003 („sedanje OP“).

| (13) | Komisija je proizvajalce izvoznike, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je proizvajalce izvoznike, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku.

| (14) | Za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, je Komisija poslala vprašalnike zadevnim proizvajalcem izvoznikom, ki so sodelovali in izpolnili vprašalnik. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov v Indiji:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, je Komisija poslala vprašalnike zadevnim proizvajalcem izvoznikom, ki so sodelovali in izpolnili vprašalnik. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov v Indiji:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   ZADEVNI IZDELEK

| (15) | Zadevni izdelek je, kot je bilo določeno v prvotni preiskavi, folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, ki je navadno prijavljen pod oznakama KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek je, kot je bilo določeno v prvotni preiskavi, folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, ki je navadno prijavljen pod oznakama KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.

C.   UGOTOVITVE

| (16) | Folija iz PET ima posebne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti, kot so med drugim debelina, lastnosti premaza, obdelava površine in mehanske lastnosti, ki glede na različne vrste obdelave osnovne folije med proizvodnim postopkom ali po njem, vključno s koronsko obdelavo, metalizacijo ali kemičnimi premazi, določajo različne vrste folije iz PET. Zato obstaja v različnih oblikah in vrstah. Glede na veliko število različnih ponudb izdelka („vrste izdelka“) in zaradi lažjega nadzora zavez so bili izdelki razdeljeni v različne kategorije („skupine“) po tehničnih lastnostih. Te skupine so bile podlaga za minimalne uvozne cene („MUC“), določene v zavezah. V prvotni preiskavi se je število MUC, določenih na podlagi teh skupin, gibalo od 10 do 32 na izvoznika. |
| --- | --- |

(16)

Folija iz PET ima posebne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti, kot so med drugim debelina, lastnosti premaza, obdelava površine in mehanske lastnosti, ki glede na različne vrste obdelave osnovne folije med proizvodnim postopkom ali po njem, vključno s koronsko obdelavo, metalizacijo ali kemičnimi premazi, določajo različne vrste folije iz PET. Zato obstaja v različnih oblikah in vrstah. Glede na veliko število različnih ponudb izdelka („vrste izdelka“) in zaradi lažjega nadzora zavez so bili izdelki razdeljeni v različne kategorije („skupine“) po tehničnih lastnostih. Te skupine so bile podlaga za minimalne uvozne cene („MUC“), določene v zavezah. V prvotni preiskavi se je število MUC, določenih na podlagi teh skupin, gibalo od 10 do 32 na izvoznika.

| (17) | V okviru sedanjega pregleda je bila za vsako skupino narejena primerjava med mešanico vrst izdelka in cenami iz preiskovalnega obdobja, določenega za prvotno preiskavo („prvotni OP“), ter cenami iz sedanjega OP. |
| --- | --- |

(17)

V okviru sedanjega pregleda je bila za vsako skupino narejena primerjava med mešanico vrst izdelka in cenami iz preiskovalnega obdobja, določenega za prvotno preiskavo („prvotni OP“), ter cenami iz sedanjega OP.

| (18) | Analiza je pokazala, da se je mešanica vrst izdelka, prodanih v okviru določenih skupin izdelka, od sprejetja zavez spremenila. Za nekatere družbe v preiskavi so bile te spremembe tako velike, da v primeru nekaterih skupin večina vrst izdelkov, izvoženih v Skupnost med OP, ne ustreza več izdelkom, izvoženim med prvotnim OP. Nekatere spremembe, opažene v skupinah, so bile opustitev izdelkov z majhno vrednostjo, vključitev novih izdelkov z občutno višjo vrednostjo in v nekaterih primerih kombinacija obojega. |
| --- | --- |

(18)

Analiza je pokazala, da se je mešanica vrst izdelka, prodanih v okviru določenih skupin izdelka, od sprejetja zavez spremenila. Za nekatere družbe v preiskavi so bile te spremembe tako velike, da v primeru nekaterih skupin večina vrst izdelkov, izvoženih v Skupnost med OP, ne ustreza več izdelkom, izvoženim med prvotnim OP. Nekatere spremembe, opažene v skupinah, so bile opustitev izdelkov z majhno vrednostjo, vključitev novih izdelkov z občutno višjo vrednostjo in v nekaterih primerih kombinacija obojega.

| (19) | Analiza je pokazala tudi, da so se znotraj posameznih skupin izdelka razlike v cenah (paleta vrednosti izdelka) od sprejetja zavez občutno spremenile. V tem smislu je treba tudi omeniti, da je po sprejetju zavez prišlo do občutne spremembe v vzorcu prodaj med različnimi skupinami izdelka. Zlasti se zdi, da obstaja težnja po koncentraciji prodaj na tiste skupine, ki imajo nižjo minimalno ceno. |
| --- | --- |

(19)

Analiza je pokazala tudi, da so se znotraj posameznih skupin izdelka razlike v cenah (paleta vrednosti izdelka) od sprejetja zavez občutno spremenile. V tem smislu je treba tudi omeniti, da je po sprejetju zavez prišlo do občutne spremembe v vzorcu prodaj med različnimi skupinami izdelka. Zlasti se zdi, da obstaja težnja po koncentraciji prodaj na tiste skupine, ki imajo nižjo minimalno ceno.

| (20) | Glede na to, da so bile MUC in zaveze določene na podlagi mešanice vrst izdelka in njihovih ustreznih vrednosti znotraj vsake skupine med prvotnim OP, je jasno, da so spremembe, ugotovljene v zvezi z dejansko mešanico izdelkov in vrednosti znotraj teh skupin izdelka povzročile, da so ti določeni MUC in posledično zaveze neustrezni za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga. |
| --- | --- |

(20)

Glede na to, da so bile MUC in zaveze določene na podlagi mešanice vrst izdelka in njihovih ustreznih vrednosti znotraj vsake skupine med prvotnim OP, je jasno, da so spremembe, ugotovljene v zvezi z dejansko mešanico izdelkov in vrednosti znotraj teh skupin izdelka povzročile, da so ti določeni MUC in posledično zaveze neustrezni za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga.

| (21) | Glede pregleda, omejenega na proučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudil Polyplex, je analiza pokazala, da bi bil nadzor zaveze zaradi strukture te družbe zapleten, kar bi pomenilo, da bi bila zaveza kot oblika učinkovitega izravnalnega ukrepa neustrezna. Zapletenost nadzornega postopka izhaja iz dejstva, da zadevni izdelek proizvaja tudi povezana družba Polyplex v tretji državi (Tajska), kar ustvarja tveganje za križno kompenzacijo cen, če bi tudi tajska družba izvažala zadevni izdelek v Skupnost. Nadzor zaveze in posledično njeno izvrševanje bi bila prezahtevna, da bi lahko zagotovila pravilno delovanje te zaveze. |
| --- | --- |

(21)

Glede pregleda, omejenega na proučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudil Polyplex, je analiza pokazala, da bi bil nadzor zaveze zaradi strukture te družbe zapleten, kar bi pomenilo, da bi bila zaveza kot oblika učinkovitega izravnalnega ukrepa neustrezna. Zapletenost nadzornega postopka izhaja iz dejstva, da zadevni izdelek proizvaja tudi povezana družba Polyplex v tretji državi (Tajska), kar ustvarja tveganje za križno kompenzacijo cen, če bi tudi tajska družba izvažala zadevni izdelek v Skupnost. Nadzor zaveze in posledično njeno izvrševanje bi bila prezahtevna, da bi lahko zagotovila pravilno delovanje te zaveze.

D.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (22) | Sedanje zaveze, katerih MUC temelji na skupinah izdelkov, omogočajo izvoznikom visoko stopnjo prožnosti pri spreminjanju tehničnih lastnosti izdelkov znotraj posamezne skupine. Zadevni izdelek združuje številne razločevalne lastnosti, ki se razvijajo in ki v veliki meri določajo prodajne cene. Zato spremembe teh lastnosti pomembno vplivajo na cene. Edina učinkovita rešitev, ki bi ustvarila bolj homogene skupine glede fizikalnih lastnosti in cen, bi bila razčlenitev skupin v podskupine. Posledica bi bila seveda večje število skupin, kar bi ohromilo nadzor, saj bi predvsem carinski organi imeli precejšnje težave pri razločevanju vrst izdelkov in razvrščanju izdelkov po skupinah ob uvozu. Poleg tega bi se lahko število skupin na posamezno družbo v primerjavi s tistim iz zavez povečalo za količnik 5 do 11, če bi za oblikovanje natančnejše razvrstitve upoštevali več lastnosti različnih vrst izdelka. Trenutno so vrste izdelka že uvrščene v več sto podrobno razčlenjenih skupin, zaradi česar so zaveze vedno bolj neučinkovite. To število se lahko poveča z nadaljnjim razvojem lastnosti izdelka. |
| --- | --- |

(22)

Sedanje zaveze, katerih MUC temelji na skupinah izdelkov, omogočajo izvoznikom visoko stopnjo prožnosti pri spreminjanju tehničnih lastnosti izdelkov znotraj posamezne skupine. Zadevni izdelek združuje številne razločevalne lastnosti, ki se razvijajo in ki v veliki meri določajo prodajne cene. Zato spremembe teh lastnosti pomembno vplivajo na cene. Edina učinkovita rešitev, ki bi ustvarila bolj homogene skupine glede fizikalnih lastnosti in cen, bi bila razčlenitev skupin v podskupine. Posledica bi bila seveda večje število skupin, kar bi ohromilo nadzor, saj bi predvsem carinski organi imeli precejšnje težave pri razločevanju vrst izdelkov in razvrščanju izdelkov po skupinah ob uvozu. Poleg tega bi se lahko število skupin na posamezno družbo v primerjavi s tistim iz zavez povečalo za količnik 5 do 11, če bi za oblikovanje natančnejše razvrstitve upoštevali več lastnosti različnih vrst izdelka. Trenutno so vrste izdelka že uvrščene v več sto podrobno razčlenjenih skupin, zaradi česar so zaveze vedno bolj neučinkovite. To število se lahko poveča z nadaljnjim razvojem lastnosti izdelka.

| (23) | V primeru nekaterih družb v preiskavi se vrste izdelka, prodane v okviru posebne skupine izdelka, niso znatno spremenile od sprejetja zavez. Vendar pa se možnost povečanja števila skupin izdelka zaradi nadaljnjega razvoja v skupinah, omenjena v uvodni izjavi (22), lahko pojavi kadar koli v prihodnosti in v primeru katerega koli proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(23)

V primeru nekaterih družb v preiskavi se vrste izdelka, prodane v okviru posebne skupine izdelka, niso znatno spremenile od sprejetja zavez. Vendar pa se možnost povečanja števila skupin izdelka zaradi nadaljnjega razvoja v skupinah, omenjena v uvodni izjavi (22), lahko pojavi kadar koli v prihodnosti in v primeru katerega koli proizvajalca izvoznika.

| (24) | Zato lahko sklenemo, da bi za učinkovit nadzor zavez morale biti skupine izdelkov občutno bolj homogene glede fizikalnih lastnosti in cen. Te lastnosti morajo biti v času trajanja zaveze nespremenljive. Preiskava je potrdila, da v primeru folije iz PET to ni držalo. |
| --- | --- |

(24)

Zato lahko sklenemo, da bi za učinkovit nadzor zavez morale biti skupine izdelkov občutno bolj homogene glede fizikalnih lastnosti in cen. Te lastnosti morajo biti v času trajanja zaveze nespremenljive. Preiskava je potrdila, da v primeru folije iz PET to ni držalo.

| (25) | Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov prevladuje mnenje, da so zaveze neustrezne za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga, saj so povezane s preobsežnim nadzorom, težavnim izvrševanjem in nesprejemljivim tveganjem. V teh okoliščinah je treba zaveze, ki jih je sprejelo pet indijskih proizvajalcev in so predmet pregleda oblike protidampinških ukrepov, ukiniti. |
| --- | --- |

(25)

Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov prevladuje mnenje, da so zaveze neustrezne za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga, saj so povezane s preobsežnim nadzorom, težavnim izvrševanjem in nesprejemljivim tveganjem. V teh okoliščinah je treba zaveze, ki jih je sprejelo pet indijskih proizvajalcev in so predmet pregleda oblike protidampinških ukrepov, ukiniti.

| (26) | Vse vpletene stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o ukinitvi obstoječih zavez, in so imele možnost predložiti svoje pripombe. |
| --- | --- |

(26)

Vse vpletene stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o ukinitvi obstoječih zavez, in so imele možnost predložiti svoje pripombe.

| (27) | Na podlagi tega obvestila so nekatere stranke navedle, da menijo, da ni bilo nobenih težav pri nadzoru ali izvrševanju zavez in posledično nobenega tveganja v zvezi z obliko ukrepov. Poleg tega je več proizvajalcev izvoznikov navedlo, da niso kršili svojih sporazumov iz zavez. En zadevni proizvajalec izvoznik je navedel, da se obvestilo o začetku nanaša na pomembnost razvoja novih vrst izdelka in da sam ni uvedel nobene nove vrste izdelka v EU v času med ponudbo obstoječe zaveze in sedanjega OP. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi tega obvestila so nekatere stranke navedle, da menijo, da ni bilo nobenih težav pri nadzoru ali izvrševanju zavez in posledično nobenega tveganja v zvezi z obliko ukrepov. Poleg tega je več proizvajalcev izvoznikov navedlo, da niso kršili svojih sporazumov iz zavez. En zadevni proizvajalec izvoznik je navedel, da se obvestilo o začetku nanaša na pomembnost razvoja novih vrst izdelka in da sam ni uvedel nobene nove vrste izdelka v EU v času med ponudbo obstoječe zaveze in sedanjega OP.

| (28) | S tehničnega vidika je ta izdelek že zaradi samega števila svojih različic skupaj z možnostmi za njihov razvoj neprimeren za zaveze, saj bi razvoj izdelka zahteval neprestano posodabljanje MUC, kar pa ni izvedljivo (glej uvodno izjavo 22). V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 8(3) osnovne uredbe določa, da ponujenih zavez ni treba sprejeti, če pristojni organi menijo, da bi bilo sprejetje nepraktično, na primer če bi bilo število dejanskih ali potencialnih izvoznikov preveliko, ali zaradi drugih razlogov. Glede pritožbe izvoznikov, da niso kršili določb zavez, ne obstaja noben sum, da je do takšnih kršitev sploh prišlo. Odločitev o umiku zavez temelji na dokazih, zbranih med preiskavo, ki kažejo, da so zaradi sprememb v mešanici izdelkov zaveze neustrezne in da nadzor prodaje tega izdelka ni v skladu s sporazumi iz zavez (glej uvodne izjave 18 do 20 in 22). Nazadnje je preiskava pokazala, da se folije, ki se razlikujejo od mešanice izdelkov, na katerih so temeljile MUC, zdaj na veliko prodajajo v Skupnosti v okviru sporazumov iz zavez in da bi se lahko to število ter izbor izdelkov povečala. Zato razmere na trgu, na podlagi katerih so bile določene zaveze, glede prodanih izdelkov niso več reprezentativne za sedanji pregled, zaradi česar so MUC iz zavez postale neustrezne. |
| --- | --- |

(28)

S tehničnega vidika je ta izdelek že zaradi samega števila svojih različic skupaj z možnostmi za njihov razvoj neprimeren za zaveze, saj bi razvoj izdelka zahteval neprestano posodabljanje MUC, kar pa ni izvedljivo (glej uvodno izjavo 22). V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 8(3) osnovne uredbe določa, da ponujenih zavez ni treba sprejeti, če pristojni organi menijo, da bi bilo sprejetje nepraktično, na primer če bi bilo število dejanskih ali potencialnih izvoznikov preveliko, ali zaradi drugih razlogov. Glede pritožbe izvoznikov, da niso kršili določb zavez, ne obstaja noben sum, da je do takšnih kršitev sploh prišlo. Odločitev o umiku zavez temelji na dokazih, zbranih med preiskavo, ki kažejo, da so zaradi sprememb v mešanici izdelkov zaveze neustrezne in da nadzor prodaje tega izdelka ni v skladu s sporazumi iz zavez (glej uvodne izjave 18 do 20 in 22). Nazadnje je preiskava pokazala, da se folije, ki se razlikujejo od mešanice izdelkov, na katerih so temeljile MUC, zdaj na veliko prodajajo v Skupnosti v okviru sporazumov iz zavez in da bi se lahko to število ter izbor izdelkov povečala. Zato razmere na trgu, na podlagi katerih so bile določene zaveze, glede prodanih izdelkov niso več reprezentativne za sedanji pregled, zaradi česar so MUC iz zavez postale neustrezne.

| (29) | V tem smislu dejstvo, da en proizvajalec izvoznik še ni uvedel nobene nove vrste izdelka, ne spremeni ugotovitve, da so zaveze za zadevni izdelek neustrezne in njihov nadzor neizvedljiv, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 28 zgoraj. |
| --- | --- |

(29)

V tem smislu dejstvo, da en proizvajalec izvoznik še ni uvedel nobene nove vrste izdelka, ne spremeni ugotovitve, da so zaveze za zadevni izdelek neustrezne in njihov nadzor neizvedljiv, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 28 zgoraj.

| (30) | Poleg tega so se nekateri proizvajalci izvozniki sklicevali na člen 15 Sporazuma o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) 1994 (v nadaljevanju „Protidampinški sporazum STO“) in iz njega izhajajočih zahtev, naj razvite države pomagajo državam v razvoju, in navedli, da bi morali proizvajalci izvozniki imeti priložnost, da ponudijo nove sporazume iz zavez. Izražen je bil sum, da umik zavez temelji na nedokazanih, neutemeljenih razlogih, kar razvrednoti pomen člena 15 Protidampinškega sporazuma STO, in da je umik zavez kršitev načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega so se nekateri proizvajalci izvozniki sklicevali na člen 15 Sporazuma o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) 1994 (v nadaljevanju „Protidampinški sporazum STO“) in iz njega izhajajočih zahtev, naj razvite države pomagajo državam v razvoju, in navedli, da bi morali proizvajalci izvozniki imeti priložnost, da ponudijo nove sporazume iz zavez. Izražen je bil sum, da umik zavez temelji na nedokazanih, neutemeljenih razlogih, kar razvrednoti pomen člena 15 Protidampinškega sporazuma STO, in da je umik zavez kršitev načela sorazmernosti.

| (31) | Člen 15 Protidampinškega sporazuma STO se sklicuje na nujnost iskanja konstruktivnih rešitev pred uporabo protidampinških dajatev. Obstoječe zaveze so bile sprejete v duhu iskanja konstruktivne rešitve za škodljivi damping. Vendar je treba opozoriti, da člen 8(3) Protidampinškega sporazuma STO določa, da ponujenih zavez ni treba sprejeti, če pristojni organi menijo, da bi bilo sprejetje nepraktično, na primer če bi bilo število dejanskih ali potencialnih izvoznikov preveliko, ali zaradi drugih razlogov. Daleč od tega, da bi zaveze umaknili iz nepreverjenih razlogov, je preiskava odkrila, da so izdelki, na podlagi katerih so se indijski proizvajalci dogovorili, da bodo določili cene („MUC“), zelo drugačni od izdelkov, ki se trenutno prodajajo v Skupnost. Zato umik zavez ni neustrezen, temveč premišljen odgovor na dogajanje na trgu, za katerega so odgovorni proizvajalci izvozniki sami. |
| --- | --- |

(31)

Člen 15 Protidampinškega sporazuma STO se sklicuje na nujnost iskanja konstruktivnih rešitev pred uporabo protidampinških dajatev. Obstoječe zaveze so bile sprejete v duhu iskanja konstruktivne rešitve za škodljivi damping. Vendar je treba opozoriti, da člen 8(3) Protidampinškega sporazuma STO določa, da ponujenih zavez ni treba sprejeti, če pristojni organi menijo, da bi bilo sprejetje nepraktično, na primer če bi bilo število dejanskih ali potencialnih izvoznikov preveliko, ali zaradi drugih razlogov. Daleč od tega, da bi zaveze umaknili iz nepreverjenih razlogov, je preiskava odkrila, da so izdelki, na podlagi katerih so se indijski proizvajalci dogovorili, da bodo določili cene („MUC“), zelo drugačni od izdelkov, ki se trenutno prodajajo v Skupnost. Zato umik zavez ni neustrezen, temveč premišljen odgovor na dogajanje na trgu, za katerega so odgovorni proizvajalci izvozniki sami.

| (32) | Sklepne ugotovitve preiskave oblike protidampinških ukrepov, da so zaveze neustrezne za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga, ker so povezane s preobsežnim nadzorom, težavnim izvrševanjem in nesprejemljivim tveganjem, veljajo tudi za izravnalne ukrepe. Ugotovljeno je bilo tudi, da bi bila nadzor in izvrševanje zaveze zaradi strukture družbe Polyplex Group težavna. Zaradi tega je sprejetje zaveze neuporabno v smislu člena 8(3) osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Sklepne ugotovitve preiskave oblike protidampinških ukrepov, da so zaveze neustrezne za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga, ker so povezane s preobsežnim nadzorom, težavnim izvrševanjem in nesprejemljivim tveganjem, veljajo tudi za izravnalne ukrepe. Ugotovljeno je bilo tudi, da bi bila nadzor in izvrševanje zaveze zaradi strukture družbe Polyplex Group težavna. Zaradi tega je sprejetje zaveze neuporabno v smislu člena 8(3) osnovne protisubvencijske uredbe.

| (33) | Glede na zgornje ugotovitve je bilo sklenjeno, da se preiskava v zvezi s pregledom oblike protisubvencijskih ukrepov, omejena na sprejemljivost zaveze, ki jo je ponudil Polyplex, zaključi in se zadevna zaveza ne sprejme, ker pogoji iz člena 13(1) osnovne protisubvencijske uredbe glede sprejetja zaveze niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(33)

Glede na zgornje ugotovitve je bilo sklenjeno, da se preiskava v zvezi s pregledom oblike protisubvencijskih ukrepov, omejena na sprejemljivost zaveze, ki jo je ponudil Polyplex, zaključi in se zadevna zaveza ne sprejme, ker pogoji iz člena 13(1) osnovne protisubvencijske uredbe glede sprejetja zaveze niso izpolnjeni.

| (34) | Razlogi za nesprejetje ponujene zaveze so bili poslani zadevnemu vložniku – |
| --- | --- |

(34)

Razlogi za nesprejetje ponujene zaveze so bili poslani zadevnemu vložniku –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Člen 1(3) Uredbe (ES) št. 1676/2001, kakor velja na dan objave te uredbe, se črta.

2.   Člen 1(4) Uredbe (ES) št. 1676/2001, kakor velja na dan objave te uredbe, se preštevilči v člen 1(3).

3.   Člen 2 Uredbe (ES) št. 1676/2001, kakor velja na dan objave te uredbe, se črta.

4.   Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 1676/2001, kakor velja na dan objave te uredbe, se preštevilčita v člena 2 in 3.

Člen 2

Delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2597/1999 se zaključi z nesprejetjem zaveze.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2006.

Za Svet

Predsednik

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

2

(3)  UL L 316, 10.12.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1976/2004 (UL L 342, 18.11.2004, str. 8).

3

(4)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1975/2004 (UL L 342, 18.11.2004, str. 1).

4

(5)  UL L 227, 23.8.2001, str. 56.

5

(6)  UL C 1, 4.1.2005, str. 5.

6

(7)  Glej stran 6 tega Uradnega lista.

7

(8)  UL C 306, 10.12.2004, str. 2.

8

(9)  Glej stran 15 tega Uradnega lista.

9

(10)  UL C 154, 28.6.2002, str. 2.

10

(11)  UL C 281, 22.11.2003, str. 4.

11

---

| 8.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/6

---

UREDBA SVETA (ES) št. 366/2006

z dne 27. februarja 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1676/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Obstoječi ukrepi in zaključene preiskave glede istega izdelka

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi v obliki dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz iz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi v obliki dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz iz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz PET s poreklom, med drugim, iz Indije („dokončni protidampinški ukrepi“). Pri indijskih proizvajalcih izvoznikih je bila uporabljena metoda vzorčenja; za vzorčene družbe so bile uvedene individualne dajatve v višini od 0 % do 62,6 %, za druge sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, pa je bila uvedena dajatev na podlagi tehtane povprečne stopnje dampinga v višini 57,7 %, od katere je bila odšteta individualna stopnja izvozne subvencije. Za vse druge družbe je bila uvedena dajatev v višini 53,3 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. aprila 1999 do 31. marca 2000 („prvotno OP“). |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz PET s poreklom, med drugim, iz Indije („dokončni protidampinški ukrepi“). Pri indijskih proizvajalcih izvoznikih je bila uporabljena metoda vzorčenja; za vzorčene družbe so bile uvedene individualne dajatve v višini od 0 % do 62,6 %, za druge sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, pa je bila uvedena dajatev na podlagi tehtane povprečne stopnje dampinga v višini 57,7 %, od katere je bila odšteta individualna stopnja izvozne subvencije. Za vse druge družbe je bila uvedena dajatev v višini 53,3 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. aprila 1999 do 31. marca 2000 („prvotno OP“).

| (3) | Komisija je 22. avgusta 2001 z Odločbo 2001/645/ES (4) sprejela zaveze, ki jih je ponudilo pet indijskih proizvajalcev: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“). Komisija je 17. februarja 2005 z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila spremembo imena družbe MTZ. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 22. avgusta 2001 z Odločbo 2001/645/ES (4) sprejela zaveze, ki jih je ponudilo pet indijskih proizvajalcev: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“). Komisija je 17. februarja 2005 z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila spremembo imena družbe MTZ.

| (4) | Svet je z uredbama (ES) št. 1975/2004 in 1976/2004 razširil dokončne izravnalne in protidampinške ukrepe za uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z uredbama (ES) št. 1975/2004 in 1976/2004 razširil dokončne izravnalne in protidampinške ukrepe za uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne.

| (5) | Komisija je 28. junija 2002 (6) v skladu s členom 19 osnovne uredbe začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2597/1999, omejen na obliko dokončnih izravnalnih ukrepov in zlasti na preučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudil en indijski proizvajalec izvoznik. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo (ES) št. 365/2006 (7). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. junija 2002 (6) v skladu s členom 19 osnovne uredbe začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2597/1999, omejen na obliko dokončnih izravnalnih ukrepov in zlasti na preučitev sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudil en indijski proizvajalec izvoznik. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo (ES) št. 365/2006 (7).

| (6) | Komisija je 22. novembra 2003 (8) začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na obliko dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo (ES) št. 365/2006, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 22. novembra 2003 (8) začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na obliko dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo (ES) št. 365/2006, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1676/2001.

| (7) | Komisija je 10. decembra 2004 (9) začela pregled zaradi izteka dokončnih izravnalnih ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo (ES) št. 367/2006 (10), ki je ohranila dokončne izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 10. decembra 2004 (9) začela pregled zaradi izteka dokončnih izravnalnih ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo (ES) št. 367/2006 (10), ki je ohranila dokončne izravnalne ukrepe.

| (8) | Komisija je 23. avgusta 2005 (11) začela pregled uredb (ES) št. 1975/2004 in 1976/2004 v zvezi z vlogo izraelskega proizvajalca za izvzetje iz podaljšanih ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 101/2006 (12). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 23. avgusta 2005 (11) začela pregled uredb (ES) št. 1975/2004 in 1976/2004 v zvezi z vlogo izraelskega proizvajalca za izvzetje iz podaljšanih ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 101/2006 (12).

2.   Zahtevek za pregled

| (9) | Dne 5. novembra 2004 so naslednji proizvajalci Skupnosti vložili zahtevek za delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na stopnjo dampinga: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH in Nuroll SpA („vložniki“). Vložniki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET v Skupnosti. Družba Toray Plastics Europe je izrazila svojo podporo zahtevi, čeprav ni bila uradni vložnik. |
| --- | --- |

(9)

Dne 5. novembra 2004 so naslednji proizvajalci Skupnosti vložili zahtevek za delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na stopnjo dampinga: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH in Nuroll SpA („vložniki“). Vložniki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET v Skupnosti. Družba Toray Plastics Europe je izrazila svojo podporo zahtevi, čeprav ni bila uradni vložnik.

| (10) | Vložniki so trdili, da raven obstoječih ukrepov v zvezi z uvozom folije iz PET petih indijskih proizvajalcev, katerih zaveze so bile sprejete z Odločbo 2001/645/ES, za preprečevanje škodljivega dampinga ne zadostuje več. |
| --- | --- |

(10)

Vložniki so trdili, da raven obstoječih ukrepov v zvezi z uvozom folije iz PET petih indijskih proizvajalcev, katerih zaveze so bile sprejete z Odločbo 2001/645/ES, za preprečevanje škodljivega dampinga ne zadostuje več.

3.   Preiskava

| (11) | Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 4. januarja 2005 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (13), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 4. januarja 2005 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (13), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (12) | Pregled se je omejil na preučitev dampinga petih indijskih proizvajalcev izvoznikov, katerih zaveze so bile sprejete, in na raven preostale dajatve, da bi se ocenila potreba po nadaljevanju, odpravi ali spremembi stopnje obstoječih ukrepov. Obdobje preiskave je trajalo od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004. |
| --- | --- |

(12)

Pregled se je omejil na preučitev dampinga petih indijskih proizvajalcev izvoznikov, katerih zaveze so bile sprejete, in na raven preostale dajatve, da bi se ocenila potreba po nadaljevanju, odpravi ali spremembi stopnje obstoječih ukrepov. Obdobje preiskave je trajalo od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004.

| (13) | Komisija je proizvajalce izvoznike, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku delnega vmesnega pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je proizvajalce izvoznike, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku delnega vmesnega pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku.

| (14) | Za pridobitev informacij, za katere je menila, da so potrebne za njeno preiskavo, je Komisija poslala vprašalnike zadevnim proizvajalcem izvoznikom, ki so sodelovali in izpolnili vprašalnik. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov v Indiji:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Za pridobitev informacij, za katere je menila, da so potrebne za njeno preiskavo, je Komisija poslala vprašalnike zadevnim proizvajalcem izvoznikom, ki so sodelovali in izpolnili vprašalnik. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov v Indiji:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek je, kot je bilo določeno v prvotni preiskavi, folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, ki je navadno prijavljen pod oznakama KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek je, kot je bilo določeno v prvotni preiskavi, folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, ki je navadno prijavljen pod oznakama KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.

2.   Podobni izdelek

| (16) | Kot je bilo ugotovljeno že v prvotni preiskavi, imata folija iz PET, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji, ter folija iz PET, ki se izvaža v Skupnost iz Indije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejeta za podobna izdelka. |
| --- | --- |

(16)

Kot je bilo ugotovljeno že v prvotni preiskavi, imata folija iz PET, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji, ter folija iz PET, ki se izvaža v Skupnost iz Indije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejeta za podobna izdelka.

C.   DAMPING

1.   Normalna vrednost

| (17) | Da bi določili normalno vrednost, se je najprej preverilo, ali je bila skupna domača prodaja proizvajalcev izvoznikov reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali predstavlja 5 % ali več celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost. Skupna prodaja je bila v vseh družbah reprezentativna. |
| --- | --- |

(17)

Da bi določili normalno vrednost, se je najprej preverilo, ali je bila skupna domača prodaja proizvajalcev izvoznikov reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali predstavlja 5 % ali več celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost. Skupna prodaja je bila v vseh družbah reprezentativna.

| (18) | Potem se je ugotavljalo, ali je skupna domača prodaja posamezne vrste izdelka predstavljala 5 % ali več obsega prodaje iste vrste, izvožene v Skupnost. Za dve družbi je bilo ugotovljeno, da sta prodajali drugorazredno folijo na domačem trgu, ne pa tudi v Skupnost. Ker drugorazredna folija ni neposredno primerljiva s prvorazredno folijo, se prodaja drugorazredne folije ni upoštevala pri izračunu normalne vrednosti. Neka druga družba je na domačem trgu prodajala tri različno kakovostne vrste folije, v Skupnost pa samo prvorazredno folijo. Ta družba je tri vrste folije pogosto prodajala tako, da je prvo- in drugorazredne folije prodajala v velikih količinah skupaj s tretjerazredno folijo, vse pa po ceni tretjerazredne folije. To je bilo utemeljeno z razlago, da gre za obliko razprodaje zalog. Tudi tukaj se prodaja ni upoštevala pri izračunu. |
| --- | --- |

(18)

Potem se je ugotavljalo, ali je skupna domača prodaja posamezne vrste izdelka predstavljala 5 % ali več obsega prodaje iste vrste, izvožene v Skupnost. Za dve družbi je bilo ugotovljeno, da sta prodajali drugorazredno folijo na domačem trgu, ne pa tudi v Skupnost. Ker drugorazredna folija ni neposredno primerljiva s prvorazredno folijo, se prodaja drugorazredne folije ni upoštevala pri izračunu normalne vrednosti. Neka druga družba je na domačem trgu prodajala tri različno kakovostne vrste folije, v Skupnost pa samo prvorazredno folijo. Ta družba je tri vrste folije pogosto prodajala tako, da je prvo- in drugorazredne folije prodajala v velikih količinah skupaj s tretjerazredno folijo, vse pa po ceni tretjerazredne folije. To je bilo utemeljeno z razlago, da gre za obliko razprodaje zalog. Tudi tukaj se prodaja ni upoštevala pri izračunu.

| (19) | Ena družba je trgovcem na domačem trgu prodajala blago, ki je bilo namenjeno za izvoz. To blago je bilo zlahka prepoznavno kot blago, namenjeno za izvoz, saj je zanj veljal drugačen davčni režim kot za normalno prodajo na domačem trgu. Družba ni mogla navesti, ali je bil namembni kraj blaga Skupnost ali tretja država. Ta prodaja se zato ni upoštevala pri izračunu. |
| --- | --- |

(19)

Ena družba je trgovcem na domačem trgu prodajala blago, ki je bilo namenjeno za izvoz. To blago je bilo zlahka prepoznavno kot blago, namenjeno za izvoz, saj je zanj veljal drugačen davčni režim kot za normalno prodajo na domačem trgu. Družba ni mogla navesti, ali je bil namembni kraj blaga Skupnost ali tretja država. Ta prodaja se zato ni upoštevala pri izračunu.

| (20) | Za tiste vrste izdelka, kjer je domača prodaja predstavljala 5 % ali več obsega prodaje iste vrste izdelka, izvožene v Skupnost, se je potem preverilo, ali je bila zadostna količina prodana v okviru običajnega poteka trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Za vse vrste izdelka, katerih obseg domače prodaje po neto prodajni ceni, ki je bila enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je predstavljal več kakor 80 % celotnega obsega prodaje in katerih tehtana povprečna cena je bila enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na tehtanem povprečju dejansko plačanih cen za vso domačo prodajo navedene vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. Za tiste vrste izdelka, katerih obseg dobičkonosne prodaje je bil 80 % ali manj, vendar ne manj kot 10 % prodaje, ali katerih tehtana povprečna cena te vrste izdelka je bila nižja od stroškov prodaje, je normalna vrednost temeljila na tehtanem povprečju dejansko plačanih cen zgolj dobičkonosne domače prodaje te vrste izdelka. |
| --- | --- |

(20)

Za tiste vrste izdelka, kjer je domača prodaja predstavljala 5 % ali več obsega prodaje iste vrste izdelka, izvožene v Skupnost, se je potem preverilo, ali je bila zadostna količina prodana v okviru običajnega poteka trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Za vse vrste izdelka, katerih obseg domače prodaje po neto prodajni ceni, ki je bila enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je predstavljal več kakor 80 % celotnega obsega prodaje in katerih tehtana povprečna cena je bila enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na tehtanem povprečju dejansko plačanih cen za vso domačo prodajo navedene vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. Za tiste vrste izdelka, katerih obseg dobičkonosne prodaje je bil 80 % ali manj, vendar ne manj kot 10 % prodaje, ali katerih tehtana povprečna cena te vrste izdelka je bila nižja od stroškov prodaje, je normalna vrednost temeljila na tehtanem povprečju dejansko plačanih cen zgolj dobičkonosne domače prodaje te vrste izdelka.

| (21) | Za vrste izdelka, pri katerih domačih cen proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti zaradi nezadostne reprezentativnosti ali pomanjkanja zadostne prodaje v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost oblikovana na podlagi stroškov izdelave vrst izdelka, izvoženih v Skupnost, ki so jih imeli zadevni proizvajalci izvozniki, ter razumnega zneska za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) in za dobiček, v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Za vrste izdelka, pri katerih domačih cen proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti zaradi nezadostne reprezentativnosti ali pomanjkanja zadostne prodaje v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost oblikovana na podlagi stroškov izdelave vrst izdelka, izvoženih v Skupnost, ki so jih imeli zadevni proizvajalci izvozniki, ter razumnega zneska za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) in za dobiček, v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (22) | V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so PSA stroški temeljili na stroških, ki so jih imeli proizvajalci izvozniki pri svoji domači prodaji zadevnega izdelka in so bili reprezentativni. Stopnja dobička je bila izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje dobička vsake družbe za tiste vrste izdelka, ki so bile prodane na domačem trgu v zadostnih količinah v okviru običajnega poteka trgovanja. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so PSA stroški temeljili na stroških, ki so jih imeli proizvajalci izvozniki pri svoji domači prodaji zadevnega izdelka in so bili reprezentativni. Stopnja dobička je bila izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje dobička vsake družbe za tiste vrste izdelka, ki so bile prodane na domačem trgu v zadostnih količinah v okviru običajnega poteka trgovanja.

| (23) | Na podlagi razkritja je en proizvajalec izvoznik ugovarjal prilagoditvi cene, ki jo je bilo treba plačati za neko določeno surovino. Sporna prilagoditev je bila ponovno preučena, stopnja prilagoditve pa je bila nato popravljena in stopnja dampinga v skladu s tem ponovno izračunana. |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi razkritja je en proizvajalec izvoznik ugovarjal prilagoditvi cene, ki jo je bilo treba plačati za neko določeno surovino. Sporna prilagoditev je bila ponovno preučena, stopnja prilagoditve pa je bila nato popravljena in stopnja dampinga v skladu s tem ponovno izračunana.

| (24) | Neka druga družba je trdila, da bi se morala folija, ki ni najboljše kakovosti, upoštevati pri izračunu in da bi zato bile potrebne „prilagoditve“, na podlagi katerih bi ta folija postala primerljiva s prvovrstno folijo. Trdila je tudi, da bi bilo zaradi upoštevanja teh transakcij potrebno ponovno izračunati stopnje dobička. |
| --- | --- |

(24)

Neka druga družba je trdila, da bi se morala folija, ki ni najboljše kakovosti, upoštevati pri izračunu in da bi zato bile potrebne „prilagoditve“, na podlagi katerih bi ta folija postala primerljiva s prvovrstno folijo. Trdila je tudi, da bi bilo zaradi upoštevanja teh transakcij potrebno ponovno izračunati stopnje dobička.

| (25) | Obseg drugo- in tretjerazredne folije, ki se nista upoštevali pri izračunu, predstavlja manj kot 3 % celotne domače prodaje. Preostale domače transakcije so, kot take, dovolj reprezentativne za natančen izračun normalne vrednosti. Zato ponoven izračun stopnje dobička ni potreben. |
| --- | --- |

(25)

Obseg drugo- in tretjerazredne folije, ki se nista upoštevali pri izračunu, predstavlja manj kot 3 % celotne domače prodaje. Preostale domače transakcije so, kot take, dovolj reprezentativne za natančen izračun normalne vrednosti. Zato ponoven izračun stopnje dobička ni potreben.

| (26) | Proizvajalci izvozniki so prejeli obvestilo o izračunu in predložili določene pripombe. Komisija je te pripombe preučila in ustrezno prilagodila izračune, v kolikor je presodila, da so pripombe upravičene. |
| --- | --- |

(26)

Proizvajalci izvozniki so prejeli obvestilo o izračunu in predložili določene pripombe. Komisija je te pripombe preučila in ustrezno prilagodila izračune, v kolikor je presodila, da so pripombe upravičene.

2.   Izvozna cena

| (27) | Glede določitve izvoznih cen je treba opomniti, da želi sedanja preiskava ugotoviti, ali so se stopnje dampinga spremenile in ali bi lahko bile te spremembe trajne. V tem smislu določitev izvoznih cen ne more biti omejena na preučitev preteklega ravnanja izvoznikov, temveč mora preučiti tudi možen razvoj izvoznih cen v prihodnosti. Drugače povedano, ugotoviti je treba, ali so pretekle izvozne cene dovolj zanesljiv kazalnik za določanje možnih prihodnjih izvoznih cen. V tem primeru in glede na dejstvo, da so bile zaveze sprejete, je bilo preučeno predvsem to, ali je obstoj takšnih zavez vplival na pretekle izvozne cene na tak način, da so postale nezanesljiva podlaga za določitev gibanja prihodnjih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(27)

Glede določitve izvoznih cen je treba opomniti, da želi sedanja preiskava ugotoviti, ali so se stopnje dampinga spremenile in ali bi lahko bile te spremembe trajne. V tem smislu določitev izvoznih cen ne more biti omejena na preučitev preteklega ravnanja izvoznikov, temveč mora preučiti tudi možen razvoj izvoznih cen v prihodnosti. Drugače povedano, ugotoviti je treba, ali so pretekle izvozne cene dovolj zanesljiv kazalnik za določanje možnih prihodnjih izvoznih cen. V tem primeru in glede na dejstvo, da so bile zaveze sprejete, je bilo preučeno predvsem to, ali je obstoj takšnih zavez vplival na pretekle izvozne cene na tak način, da so postale nezanesljiva podlaga za določitev gibanja prihodnjih izvoznih cen.

| (28) | Glede na obstoj zavez in da bi se preučilo, ali so bile izvozne cene za Skupnost zanesljive, je bila narejena analiza izvoznih cen za Skupnost glede na minimalne uvozne cene (MUC) zavez. Dejansko je bilo treba ugotoviti, ali so bile stopnje izvoznih cen v Skupnost oblikovane predvsem zaradi obstoja MUC, določenega z zavezami, in ali so bile zato trajnostne ali ne. Zato se je na osnovi tehtanega povprečja za vsako posamezno družbo preverilo, ali so bile cene prodaje na trg Skupnosti znatno višje od MUC ali ne, ob upoštevanju posebnosti zadevnega izdelka in trgov, na katerih se je prodajal med OP, ter zveze med temi cenami in cenami za izvoz v tretje države. Kjer so bile izvozne cene za Skupnost v povprečju precej višje od MUC v posamezni družbi, se je štelo, da so bile te izvozne cene določene sorazmerno neodvisno od zavez in so bile zato zanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko izvozniki uporabljali v prihodnosti. Kjer pa izvozne cene za Skupnost v povprečju niso bile znatno višje od MUC, hkrati pa so bile občutno višje od izvoznih cen za tretje države, se je štelo, da so na prve vplivale zaveze in zato niso bile dovolj zanesljive, da bi se lahko v okviru vmesnega pregleda upoštevale pri izračunu dampinga v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Glede na obstoj zavez in da bi se preučilo, ali so bile izvozne cene za Skupnost zanesljive, je bila narejena analiza izvoznih cen za Skupnost glede na minimalne uvozne cene (MUC) zavez. Dejansko je bilo treba ugotoviti, ali so bile stopnje izvoznih cen v Skupnost oblikovane predvsem zaradi obstoja MUC, določenega z zavezami, in ali so bile zato trajnostne ali ne. Zato se je na osnovi tehtanega povprečja za vsako posamezno družbo preverilo, ali so bile cene prodaje na trg Skupnosti znatno višje od MUC ali ne, ob upoštevanju posebnosti zadevnega izdelka in trgov, na katerih se je prodajal med OP, ter zveze med temi cenami in cenami za izvoz v tretje države. Kjer so bile izvozne cene za Skupnost v povprečju precej višje od MUC v posamezni družbi, se je štelo, da so bile te izvozne cene določene sorazmerno neodvisno od zavez in so bile zato zanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko izvozniki uporabljali v prihodnosti. Kjer pa izvozne cene za Skupnost v povprečju niso bile znatno višje od MUC, hkrati pa so bile občutno višje od izvoznih cen za tretje države, se je štelo, da so na prve vplivale zaveze in zato niso bile dovolj zanesljive, da bi se lahko v okviru vmesnega pregleda upoštevale pri izračunu dampinga v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (29) | Za dva indijska izvoznika, Flex in Polyplex, je bilo ugotovljeno, da so bile njune izvozne cene za Skupnost znatno višje od MUC. Zato so bile te izvozne cene za Skupnost ocenjene za zanesljive in so se upoštevale pri izračunu dampinga. |
| --- | --- |

(29)

Za dva indijska izvoznika, Flex in Polyplex, je bilo ugotovljeno, da so bile njune izvozne cene za Skupnost znatno višje od MUC. Zato so bile te izvozne cene za Skupnost ocenjene za zanesljive in so se upoštevale pri izračunu dampinga.

| (30) | Za ostale tri proizvajalce izvoznike, Ester, Garware in MTZ, je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene za Skupnost zelo blizu MUC. Poleg tega je bilo tudi ugotovljeno, da so bile izvozne cene teh treh družb za tretje države, obravnavane po vrsti izdelka, občutno nižje od cen za Skupnost, zaradi česar obstaja verjetnost, da se bodo takšne cene za Skupnost brez obstoja kakršnih koli zavez poenotile s cenami za enake vrste izdelka za tretje države. Zato je bilo sklenjeno, da se v okviru sedanjega vmesnega pregleda izvozne cene teh treh družb za Skupnost ne morejo upoštevati pri določanju zanesljivih izvoznih cen v smislu člena 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Za ostale tri proizvajalce izvoznike, Ester, Garware in MTZ, je bilo ugotovljeno, da so bile izvozne cene za Skupnost zelo blizu MUC. Poleg tega je bilo tudi ugotovljeno, da so bile izvozne cene teh treh družb za tretje države, obravnavane po vrsti izdelka, občutno nižje od cen za Skupnost, zaradi česar obstaja verjetnost, da se bodo takšne cene za Skupnost brez obstoja kakršnih koli zavez poenotile s cenami za enake vrste izdelka za tretje države. Zato je bilo sklenjeno, da se v okviru sedanjega vmesnega pregleda izvozne cene teh treh družb za Skupnost ne morejo upoštevati pri določanju zanesljivih izvoznih cen v smislu člena 2(8) osnovne uredbe.

| (31) | Kljub temu pa se je štelo, da odsotnost zanesljive cene za te tri indijske izvoznike, zaradi obstoja zavez v tem primeru, ne sme imeti za posledico zaključka pregleda, če se lahko trajna sprememba okoliščin v zvezi z njihovim ravnanjem glede dampinga, zlasti v zvezi z izvoznimi cenami, ugotovi tudi na drugačen način. V ta namen in glede na to, da so proizvajalci izvozniki prodajali zadevni izdelek na svetovnem trgu, je bilo sklenjeno, da se izvozna cena določi na osnovi dejansko plačanih ali plačljivih cen za vse tretje države, in sicer za vrste, prodane v Skupnost. |
| --- | --- |

(31)

Kljub temu pa se je štelo, da odsotnost zanesljive cene za te tri indijske izvoznike, zaradi obstoja zavez v tem primeru, ne sme imeti za posledico zaključka pregleda, če se lahko trajna sprememba okoliščin v zvezi z njihovim ravnanjem glede dampinga, zlasti v zvezi z izvoznimi cenami, ugotovi tudi na drugačen način. V ta namen in glede na to, da so proizvajalci izvozniki prodajali zadevni izdelek na svetovnem trgu, je bilo sklenjeno, da se izvozna cena določi na osnovi dejansko plačanih ali plačljivih cen za vse tretje države, in sicer za vrste, prodane v Skupnost.

| (32) | Po razkritju osnovnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je nameravala biti predlagana sprememba Uredbe (ES) št. 1676/2001, je več strank izrazilo pripombe. |
| --- | --- |

(32)

Po razkritju osnovnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je nameravala biti predlagana sprememba Uredbe (ES) št. 1676/2001, je več strank izrazilo pripombe.

| (33) | Več indijskih proizvajalcev izvoznikov in indijska vlada so trdili, da v skladu s členom 2(8) ali 2(9) osnovne uredbe ne obstaja nobena pravna podlaga za to, da bi izvozne cene temeljile na cenah, ki veljajo za tretje države. Trdili so, da so izvozne cene za Skupnost že obstajale in da razlog za zavrnitev teh izvoznih cen ni bil utemeljen v zadostni meri. Vztrajali so pri svojem stališču, da so izvozne cene za Skupnost zanesljive in bi jih bilo treba upoštevati namesto cen za tretje države. |
| --- | --- |

(33)

Več indijskih proizvajalcev izvoznikov in indijska vlada so trdili, da v skladu s členom 2(8) ali 2(9) osnovne uredbe ne obstaja nobena pravna podlaga za to, da bi izvozne cene temeljile na cenah, ki veljajo za tretje države. Trdili so, da so izvozne cene za Skupnost že obstajale in da razlog za zavrnitev teh izvoznih cen ni bil utemeljen v zadostni meri. Vztrajali so pri svojem stališču, da so izvozne cene za Skupnost zanesljive in bi jih bilo treba upoštevati namesto cen za tretje države.

| (34) | Glede upoštevanja izvoznih cen za tretje države je treba poudariti, da je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe namen tega pregleda ugotoviti, ali je nadaljnje izvajanje ukrepov za preprečevanje dampinga še vedno potrebno. Pri preučitvi stopnje dampinga za zadevne izvoznike je treba preveriti spremembo stopnje dampinga v primerjavi s prvotnimi ugotovitvami o dampingu. Opozoriti je treba, da v primeru treh indijskih proizvajalcev izvoznikov upoštevanje cen za tretje države namesto cen za Skupnost ne temelji na uporabi člena 2(8) in 2(9) osnovne uredbe. Kakor je razloženo v uvodnih izjavah (27) in (28), je to utemeljeno s potrebo po tem, da se oceni, kakšna je verjetnost, da se te cene za Skupnost ohranijo v prihodnje in posledično, kakšna je verjetnost ponovnega pojava dampinga. |
| --- | --- |

(34)

Glede upoštevanja izvoznih cen za tretje države je treba poudariti, da je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe namen tega pregleda ugotoviti, ali je nadaljnje izvajanje ukrepov za preprečevanje dampinga še vedno potrebno. Pri preučitvi stopnje dampinga za zadevne izvoznike je treba preveriti spremembo stopnje dampinga v primerjavi s prvotnimi ugotovitvami o dampingu. Opozoriti je treba, da v primeru treh indijskih proizvajalcev izvoznikov upoštevanje cen za tretje države namesto cen za Skupnost ne temelji na uporabi člena 2(8) in 2(9) osnovne uredbe. Kakor je razloženo v uvodnih izjavah (27) in (28), je to utemeljeno s potrebo po tem, da se oceni, kakšna je verjetnost, da se te cene za Skupnost ohranijo v prihodnje in posledično, kakšna je verjetnost ponovnega pojava dampinga.

| (35) | Sklep, ki izhaja iz te ocene je ta, da je v primeru treh indijskih proizvajalcev izvoznikov na njihove cene za Skupnost vplival obstoj MUC, saj med njimi ni bilo velike razlike. Torej niso bile posledica delovanja zgolj tržnih sil in ni bilo verjetno, da se bodo v prihodnje ohranile na isti stopnji. Zato se je štelo, da se za izračun dampinga ne more upoštevati nobena cena za Skupnost. Zaradi neobstoja izvozne cene za Skupnost se je štelo, da lahko cene za tretje države verodostojno in smiselno nadomestijo osnovo za določitev izvoznih cen med obdobjem preiskave in se uporabijo za izračun dampinga. |
| --- | --- |

(35)

Sklep, ki izhaja iz te ocene je ta, da je v primeru treh indijskih proizvajalcev izvoznikov na njihove cene za Skupnost vplival obstoj MUC, saj med njimi ni bilo velike razlike. Torej niso bile posledica delovanja zgolj tržnih sil in ni bilo verjetno, da se bodo v prihodnje ohranile na isti stopnji. Zato se je štelo, da se za izračun dampinga ne more upoštevati nobena cena za Skupnost. Zaradi neobstoja izvozne cene za Skupnost se je štelo, da lahko cene za tretje države verodostojno in smiselno nadomestijo osnovo za določitev izvoznih cen med obdobjem preiskave in se uporabijo za izračun dampinga.

| (36) | En indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da je neupoštevanje njegovih prodajnih cen za Skupnost in uporaba njegovih cen za tretje države diskriminatorno ravnanje, in sicer v tem smislu, da je bil obravnavan na drugačen način kot tisti izvozniki, katerih dejanske prodajne cene za Skupnost so bile upoštevane. |
| --- | --- |

(36)

En indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da je neupoštevanje njegovih prodajnih cen za Skupnost in uporaba njegovih cen za tretje države diskriminatorno ravnanje, in sicer v tem smislu, da je bil obravnavan na drugačen način kot tisti izvozniki, katerih dejanske prodajne cene za Skupnost so bile upoštevane.

| (37) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da pri določanju izvoznih cen ni prišlo do diskriminacije, saj je bil za vse indijske izvoznike uporabljen isti pristop. Za vsakega proizvajalca izvoznika je bilo ocenjeno, ali obstajajo ustrezne izvozne cene za Skupnost za izračun dampinga. To je bilo izvedeno s primerjavo izvoznih cen vsakega proizvajalca izvoznika za Skupnost z MUC, da bi se ugotovilo, ali se te cene lahko obravnavajo kot cene, ki so bile določene neodvisno od teh MUC, ali ne. Kakor je razloženo v uvodni izjavi (28), se je štelo, da v primerih, kjer so bile te cene v zadostni meri višje od MUC, nanje MUC ni vplival in bi bile lahko uporabljene za izračun dampinga, saj so bile zanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko proizvajalci izvozniki uporabljali v prihodnje. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da pri določanju izvoznih cen ni prišlo do diskriminacije, saj je bil za vse indijske izvoznike uporabljen isti pristop. Za vsakega proizvajalca izvoznika je bilo ocenjeno, ali obstajajo ustrezne izvozne cene za Skupnost za izračun dampinga. To je bilo izvedeno s primerjavo izvoznih cen vsakega proizvajalca izvoznika za Skupnost z MUC, da bi se ugotovilo, ali se te cene lahko obravnavajo kot cene, ki so bile določene neodvisno od teh MUC, ali ne. Kakor je razloženo v uvodni izjavi (28), se je štelo, da v primerih, kjer so bile te cene v zadostni meri višje od MUC, nanje MUC ni vplival in bi bile lahko uporabljene za izračun dampinga, saj so bile zanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko proizvajalci izvozniki uporabljali v prihodnje.

| (38) | Kjer je bilo ocenjeno, da je na cene za Skupnost vplival obstoj MUC, so se te cene štele za nezanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko izvozniki uporabljali v prihodnje, in se niso upoštevale pri izračunu dampinga, namesto njih pa so se uporabile cene za tretje države. Zato se dejstvo, da so se pri nekaterih izvoznikih upoštevale njihove dejanske izvozne cene, pri drugih izvoznikih pa njihove izvozne cene za tretje države, ne šteje za diskriminatorno obravnavanje izvoznikov. |
| --- | --- |

(38)

Kjer je bilo ocenjeno, da je na cene za Skupnost vplival obstoj MUC, so se te cene štele za nezanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko izvozniki uporabljali v prihodnje, in se niso upoštevale pri izračunu dampinga, namesto njih pa so se uporabile cene za tretje države. Zato se dejstvo, da so se pri nekaterih izvoznikih upoštevale njihove dejanske izvozne cene, pri drugih izvoznikih pa njihove izvozne cene za tretje države, ne šteje za diskriminatorno obravnavanje izvoznikov.

| (39) | Več indijskih proizvajalcev izvoznikov je izrazilo nestrinjanje z ugotovitvijo, da so njihove izvozne cene za Skupnost zelo podobne MUC in se zato niso mogle upoštevati pri izračunu dampinga. Menili so, da so njihove cene v zadostni meri višje od MUC, in poudarili, da se je v skladu z zavezami glede cen od njih zahtevalo zgolj to, da ne prodajajo pod višino MUC. En izvoznik je trdil, da primerjava z MUC ni zadostna podlaga za ugotovitev, ali so cene za Skupnost verodostojne in zanesljive ali ne, in da bi bila primerjava s cenami drugih indijskih proizvajalcev izvoznikov ali cenami industrije Skupnosti ustreznejša. |
| --- | --- |

(39)

Več indijskih proizvajalcev izvoznikov je izrazilo nestrinjanje z ugotovitvijo, da so njihove izvozne cene za Skupnost zelo podobne MUC in se zato niso mogle upoštevati pri izračunu dampinga. Menili so, da so njihove cene v zadostni meri višje od MUC, in poudarili, da se je v skladu z zavezami glede cen od njih zahtevalo zgolj to, da ne prodajajo pod višino MUC. En izvoznik je trdil, da primerjava z MUC ni zadostna podlaga za ugotovitev, ali so cene za Skupnost verodostojne in zanesljive ali ne, in da bi bila primerjava s cenami drugih indijskih proizvajalcev izvoznikov ali cenami industrije Skupnosti ustreznejša.

| (40) | Kakor je razloženo v uvodni izjavi (30), so institucije Skupnosti v zvezi s tem ugotovile, da cene treh proizvajalcev izvoznikov niso bile nad stopnjo MUC v tolikšni meri, da bi bilo mogoče dokazati, da so bile določene neodvisno od MUC. Zato te cene niso bile primerna podlaga za izračun dampinga. Dejstvo, da se je v skladu z zavezami glede cen od proizvajalcev izvoznikov zahtevalo zgolj to, da ne prodajajo pod višino MUC, se zato sploh ni izpodbijalo in za tovrstno analizo nikakor ni bilo bistveno. |
| --- | --- |

(40)

Kakor je razloženo v uvodni izjavi (30), so institucije Skupnosti v zvezi s tem ugotovile, da cene treh proizvajalcev izvoznikov niso bile nad stopnjo MUC v tolikšni meri, da bi bilo mogoče dokazati, da so bile določene neodvisno od MUC. Zato te cene niso bile primerna podlaga za izračun dampinga. Dejstvo, da se je v skladu z zavezami glede cen od proizvajalcev izvoznikov zahtevalo zgolj to, da ne prodajajo pod višino MUC, se zato sploh ni izpodbijalo in za tovrstno analizo nikakor ni bilo bistveno.

| (41) | Glede presoje, ali je na cene za Skupnost vplival obstoj MUC, je treba opozoriti na to, da je pri zavezah treba upoštevati, ali so izvozne cene zanesljive in so ustrezna podlaga za izračun stopnje dampinga ali ne. Kadar na cene za Skupnost poleg tržnih sil vplivajo tudi drugi dejavniki, kot je na primer zaveza glede MUC, se te cene ne štejejo za verodostojne in zanesljive. V tem primeru je treba poudariti, da je bila za ugotovitev politike določanja cen določenega proizvajalca izvoznika primerjava s cenami vsakega proizvajalca izvoznika za druge tretje države, kakor je omenjena v uvodni izjavi (28), ustreznejša kot pa primerjava s cenami drugih indijskih proizvajalcev izvoznikov ali cenami industrije Skupnosti, saj je omogočila boljši vpogled v način poslovanja posameznega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(41)

Glede presoje, ali je na cene za Skupnost vplival obstoj MUC, je treba opozoriti na to, da je pri zavezah treba upoštevati, ali so izvozne cene zanesljive in so ustrezna podlaga za izračun stopnje dampinga ali ne. Kadar na cene za Skupnost poleg tržnih sil vplivajo tudi drugi dejavniki, kot je na primer zaveza glede MUC, se te cene ne štejejo za verodostojne in zanesljive. V tem primeru je treba poudariti, da je bila za ugotovitev politike določanja cen določenega proizvajalca izvoznika primerjava s cenami vsakega proizvajalca izvoznika za druge tretje države, kakor je omenjena v uvodni izjavi (28), ustreznejša kot pa primerjava s cenami drugih indijskih proizvajalcev izvoznikov ali cenami industrije Skupnosti, saj je omogočila boljši vpogled v način poslovanja posameznega proizvajalca izvoznika.

| (42) | Industrija Skupnosti je trdila, da se glede na učinek zavez glede MUC dejanske prodajne cene za Skupnost ne bi smele upoštevati in da bi se namesto njih morale uporabljati cene za tretje države v primeru vseh indijskih proizvajalcev izvoznikov. Izrazila je tudi zaskrbljenost, da bodo tisti indijski proizvajalci izvozniki, katerih nizke stopnje dampinga so bile izračunane na osnovi izvoznih cen za Skupnost, tudi v prihodnje ohranjali svoje cene na isti ravni. |
| --- | --- |

(42)

Industrija Skupnosti je trdila, da se glede na učinek zavez glede MUC dejanske prodajne cene za Skupnost ne bi smele upoštevati in da bi se namesto njih morale uporabljati cene za tretje države v primeru vseh indijskih proizvajalcev izvoznikov. Izrazila je tudi zaskrbljenost, da bodo tisti indijski proizvajalci izvozniki, katerih nizke stopnje dampinga so bile izračunane na osnovi izvoznih cen za Skupnost, tudi v prihodnje ohranjali svoje cene na isti ravni.

| (43) | Glede na to utemeljitev in kakor je bilo razloženo v uvodni izjavi (32), je bil za vse indijske proizvajalce izvoznike uporabljen isti pristop. Upoštevanje ali neupoštevanje cen vsakega izvoznika za Skupnost je temeljilo na rezultatih ocene, ali je na te cene vplival obstoj MUC ali ne, in na razliki med njihovo ceno za Skupnost in izvoznimi cenami za tretje države, kakor je razloženo v uvodni izjavi (28). |
| --- | --- |

(43)

Glede na to utemeljitev in kakor je bilo razloženo v uvodni izjavi (32), je bil za vse indijske proizvajalce izvoznike uporabljen isti pristop. Upoštevanje ali neupoštevanje cen vsakega izvoznika za Skupnost je temeljilo na rezultatih ocene, ali je na te cene vplival obstoj MUC ali ne, in na razliki med njihovo ceno za Skupnost in izvoznimi cenami za tretje države, kakor je razloženo v uvodni izjavi (28).

| (44) | Industrija Skupnosti je zagovarjala tudi stališče, da je primerjava na podlagi tehtanega povprečja izvoznih cen z MUC, da bi se ugotovilo, ali so cene za Skupnost reprezentativne za napoved ravnanja izvoznikov v prihodnje in zanesljive za oceno dampinga, v nasprotju z ugotovitvami pregleda oblike ukrepov, tj. da MUC ni bil več ustrezen. |
| --- | --- |

(44)

Industrija Skupnosti je zagovarjala tudi stališče, da je primerjava na podlagi tehtanega povprečja izvoznih cen z MUC, da bi se ugotovilo, ali so cene za Skupnost reprezentativne za napoved ravnanja izvoznikov v prihodnje in zanesljive za oceno dampinga, v nasprotju z ugotovitvami pregleda oblike ukrepov, tj. da MUC ni bil več ustrezen.

| (45) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo vprašanje, zastavljeno v okviru pregleda oblike protidampinških ukrepov, ali so zaveze glede cen še vedno ustrezne ali smotrne (v tem smislu, da bi imele isti učinek kot uvedba protidampinške dajatve) za izdelke, ki se izvažajo v skladu z njimi (glej uvodno izjavo (8) Uredbe (ES) št. 365/2006). V tem pregledu je bilo ugotovljeno, da se je za nekatere skupine izdelkov razpon dejanskih cen za Skupnost občutno spremenil (povečal ali zmanjšal) v primerjavi s prvotno preiskavo in da določene minimalne uvozne cene, ki temeljijo na prvotnih cenah, niso bili več primerni za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga glede na sedanjo prodajo. Vprašanje v okviru sedanjega pregleda je bilo, ali je na cene v Skupnost vplival obstoj zavez glede MUC ali ne, tj. ali so te cene trajne ali ne. Trdi se, da na tiste cene, ki so občutno višje od MUC, slednji ne vpliva. To velja ne glede na to, ali so zaveze glede cen ustrezne za izdelek. V tem primeru cene določajo tržne sile in ustvarjajo primerno podlago za oceno ravnanja glede dampinga. Zato se ta utemeljitev zavrne. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo vprašanje, zastavljeno v okviru pregleda oblike protidampinških ukrepov, ali so zaveze glede cen še vedno ustrezne ali smotrne (v tem smislu, da bi imele isti učinek kot uvedba protidampinške dajatve) za izdelke, ki se izvažajo v skladu z njimi (glej uvodno izjavo (8) Uredbe (ES) št. 365/2006). V tem pregledu je bilo ugotovljeno, da se je za nekatere skupine izdelkov razpon dejanskih cen za Skupnost občutno spremenil (povečal ali zmanjšal) v primerjavi s prvotno preiskavo in da določene minimalne uvozne cene, ki temeljijo na prvotnih cenah, niso bili več primerni za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga glede na sedanjo prodajo. Vprašanje v okviru sedanjega pregleda je bilo, ali je na cene v Skupnost vplival obstoj zavez glede MUC ali ne, tj. ali so te cene trajne ali ne. Trdi se, da na tiste cene, ki so občutno višje od MUC, slednji ne vpliva. To velja ne glede na to, ali so zaveze glede cen ustrezne za izdelek. V tem primeru cene določajo tržne sile in ustvarjajo primerno podlago za oceno ravnanja glede dampinga. Zato se ta utemeljitev zavrne.

3.   Primerjava

| (46) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene izdelka franko tovarna. Razlike, ki vplivajo na ceno in primerljivost cene, so bile ustrezno popravljene v obliki prilagoditev v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, rabatih, prevoznih, zavarovalniških, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, posojil ter provizij. Tudi pri izvoznih cenah nekaterih vrst izdelka, ki so jih prodajale družbe Ester, Garware in MTZ, so bile izvedene prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih izdelka, prodanega na trge tretjih držav, v primerjavi z izdelkom, prodanim v Skupnost, v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene izdelka franko tovarna. Razlike, ki vplivajo na ceno in primerljivost cene, so bile ustrezno popravljene v obliki prilagoditev v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, rabatih, prevoznih, zavarovalniških, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, posojil ter provizij. Tudi pri izvoznih cenah nekaterih vrst izdelka, ki so jih prodajale družbe Ester, Garware in MTZ, so bile izvedene prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih izdelka, prodanega na trge tretjih držav, v primerjavi z izdelkom, prodanim v Skupnost, v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe.

| (47) | Proizvajalci izvozniki so za omejeno količino izvoza zahtevali tudi prilagoditev izvozne cene v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe, kar ustreza višini ugodnosti, ki so bile dodeljene za izvoz v okviru sheme „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB) na podlagi proizvoda. V tem smislu je bilo ugotovljeno, da se lahko v okviru te sheme posojila, prejeta ob izvozu zadevnega izdelka, uporabijo za nadomestilo carine, predpisane za uvoz kakršnega koli blaga, ali za prosto prodajo drugim družbam. Poleg tega ni omejitve, da se mora uvoženo blago uporabljati samo pri proizvodnji izvoznega izdelka. Proizvajalci zato niso dokazali, da je ugodnost v okviru sheme DEPB na podlagi proizvoda vplivala na primerljivost cen in zlasti, da so stranke na domačem trgu dosledno plačevale različne cene zaradi ugodnosti DEBP. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(47)

Proizvajalci izvozniki so za omejeno količino izvoza zahtevali tudi prilagoditev izvozne cene v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe, kar ustreza višini ugodnosti, ki so bile dodeljene za izvoz v okviru sheme „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB) na podlagi proizvoda. V tem smislu je bilo ugotovljeno, da se lahko v okviru te sheme posojila, prejeta ob izvozu zadevnega izdelka, uporabijo za nadomestilo carine, predpisane za uvoz kakršnega koli blaga, ali za prosto prodajo drugim družbam. Poleg tega ni omejitve, da se mora uvoženo blago uporabljati samo pri proizvodnji izvoznega izdelka. Proizvajalci zato niso dokazali, da je ugodnost v okviru sheme DEPB na podlagi proizvoda vplivala na primerljivost cen in zlasti, da so stranke na domačem trgu dosledno plačevale različne cene zaradi ugodnosti DEBP. Zato je bila zahteva zavrnjena.

4.   Stopnja dampinga

| (48) | Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Kjer so izvozne cene temeljile na cenah za tretje države, so bile ustrezne vrednosti CIF izračunane tako, da se je ceni franko tovarna za tretje države prištela razlika v tehtanem povprečju, glede na vrsto izdelka, med izvoznimi cenami za Skupnost na ravni franko tovarna in na ravni CIF. |
| --- | --- |

(48)

Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Kjer so izvozne cene temeljile na cenah za tretje države, so bile ustrezne vrednosti CIF izračunane tako, da se je ceni franko tovarna za tretje države prištela razlika v tehtanem povprečju, glede na vrsto izdelka, med izvoznimi cenami za Skupnost na ravni franko tovarna in na ravni CIF.

| (49) | Glede na občutno znižanje individualnih stopenj dampinga v primerjavi s tistimi, ki so bile podlaga za prvotne ukrepe, se je štelo za primerno, da se spremeni preostala dajatev. Slednja je bila v skladu s členom 11(9) osnovne uredbe določena na podlagi najvišje ugotovljene stopnje dampinga za pet indijskih proizvajalcev izvoznikov iz sedanjega pregleda, ki so bili ocenjeni za reprezentativne med vzorčenimi sodelujočimi proizvajalci, na podlagi katerih je bila izračunana prvotna preostala dajatev. |
| --- | --- |

(49)

Glede na občutno znižanje individualnih stopenj dampinga v primerjavi s tistimi, ki so bile podlaga za prvotne ukrepe, se je štelo za primerno, da se spremeni preostala dajatev. Slednja je bila v skladu s členom 11(9) osnovne uredbe določena na podlagi najvišje ugotovljene stopnje dampinga za pet indijskih proizvajalcev izvoznikov iz sedanjega pregleda, ki so bili ocenjeni za reprezentativne med vzorčenimi sodelujočimi proizvajalci, na podlagi katerih je bila izračunana prvotna preostala dajatev.

| (50) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:






  Ester Industries Ltd | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| Flex Industries Ltd | 3,2 % |
| Garware Polyester Ltd | 20,1 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 3,7 % |
| Vse druge družbe | 29,3 % |

(50)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:

Ester Industries Ltd

29,3 %

Flex Industries Ltd

3,2 %

Garware Polyester Ltd

20,1 %

MTZ Polyfilms Ltd

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

3,7 %

Vse druge družbe

29,3 %

D.   TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (51) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila narejena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila narejena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno.

| (52) | V tem smislu je treba opomniti, da je bila normalna vrednost določena na podlagi stroškov in cen vložnika. Izvozniki imajo velik domači trg za zadevni izdelek in domače cene so višje, kot so bile med prvotno preiskavo. Nobena ugotovitev ne opozarja na to, da bi normalna vrednost, določena med sedanjo preiskavo, ne bila trajne narave. |
| --- | --- |

(52)

V tem smislu je treba opomniti, da je bila normalna vrednost določena na podlagi stroškov in cen vložnika. Izvozniki imajo velik domači trg za zadevni izdelek in domače cene so višje, kot so bile med prvotno preiskavo. Nobena ugotovitev ne opozarja na to, da bi normalna vrednost, določena med sedanjo preiskavo, ne bila trajne narave.

| (53) | Lahko bi trdili, da lahko razvoj cen surovin, tesno povezanih s cenami nafte, pomembno vpliva na normalno vrednost. Vendar pa se je glede na to, da so materiali bazični proizvodi, katerih cena je določena na mednarodni ravni, upoštevalo, da bo povišanje cen vplivalo na vse udeležence na trgu in s tem tudi na normalno vrednost ter izvozno ceno. |
| --- | --- |

(53)

Lahko bi trdili, da lahko razvoj cen surovin, tesno povezanih s cenami nafte, pomembno vpliva na normalno vrednost. Vendar pa se je glede na to, da so materiali bazični proizvodi, katerih cena je določena na mednarodni ravni, upoštevalo, da bo povišanje cen vplivalo na vse udeležence na trgu in s tem tudi na normalno vrednost ter izvozno ceno.

| (54) | Kakor je bilo omenjeno že v uvodnih izjavah (22) in (23), je bilo treba glede na obstoj zavez in z namenom, da bi se preučilo, ali bi se izvozne cene za Skupnost lahko štele za trajne ali ne, narediti analizo slednjih glede na MUC, določene v zavezah. Ravno tako je bila narejena primerjava med cenami zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost, in cenami zadevnega izdelka, namenjenega za izvoz v tretje države, med obdobjem preiskave. Kakor je razloženo v uvodni izjavi (23), se je štelo, da v primeru, ko izvozne cene za Skupnost niso bile znatno višje od MUC in so bile občutno višje od izvoznih cen za tretje države, prve niso bile zanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko izvozniki uporabljali v prihodnosti. Namesto tega so se za določitev prihodnjih izvoznih cen, ki bi se lahko štele za trajne, upoštevale izvozne cene za tretje države. |
| --- | --- |

(54)

Kakor je bilo omenjeno že v uvodnih izjavah (22) in (23), je bilo treba glede na obstoj zavez in z namenom, da bi se preučilo, ali bi se izvozne cene za Skupnost lahko štele za trajne ali ne, narediti analizo slednjih glede na MUC, določene v zavezah. Ravno tako je bila narejena primerjava med cenami zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost, in cenami zadevnega izdelka, namenjenega za izvoz v tretje države, med obdobjem preiskave. Kakor je razloženo v uvodni izjavi (23), se je štelo, da v primeru, ko izvozne cene za Skupnost niso bile znatno višje od MUC in so bile občutno višje od izvoznih cen za tretje države, prve niso bile zanesljiv kazalnik možne politike določanja cen, ki bi jo lahko izvozniki uporabljali v prihodnosti. Namesto tega so se za določitev prihodnjih izvoznih cen, ki bi se lahko štele za trajne, upoštevale izvozne cene za tretje države.

| (55) | Na podlagi tega se sklene, da se lahko spremenjene okoliščine glede na osnovno preiskavo v zvezi z dampingom utemeljeno štejejo za trajne, s tem pridržkom, da je bilo treba za tri indijske izvoznike, kakor je sklenjeno že v uvodni izjavi (26), trajno spremembo okoliščin v zvezi z njihovim ravnanjem glede dampinga, zlasti glede izvoznih cen, določiti na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen za ostale tretje države za vrste izdelka, prodanega v Skupnost, in ne na podlagi njihovih izvoznih cen za Skupnost. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi tega se sklene, da se lahko spremenjene okoliščine glede na osnovno preiskavo v zvezi z dampingom utemeljeno štejejo za trajne, s tem pridržkom, da je bilo treba za tri indijske izvoznike, kakor je sklenjeno že v uvodni izjavi (26), trajno spremembo okoliščin v zvezi z njihovim ravnanjem glede dampinga, zlasti glede izvoznih cen, določiti na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen za ostale tretje države za vrste izdelka, prodanega v Skupnost, in ne na podlagi njihovih izvoznih cen za Skupnost.

| (56) | Občutno znižane individualne stopnje dampinga vzorčenih družb v primerjavi z začetnimi ukrepi in njihova trajna narava so lahko reprezentativni tudi za vse ostale družbe. Zato je treba preostalo dajatev ustrezno spremeniti, kakor je razloženo v uvodni izjavi (30). |
| --- | --- |

(56)

Občutno znižane individualne stopnje dampinga vzorčenih družb v primerjavi z začetnimi ukrepi in njihova trajna narava so lahko reprezentativni tudi za vse ostale družbe. Zato je treba preostalo dajatev ustrezno spremeniti, kakor je razloženo v uvodni izjavi (30).

E.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (57) | Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom in trajno naravo spremenjenih okoliščin ter glede na sklepne ugotovitve Uredbe (ES) št. 365/2006 v zvezi z obliko protidampinških ukrepov (odprava veljavnih zavez) je treba protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije spremeniti, da bodo v skladu z novimi ugotovljenimi stopnjami dampinga. |
| --- | --- |

(57)

Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom in trajno naravo spremenjenih okoliščin ter glede na sklepne ugotovitve Uredbe (ES) št. 365/2006 v zvezi z obliko protidampinških ukrepov (odprava veljavnih zavez) je treba protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije spremeniti, da bodo v skladu z novimi ugotovljenimi stopnjami dampinga.

| (58) | V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se za noben izdelek ne smejo uporabljati protidampinške in izravnalne dajatve za namene obravnavanja enih in istih okoliščin, ki so posledica dampinga ali subvencioniranega izvoza, zato se je veljavna izravnalna dajatev, ki ustreza izvoznim subvencijam, odštela od protidampinške dajatve, ki se uporablja. Pri preostali dajatvi odbitek ustreza stopnji izvozne subvencije družbe, na podlagi katere je bila določena preostala stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se za noben izdelek ne smejo uporabljati protidampinške in izravnalne dajatve za namene obravnavanja enih in istih okoliščin, ki so posledica dampinga ali subvencioniranega izvoza, zato se je veljavna izravnalna dajatev, ki ustreza izvoznim subvencijam, odštela od protidampinške dajatve, ki se uporablja. Pri preostali dajatvi odbitek ustreza stopnji izvozne subvencije družbe, na podlagi katere je bila določena preostala stopnja dampinga.

| (59) | Na podlagi zgoraj navedenega in ob upoštevanju ugotovitev pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih izravnalnih dajatev (Uredba (ES) št. 367/2006) so predlagani zneski dajatev, izraženi kot cena CIF na meji Skupnosti, brez plačane carinske dajatve, naslednji:











  Družba | Stopnja izvozne subvencije | Stopnja celotne subvencije | Stopnja dampinga | Izravnal-na dajatev | Protidam-pinška dajatev | Skupna stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0, % | 12,5 % |
| Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Vse druge družbe | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

Na podlagi zgoraj navedenega in ob upoštevanju ugotovitev pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih izravnalnih dajatev (Uredba (ES) št. 367/2006) so predlagani zneski dajatev, izraženi kot cena CIF na meji Skupnosti, brez plačane carinske dajatve, naslednji:

Družba

Stopnja izvozne subvencije

Stopnja celotne subvencije

Stopnja dampinga

Izravnal-na dajatev

Protidam-pinška dajatev

Skupna stopnja dajatve

Ester Industries Ltd

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

Flex Industries Ltd

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0, %

12,5 %

Garware Polyester Ltd

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

MTZ Polyfilms Ltd

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Vse druge družbe

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (4), so bili veljavni protidampinški ukrepi razširjeni, tako da zajemajo tudi uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (59), bi morali spremenjeni protidampinški ukrepi še naprej zajemati uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Brazilske in izraelske proizvajalce izvoznike, za katere ukrepi, razširjeni z Uredbo (ES) št. 1975/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 101/2006, ne veljajo, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, spremenjenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(60)

Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (4), so bili veljavni protidampinški ukrepi razširjeni, tako da zajemajo tudi uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (59), bi morali spremenjeni protidampinški ukrepi še naprej zajemati uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Brazilske in izraelske proizvajalce izvoznike, za katere ukrepi, razširjeni z Uredbo (ES) št. 1975/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 101/2006, ne veljajo, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, spremenjenih s to uredbo.

| (61) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala biti predlagana sprememba Uredbe (ES) št. 1676/2001, in jim je bila dana možnost, da podajo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(61)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala biti predlagana sprememba Uredbe (ES) št. 1676/2001, in jim je bila dana možnost, da podajo svoje pripombe.

| (62) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zatorej odražajo stanje, ki se je med preiskavo nanašalo na te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe, in torej posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(62)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zatorej odražajo stanje, ki se je med preiskavo nanašalo na te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe, in torej posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (63) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe, npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov, je treba takoj vložiti pri Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani npr. s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi bo Uredba (ES) št. 1676/2001 ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, za katere veljajo individualne dajatve. |
| --- | --- |

(63)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe, npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov, je treba takoj vložiti pri Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani npr. s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi bo Uredba (ES) št. 1676/2001 ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, za katere veljajo individualne dajatve.

| (64) | Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. |
| --- | --- |

(64)

Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP.

| (65) | Treba je opomniti, da je indijski izvoznik MTZ spremenil svoj naslov, ki je veljaven od julija 2005, ne da bi to vplivalo na lastništvo družbe, njeno strukturo ali delovanje. Naslov družbe se zato spremeni. |
| --- | --- |

(65)

Treba je opomniti, da je indijski izvoznik MTZ spremenil svoj naslov, ki je veljaven od julija 2005, ne da bi to vplivalo na lastništvo družbe, njeno strukturo ali delovanje. Naslov družbe se zato spremeni.

| (66) | Za namene preglednosti in ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 365/2006, sprejete istočasno s to uredbo in ki ravno tako zadeva pregled dokončnih protidampinških ukrepov, je treba novo prečiščeno različico člena 1 Uredbe (ES) št. 1676/2001 vključiti v operativni del te uredbe – |
| --- | --- |

(66)

Za namene preglednosti in ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 365/2006, sprejete istočasno s to uredbo in ki ravno tako zadeva pregled dokončnih protidampinških ukrepov, je treba novo prečiščeno različico člena 1 Uredbe (ES) št. 1676/2001 vključiti v operativni del te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1676/2001, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo (ES) št. 365/2006, se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (‚PET’), ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 (oznake TARIC: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 in 3920621994) in ex 3920 62 90 (oznaki TARIC 3920629033 in 3920629094), s poreklom iz Indije in Republike Koreje.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, pred carinjenjem, je naslednja za izdelke s poreklom iz:

| Država | Družba | Dokončna dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi - 110 003 |
| Indija |

Država

Družba

Dokončna dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi - 110 003

Indija

17,3 %

A026

Indija

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| Indija |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

Indija

0,0 %

A027

Indija

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| Indija |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

Indija

17,4 %

A028

Indija

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| Indija |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

Indija

0,0 %

A030

Indija

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| Indija |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

Indija

18,0 %

A031

Indija

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| Indija |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

Indija

0,0 %

A032

Indija

Vse druge družbe

17,3 %

A999

Koreja

| Kolon Industries Inc. |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Koreja |

Kolon Industries Inc.

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Koreja

0,0 %

A244

Koreja

| SKC Co. Ltd. |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower, |
| 1303-22, Seocho 4 Dong, |
| Seocho Gu, |
| Seoul 137-074, |
| Koreja |

SKC Co. Ltd.

Kyobo Gangnam Tower,

1303-22, Seocho 4 Dong,

Seocho Gu,

Seoul 137-074,

Koreja

7,5 %

A224

Koreja

| Toray Saehan Inc. |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Koreja |

Toray Saehan Inc.

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Koreja

0,0 %

A222

Koreja

| HS Industries Co. Ltd. |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Koreja |

HS Industries Co. Ltd.

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Koreja

7,5 %

A226

Koreja

| Hyosung Corporation |
| --- |
| 450, Kongduk-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Koreja |

Hyosung Corporation

450, Kongduk-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Koreja

7,5 %

A225

Koreja

| KP Chemical Corporation |
| --- |
| No. 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Koreja |

KP Chemical Corporation

No. 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Koreja

7,5 %

A223

Koreja

Vse druge družbe

13,4 %

A999

3.   Če katera koli stranka Komisiji zagotovi zadostne dokaze,

| — | da ni izvažala blaga, opisanega v členu 1(1), med prvotnim obdobjem preiskave, |
| --- | --- |

—

da ni izvažala blaga, opisanega v členu 1(1), med prvotnim obdobjem preiskave,

| — | da ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
  in |
| --- | --- |

—

da ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,

in

| — | da je izvažala zadevno blago po obdobju preiskave ali da je prevzela nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Skupnost, |
| --- | --- |

—

da je izvažala zadevno blago po obdobju preiskave ali da je prevzela nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Skupnost,

lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s Svetovalnim odborom spremeni člen 1(2) tako, da doda to stranko na seznam družb, ki so predmet protidampinških ukrepov, navedenih v tabeli v členu 1(2).

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2006.

Za Svet

Predsednik

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 316, 10.12.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1976/2004 (UL L 342, 18.11.2004, str. 8).

2

(3)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1975/2004 (UL L 342, 18.11.2004, str. 1).

3

(4)  UL L 227, 23.8.2001, str. 56.

4

(5)  UL C 40, 17.2.2005, str. 8.

5

(6)  UL C 154, 28.6.2002, str. 2.

6

(7)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

7

(8)  UL C 281, 22.11.2003, str. 4.

8

(9)  UL C 306, 10.12.2004, str. 2.

9

(10)  Glej stran 15 tega Uradnega lista.

10

(11)  UL L 218, 23.8.2005, str. 3.

11

(12)  UL L 17, 21.1.2006, str. 1.

12

(13)  UL C 1, 4.1.2005, str. 5.

13

(14)  Za izračun končne protidampinške dajatve za „vse druge družbe“ se je upoštevala stopnja izvozne subvencije družbe, na kateri temelji stopnja dampinga za „vse druge družbe“.

14

---

| 8.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/15

---

UREDBA SVETA (ES) št. 367/2006

z dne 27. februarja 2006

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljevanju „osnovna uredba“), in zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   OBSTOJEČI UKREPI IN KONČANE PREISKAVE, KI ZADEVAJO ISTI IZDELEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), uvrščene pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 in s poreklom iz Indije (v nadaljevanju „dokončni izravnalni ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v razponu med 3,8 % in 19,1 % uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, s preostalo stopnjo dajatve 19,1 %, uvedeno na uvoz od vseh drugih družb. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), uvrščene pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 in s poreklom iz Indije (v nadaljevanju „dokončni izravnalni ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v razponu med 3,8 % in 19,1 % uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, s preostalo stopnjo dajatve 19,1 %, uvedeno na uvoz od vseh drugih družb.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije in Republike Koreje. Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v razponu med 0 % in 62,6 % uvedeni na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije (v nadaljevanju „dokončni protidampinški ukrepi“), razen na uvoz petih indijskih družb (Ester Industries Limited (v nadaljevanju „Ester“), Flex Industries Limited (v nadaljevanju „Flex“), Garware Polyester Limited (v nadaljevanju „Garware“), MTZ Polyesters Limited (v nadaljevanju „MTZ“) in Polyplex Corporation Limited (v nadaljevanju „Polyplex“)), katerih zaveze so bile sprejete s Sklepom Komisije 2001/645/ES (4). |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije in Republike Koreje. Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v razponu med 0 % in 62,6 % uvedeni na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije (v nadaljevanju „dokončni protidampinški ukrepi“), razen na uvoz petih indijskih družb (Ester Industries Limited (v nadaljevanju „Ester“), Flex Industries Limited (v nadaljevanju „Flex“), Garware Polyester Limited (v nadaljevanju „Garware“), MTZ Polyesters Limited (v nadaljevanju „MTZ“) in Polyplex Corporation Limited (v nadaljevanju „Polyplex“)), katerih zaveze so bile sprejete s Sklepom Komisije 2001/645/ES (4).

| (3) | Treba je opomniti, da je družba, prej poznana kot MTZ Polyesters Limited, spremenila svoje ime. Njeno novo ime je MTZ Polyfilms Limited. Ta sprememba imena nikakor ni vplivala na ugotovitve Uredbe (ES) št. 2597/1999 in upravičenost družbe do individualne stopnje dajatve, ki se je za to družbo uporabljala pod njenim prejšnjim imenom. Komisija je 17. februarja 2005 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila spremembo imena družbe MTZ. Treba je tudi opomniti, da je družba MTZ spremenila svoj naslov, ki je veljaven od julija 2005, ne da bi to vplivalo na lastništvo družbe, njeno strukturo ali delovanje. Naslov družbe se zato spremeni. |
| --- | --- |

(3)

Treba je opomniti, da je družba, prej poznana kot MTZ Polyesters Limited, spremenila svoje ime. Njeno novo ime je MTZ Polyfilms Limited. Ta sprememba imena nikakor ni vplivala na ugotovitve Uredbe (ES) št. 2597/1999 in upravičenost družbe do individualne stopnje dajatve, ki se je za to družbo uporabljala pod njenim prejšnjim imenom. Komisija je 17. februarja 2005 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila spremembo imena družbe MTZ. Treba je tudi opomniti, da je družba MTZ spremenila svoj naslov, ki je veljaven od julija 2005, ne da bi to vplivalo na lastništvo družbe, njeno strukturo ali delovanje. Naslov družbe se zato spremeni.

| (4) | Uredbi Sveta (ES) št. 1975/2004 (6) in (ES) št. 1976/2004 (7) sta razširili dokončne izravnalne in protidampinške ukrepe na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije na uvoz enakega izdelka, ki se pošilja iz Brazilije in iz Izraela, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Brazilije ali Izraela ali ne. |
| --- | --- |

(4)

Uredbi Sveta (ES) št. 1975/2004 (6) in (ES) št. 1976/2004 (7) sta razširili dokončne izravnalne in protidampinške ukrepe na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije na uvoz enakega izdelka, ki se pošilja iz Brazilije in iz Izraela, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Brazilije ali Izraela ali ne.

| (5) | Komisija je 28. junija 2002 (8) začela delni vmesni pregled, omejen le na dokončne izravnalne ukrepe in zlasti na preiskavo sprejemljivosti zavez, ki jih je ponudil indijski proizvajalec izvoznik, v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Ta preiskava je bila končana z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006 (9). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. junija 2002 (8) začela delni vmesni pregled, omejen le na dokončne izravnalne ukrepe in zlasti na preiskavo sprejemljivosti zavez, ki jih je ponudil indijski proizvajalec izvoznik, v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Ta preiskava je bila končana z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006 (9).

| (6) | Komisija je 22. novembra 2003 (10) začela delni vmesni pregled, omejen le na dokončne protidampinške ukrepe. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 22. novembra 2003 (10) začela delni vmesni pregled, omejen le na dokončne protidampinške ukrepe. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006.

| (7) | Komisija je 4. januarja 2005 (11) začela delni vmesni pregled, omejen le na stopnjo dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava je bila končana z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006, ki je spremenila stopnjo dokončnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 4. januarja 2005 (11) začela delni vmesni pregled, omejen le na stopnjo dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava je bila končana z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006, ki je spremenila stopnjo dokončnih protidampinških ukrepov.

| (8) | Komisija je 23. avgusta 2005 (12) začela pregled uredb (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004 samo v zvezi z vlogo izraelskega proizvajalca za izvzetje iz podaljšanih ukrepov. Ta preiskava je bila končana z Uredbo Sveta (ES) št. 101/2006. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 23. avgusta 2005 (12) začela pregled uredb (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004 samo v zvezi z vlogo izraelskega proizvajalca za izvzetje iz podaljšanih ukrepov. Ta preiskava je bila končana z Uredbo Sveta (ES) št. 101/2006.

2.   ZAHTEVEK ZA PREGLED ZARADI IZTEKA UKREPA

| (9) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (13) veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa Uredbe Sveta (ES) št. 2597/1999 v skladu s členom 18 osnovne uredbe od proizvajalcev Skupnosti podobnega izdelka, tj. DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA in Toray Plastics Europe (v nadaljevanju „vložniki“). Vložniki predstavljajo znaten delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje folije iz PET Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (13) veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa Uredbe Sveta (ES) št. 2597/1999 v skladu s členom 18 osnovne uredbe od proizvajalcev Skupnosti podobnega izdelka, tj. DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA in Toray Plastics Europe (v nadaljevanju „vložniki“). Vložniki predstavljajo znaten delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje folije iz PET Skupnosti.

| (10) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov subvencioniranje in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila. |
| --- | --- |

(10)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov subvencioniranje in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila.

| (11) | Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Indije („VI“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanjem, da bi se pojasnil položaj glede vsebine pritožbe in da bi se dosegla vzajemno dogovorjena rešitev. Vendar pa Komisija ni prejela odgovora VI glede svoje ponudbe za posvetovanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Indije („VI“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanjem, da bi se pojasnil položaj glede vsebine pritožbe in da bi se dosegla vzajemno dogovorjena rešitev. Vendar pa Komisija ni prejela odgovora VI glede svoje ponudbe za posvetovanje.

3.   ZAČETEK PREGLEDA ZARADI IZTEKA UKREPA

| (12) | Komisija je preučila dokaze, ki so jih predložili vložniki, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe. Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija začela pregled zaradi izteka ukrepa Uredbe Sveta (ES) št. 2597/1999 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (14). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je preučila dokaze, ki so jih predložili vložniki, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe. Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija začela pregled zaradi izteka ukrepa Uredbe Sveta (ES) št. 2597/1999 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (14).

4.   OBDOBJE PREISKAVE

| (13) | Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 (v nadaljevanju „obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OP“). Preiskava gibanj v smislu škode je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljevanju „obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 (v nadaljevanju „obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OP“). Preiskava gibanj v smislu škode je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljevanju „obravnavano obdobje“).

5.   STRANKE, KI JIH ZADEVA PREISKAVA

| (14) | Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, začetne dobavitelje, uporabnike in VI o začetku preiskave. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da so razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, začetne dobavitelje, uporabnike in VI o začetku preiskave. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da so razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane.

| (15) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov folije iz PET v Indiji, ki so bili navedeni v zahtevku, so bili v obvestilu o začetku preiskave subvencioniranja v skladu s členom 27 osnovne uredbe predvideni postopki vzorčenja. Da bi se odločilo, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi se izbralo vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki pozvani, da se javijo in zagotovijo, kot je bilo določeno v obvestilu o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih, ki se nanašajo na zadevni izdelek v OP. Po preiskavi predloženih podatkov in glede na visoko število proizvajalcev izvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno. |
| --- | --- |

(15)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov folije iz PET v Indiji, ki so bili navedeni v zahtevku, so bili v obvestilu o začetku preiskave subvencioniranja v skladu s členom 27 osnovne uredbe predvideni postopki vzorčenja. Da bi se odločilo, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi se izbralo vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki pozvani, da se javijo in zagotovijo, kot je bilo določeno v obvestilu o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih, ki se nanašajo na zadevni izdelek v OP. Po preiskavi predloženih podatkov in glede na visoko število proizvajalcev izvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno.

| (16) | Komisija je vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, ali ki so se javile v roku obvestila o začetku postopka, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od štirih proizvajalcev Skupnosti, osmih proizvajalcev izvoznikov, enega uvoznika/uporabnika, enega začetnega dobavitelja in od VI. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, ali ki so se javile v roku obvestila o začetku postopka, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od štirih proizvajalcev Skupnosti, osmih proizvajalcev izvoznikov, enega uvoznika/uporabnika, enega začetnega dobavitelja in od VI.

| (17) | Izmed osmih indijskih proizvajalcev izvoznikov so bile štiri družbe (Ester, Flex, Garware in Jindal Poly Films Limited (v nadaljevanju „Jindal“)) izbrane za vzorčenje. Za te se je ugotovilo, da sestavljajo najširši reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje in izvoza folije iz PET v Skupnost, kar bi se utemeljeno lahko preiskalo v razpoložljivem času v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Izmed osmih indijskih proizvajalcev izvoznikov so bile štiri družbe (Ester, Flex, Garware in Jindal Poly Films Limited (v nadaljevanju „Jindal“)) izbrane za vzorčenje. Za te se je ugotovilo, da sestavljajo najširši reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje in izvoza folije iz PET v Skupnost, kar bi se utemeljeno lahko preiskalo v razpoložljivem času v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe.

| (18) | Komisija je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (15), obvestila, da je družba, prej poznana kot Jindal Polyester Limited, spremenila svoj naslov. Naslov družbe se zato spremeni. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (15), obvestila, da je družba, prej poznana kot Jindal Polyester Limited, spremenila svoj naslov. Naslov družbe se zato spremeni.

| (19) | Komisija je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (16), obvestila, da je družba, prej poznana kot Jindal Polyester Limited, spremenila svoje ime in se sedaj imenuje Jindal Poly Films Limited. Ime družbe se zato spremeni. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (16), obvestila, da je družba, prej poznana kot Jindal Polyester Limited, spremenila svoje ime in se sedaj imenuje Jindal Poly Films Limited. Ime družbe se zato spremeni.

| (20) | Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja in škode in tudi za ugotovitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja in škode ter tega, ali bi ohranitev ukrepov bila v interesu Skupnosti. Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:






  (a) | proizvajalci Skupnosti:







  — | DuPont Teijin Films, Luxembourg in Middlesbrough, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja in škode in tudi za ugotovitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja in škode ter tega, ali bi ohranitev ukrepov bila v interesu Skupnosti. Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:

(a)

proizvajalci Skupnosti:

—

DuPont Teijin Films, Luxembourg in Middlesbrough, Združeno kraljestvo,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Nemčija,

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italija, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italija,

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Francija; |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Francija;

| (b) | vlada Indije:







  — | Ministrstvo za trgovino, New Delhi; |
| --- | --- | --- |

(b)

vlada Indije:

—

Ministrstvo za trgovino, New Delhi;

| (c) | proizvajalci izvozniki v Indiji:







  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | Jindal Poly Films Limited, New Delhi; |
| --- | --- |

—

Jindal Poly Films Limited, New Delhi;

| (d) | uvoznik/uporabnik:







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italija; |
| --- | --- | --- |

(d)

uvoznik/uporabnik:

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italija;

| (e) | začetni dobavitelj:







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Nemčija. |
| --- | --- | --- |

(e)

začetni dobavitelj:

—

Oxxynova GmbH, Marl, Nemčija.

6.   RAZKRITJE

| (21) | V skladu s členom 30 osnovne uredbe so bili VI in druge zainteresirane stranke obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati nadaljnje ukrepe. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Določene stranke so predložile svoje pisne pripombe. Poleg tega so bila VI ponujena posvetovanja v skladu s členom 10(11) osnovne uredbe in ta jih je sprejela. Vsi predlogi in pripombe so bili ustrezno upoštevani. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 30 osnovne uredbe so bili VI in druge zainteresirane stranke obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati nadaljnje ukrepe. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Določene stranke so predložile svoje pisne pripombe. Poleg tega so bila VI ponujena posvetovanja v skladu s členom 10(11) osnovne uredbe in ta jih je sprejela. Vsi predlogi in pripombe so bili ustrezno upoštevani.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

| (22) | Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je enak izdelek, kot ga zadeva Uredba Sveta (ES) št. 2597/1999, namreč folija iz PET, uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 s poreklom iz Indije (v nadaljevanju „zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(22)

Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je enak izdelek, kot ga zadeva Uredba Sveta (ES) št. 2597/1999, namreč folija iz PET, uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 s poreklom iz Indije (v nadaljevanju „zadevni izdelek“).

| (23) | Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imata tako zadevni izdelek in folija iz PET, proizvedena in prodajana na domačem trgu v Indiji, kot tudi folija iz PET, proizvedena in prodajana v Skupnosti s strani proizvajalcev Skupnosti, enake osnovne fizične značilnosti in sta zato podobna izdelka v smislu člena 1(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imata tako zadevni izdelek in folija iz PET, proizvedena in prodajana na domačem trgu v Indiji, kot tudi folija iz PET, proizvedena in prodajana v Skupnosti s strani proizvajalcev Skupnosti, enake osnovne fizične značilnosti in sta zato podobna izdelka v smislu člena 1(5) osnovne uredbe.

C.   SUBVENCIJE

1.   UVOD

| (24) | Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

1.1   Državne sheme

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | Sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljevanju „Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča VI, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ti so povzeti v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in se redno posodabljajo. En dokument izvozne in uvozne politike se nanaša na obdobje preiskave v zvezi s pregledom tega primera; tj. petletni načrt, ki se nanaša na obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007 (v nadaljevanju „politika EXIM 2002–2007“). Poleg tega VI določi postopke, ki urejajo politiko EXIM 2002–2007, v „Priročnik postopkov – od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007, Zvezek I“ (v nadaljevanju „HOP I 2002–2007“) (17). Priročnik postopkov se prav tako redno posodablja. |
| --- | --- |

Sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljevanju „Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča VI, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ti so povzeti v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in se redno posodabljajo. En dokument izvozne in uvozne politike se nanaša na obdobje preiskave v zvezi s pregledom tega primera; tj. petletni načrt, ki se nanaša na obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007 (v nadaljevanju „politika EXIM 2002–2007“). Poleg tega VI določi postopke, ki urejajo politiko EXIM 2002–2007, v „Priročnik postopkov – od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007, Zvezek I“ (v nadaljevanju „HOP I 2002–2007“) (17). Priročnik postopkov se prav tako redno posodablja.

| (26) | Shema (f) temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z zakonom o zbiranju proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(26)

Shema (f) temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z zakonom o zbiranju proračunskih sredstev.

| (27) | Shema (g) temelji na točkah 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (Reserve Bank of India) (v nadaljevanju „RBI“) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(27)

Shema (g) temelji na točkah 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (Reserve Bank of India) (v nadaljevanju „RBI“) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (28) | Shema (h) je ad hoc subvencija, za katero ni bila ugotovljena pravna podlaga v indijskem zakonu. |
| --- | --- |

(28)

Shema (h) je ad hoc subvencija, za katero ni bila ugotovljena pravna podlaga v indijskem zakonu.

1.2   Regionalne sheme

| (29) | Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije je Komisija prav tako preiskala številne sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij s strani regionalnih vlad ali organov nekaterih indijskih držav.






  (a) | Država Utar Pradeš:







  — | sheme temeljijo na Zakonu o davku na trgovino iz leta 1948 vlade države Utar Pradeš (v nadaljevanju „VUP“). |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije je Komisija prav tako preiskala številne sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij s strani regionalnih vlad ali organov nekaterih indijskih držav.

(a)

Država Utar Pradeš:

—

sheme temeljijo na Zakonu o davku na trgovino iz leta 1948 vlade države Utar Pradeš (v nadaljevanju „VUP“).

| (b) | Država Maharaštra:







  — | paketna shema spodbud (v nadaljevanju „PSS“) vlade Maharaštre („VM“) iz leta 1993. Ta shema temelji na resolucijah oddelka za industrijo, energetiko in delo VM. |
| --- | --- | --- |

(b)

Država Maharaštra:

—

paketna shema spodbud (v nadaljevanju „PSS“) vlade Maharaštre („VM“) iz leta 1993. Ta shema temelji na resolucijah oddelka za industrijo, energetiko in delo VM.

2.   DRŽAVNE SHEME

2.1   Shema vnaprejšnjih dovoljenj (advance licence scheme – v nadaljevanju „ALS“)/shema za vnaprejšnjo pripustitev naročil (advance release order – v nadaljevanju „ARO“)

(a)   Pravna podlaga

| (30) | Podroben opis te sheme vsebujejo odstavki 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2002–2007 in poglavja 4.1 do 4.30 HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(30)

Podroben opis te sheme vsebujejo odstavki 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2002–2007 in poglavja 4.1 do 4.30 HOP I 2002–2007.

(b)   Upravičenost

| (31) | Shemo ALS sestavlja šest podshem, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi (32). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki ali trgovci izvozniki, ki so „povezani“ s spremljajočimi proizvajalci, so upravičeni do fizičnega izvoza ALS in do ALS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končne izvoznike, so upravičeni do ALS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike EXIM 2002–2007, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov (v nadaljevanju „EOU“), so upravičeni do predvidenega izvoza ALS. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ v okviru podshem ARO in vzajemnega notranjega akreditiva. |
| --- | --- |

(31)

Shemo ALS sestavlja šest podshem, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi (32). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki ali trgovci izvozniki, ki so „povezani“ s spremljajočimi proizvajalci, so upravičeni do fizičnega izvoza ALS in do ALS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končne izvoznike, so upravičeni do ALS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike EXIM 2002–2007, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov (v nadaljevanju „EOU“), so upravičeni do predvidenega izvoza ALS. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ v okviru podshem ARO in vzajemnega notranjega akreditiva.

(c)   Praktično izvajanje

| (32) | Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:






  (i) | Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost vključno z vrsto izvoznega izdelka sta navedena v dovoljenju. |
| --- | --- | --- |

(32)

Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:

(i)

Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost vključno z vrsto izvoznega izdelka sta navedena v dovoljenju.

| (ii) | Letne potrebe: Takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov. |
| --- | --- |

(ii)

Letne potrebe: Takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov.

| (iii) | Vmesne dobave: Ta podshema zajema primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovine in za ta namen prejme ALS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek. |
| --- | --- |

(iii)

Vmesne dobave: Ta podshema zajema primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovine in za ta namen prejme ALS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek.

| (iv) | Predvideni izvoz: Ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, omenjenim v odstavkih 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2002–2007. VI trdi, da se predvideni izvoz nanaša na zadevne posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali podjetju, ki se nahaja v posebni ekonomski coni (v nadaljevanju „PEC“). |
| --- | --- |

(iv)

Predvideni izvoz: Ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, omenjenim v odstavkih 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2002–2007. VI trdi, da se predvideni izvoz nanaša na zadevne posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali podjetju, ki se nahaja v posebni ekonomski coni (v nadaljevanju „PEC“).

| (v) | ARO: Imetnik ALS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnje dovoljenje validirano kot ARO in potrjeno domačemu dobavitelju ob dobavi v njem določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2002–2007 (tj. ALS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine. |
| --- | --- |

(v)

ARO: Imetnik ALS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnje dovoljenje validirano kot ARO in potrjeno domačemu dobavitelju ob dobavi v njem določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2002–2007 (tj. ALS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine.

| (vi) | Vzajemni notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku ALS. Imetnik ALS lahko pri banki odpre vzajemni notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi dovoljenje za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2002–2007 (tj. ALS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). |
| --- | --- |

(vi)

Vzajemni notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku ALS. Imetnik ALS lahko pri banki odpre vzajemni notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi dovoljenje za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2002–2007 (tj. ALS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine).

| (33) | Od štirih vzorčnih proizvajalcev izvoznikov je v OP le eden uporabil ALS. Bolj natančno, ta proizvajalec izvoznik je uporabil dve podshemi, namreč zgoraj navedeni shemi (i) in (ii). Ta sodelujoči izvoznik je pojasnil, da se je leta 1999, v času dokončnih izravnalnih ukrepov, ko je uporabljal DEPB (Duty Entitlement Passbook Scheme), odločil, da bo prenehal uporabljati DEPB in namesto tega začel uporabljati ALS. |
| --- | --- |

(33)

Od štirih vzorčnih proizvajalcev izvoznikov je v OP le eden uporabil ALS. Bolj natančno, ta proizvajalec izvoznik je uporabil dve podshemi, namreč zgoraj navedeni shemi (i) in (ii). Ta sodelujoči izvoznik je pojasnil, da se je leta 1999, v času dokončnih izravnalnih ukrepov, ko je uporabljal DEPB (Duty Entitlement Passbook Scheme), odločil, da bo prenehal uporabljati DEPB in namesto tega začel uporabljati ALS.

| (34) | Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik dovoljenja zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in potrošnje uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem“ v določeni obliki (poglavje 4.30 HOP I 2002–2007) (v nadaljevanju „evidenca potrošnje“). Preverjanje je pokazalo, da družba ustrezno vodi evidenco potrošnje. |
| --- | --- |

(34)

Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik dovoljenja zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in potrošnje uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem“ v določeni obliki (poglavje 4.30 HOP I 2002–2007) (v nadaljevanju „evidenca potrošnje“). Preverjanje je pokazalo, da družba ustrezno vodi evidenco potrošnje.

| (35) | V zvezi z zgoraj navedeno podshemo (i) VI določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza (vključno s predvidenim izvozom), kar je zapisano v dovoljenju. Poleg tega morajo vladni uslužbenci v času uvoza in izvoza na dovoljenje vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi VI na osnovi standardnih input-output normativov (v nadaljevanju „SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi z zgoraj navedeno podshemo (i) VI določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza (vključno s predvidenim izvozom), kar je zapisano v dovoljenju. Poleg tega morajo vladni uslužbenci v času uvoza in izvoza na dovoljenje vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi VI na osnovi standardnih input-output normativov (v nadaljevanju „SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP I 2002–2007.

| (36) | V primeru podsheme (ii) iz uvodne izjave (32) (ALS za letne potrebe) se na dovoljenje vpiše samo vrednost uvoznega nadomestila. Imetnik dovoljenja mora „vzdrževati povezavo med uvoženimi surovinami in nastalim izdelkom“ (odstavek 4.24A(c) HOP I 2002–2007). |
| --- | --- |

(36)

V primeru podsheme (ii) iz uvodne izjave (32) (ALS za letne potrebe) se na dovoljenje vpiše samo vrednost uvoznega nadomestila. Imetnik dovoljenja mora „vzdrževati povezavo med uvoženimi surovinami in nastalim izdelkom“ (odstavek 4.24A(c) HOP I 2002–2007).

| (37) | Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (18 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev). |
| --- | --- |

(37)

Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (18 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).

| (38) | Preverjanje je pokazalo, je bila določena stopnja potrošnje glavnih surovin, potrebnih za proizvodnjo enega kilograma folije iz PET, navedena v evidenci potrošnje, nižja od ustreznega SION. To pomeni, da je bilo sodelujočemu izvozniku po SION dovoljeno dajatev prosto uvoziti več navedenih surovin, kot se jih je dejansko potrebovalo v proizvodnem postopku. Družba je trdila, da bo VI prilagodila presežno korist, ko bodo dovoljenja potekla, tj. 30 mesecev po izdaji dovoljenj, glej (37) zgoraj, saj je običajna praksa, da se uporabi možnost dveh podaljšanj za 6 mesecev. Vendar glede na to, da je bilo prvo dovoljenje družbi izdano 31. januarja 2003, družba ni mogla utemeljiti svoje pritožbe v času preverjanja na kraju samem, ki so ga službe Komisije izvedle maja 2005. Decembra 2005, ko je družba ob razkritju dala pripombe, ni predložila nobenih dokazov, da je bil presežni odpust prilagojen. Ti SION so pripeljali do presežnega odpusta uvoznih dajatev. VI ni priskrbela dokaza, da je sistematično prilagajala presežni odpust, ko so dovoljenja potekla, niti da obstaja primeren sistem za prilagoditev presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(38)

Preverjanje je pokazalo, je bila določena stopnja potrošnje glavnih surovin, potrebnih za proizvodnjo enega kilograma folije iz PET, navedena v evidenci potrošnje, nižja od ustreznega SION. To pomeni, da je bilo sodelujočemu izvozniku po SION dovoljeno dajatev prosto uvoziti več navedenih surovin, kot se jih je dejansko potrebovalo v proizvodnem postopku. Družba je trdila, da bo VI prilagodila presežno korist, ko bodo dovoljenja potekla, tj. 30 mesecev po izdaji dovoljenj, glej (37) zgoraj, saj je običajna praksa, da se uporabi možnost dveh podaljšanj za 6 mesecev. Vendar glede na to, da je bilo prvo dovoljenje družbi izdano 31. januarja 2003, družba ni mogla utemeljiti svoje pritožbe v času preverjanja na kraju samem, ki so ga službe Komisije izvedle maja 2005. Decembra 2005, ko je družba ob razkritju dala pripombe, ni predložila nobenih dokazov, da je bil presežni odpust prilagojen. Ti SION so pripeljali do presežnega odpusta uvoznih dajatev. VI ni priskrbela dokaza, da je sistematično prilagajala presežni odpust, ko so dovoljenja potekla, niti da obstaja primeren sistem za prilagoditev presežnega odpusta.

(d)   Pripombe o razkritju

| (39) | Na podlagi razkritja je VI navedla, da je leta 2005 v treh primerih spremenila ALS, da bi lahko, med drugim, bolje nadzorovala uporabo ALS proizvajalcev izvoznikov in da bi spremembe in boljše metode nadzora preprečile presežen odpust. Zato je trdila, da nobena subvencija, odobrena v okviru ALS in vključena v izračun, ne bi smela biti izravnana. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi razkritja je VI navedla, da je leta 2005 v treh primerih spremenila ALS, da bi lahko, med drugim, bolje nadzorovala uporabo ALS proizvajalcev izvoznikov in da bi spremembe in boljše metode nadzora preprečile presežen odpust. Zato je trdila, da nobena subvencija, odobrena v okviru ALS in vključena v izračun, ne bi smela biti izravnana.

| (40) | Treba je opomniti, da so te spremembe ALS začele veljati šele po OP in po preveritvenem obisku služb Komisije in da njihove uporabe ni bilo mogoče preveriti. Poleg tega je bil odstavek 4.26 HOP I 2002–2007 z javnim obvestilom, objavljenim 10. oktobra 2005, dopolnjen z naslednjim: „licenčni organ ukrepa proti pridobitelju licence tudi, če ne predloži pravilno izpolnjenega Dodatka 23 (drugo ime za evidenco potrošnje)“. Vendar pa ni navedeno, kakšni bi bili ti ukrepi. |
| --- | --- |

(40)

Treba je opomniti, da so te spremembe ALS začele veljati šele po OP in po preveritvenem obisku služb Komisije in da njihove uporabe ni bilo mogoče preveriti. Poleg tega je bil odstavek 4.26 HOP I 2002–2007 z javnim obvestilom, objavljenim 10. oktobra 2005, dopolnjen z naslednjim: „licenčni organ ukrepa proti pridobitelju licence tudi, če ne predloži pravilno izpolnjenega Dodatka 23 (drugo ime za evidenco potrošnje)“. Vendar pa ni navedeno, kakšni bi bili ti ukrepi.

| (41) | Zato se šteje, da zgoraj omenjene spremembe, ki so jih uvedli indijski organi, niso bile preverjene. Zlasti niso navedene posledice, če evidenca potrošnje ni predložena. Sklepi, navedeni v nadaljevanju, zato temeljijo na ugotovitvah iz OP. |
| --- | --- |

(41)

Zato se šteje, da zgoraj omenjene spremembe, ki so jih uvedli indijski organi, niso bile preverjene. Zlasti niso navedene posledice, če evidenca potrošnje ni predložena. Sklepi, navedeni v nadaljevanju, zato temeljijo na ugotovitvah iz OP.

(e)   Sklepna ugotovitev

| (42) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe ugodnost, tj. finančni prispevek VI, ki so ga koristili preiskovani izvozniki. |
| --- | --- |

(42)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe ugodnost, tj. finančni prispevek VI, ki so ga koristili preiskovani izvozniki.

| (43) | Poleg tega so ALS za fizični izvoz in ALS za letne potrebe očitno zakonsko odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in proti njim se v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Brez izvozne obveznosti družba ne more koristiti teh shem. |
| --- | --- |

(43)

Poleg tega so ALS za fizični izvoz in ALS za letne potrebe očitno zakonsko odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in proti njim se v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Brez izvozne obveznosti družba ne more koristiti teh shem.

| (44) | Poleg tega se v tem primeru uporabljene podsheme ne morejo šteti kot dovoljeni sistemi povračila dajatev ali sistemi nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Niso v skladu s strogimi predpisi, določenimi v Prilogi I, točka (i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. VI dejansko ni uporabila sistema ali postopka preverjanja, s katerim bi se lahko preverilo, ali so bile surovine porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevne izdelke niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova teh preveč ugodnih normativov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Poleg tega VI ne izvaja nobenega učinkovitega nadzora na osnovi evidence potrošnje. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega se v tem primeru uporabljene podsheme ne morejo šteti kot dovoljeni sistemi povračila dajatev ali sistemi nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Niso v skladu s strogimi predpisi, določenimi v Prilogi I, točka (i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. VI dejansko ni uporabila sistema ali postopka preverjanja, s katerim bi se lahko preverilo, ali so bile surovine porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevne izdelke niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova teh preveč ugodnih normativov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Poleg tega VI ne izvaja nobenega učinkovitega nadzora na osnovi evidence potrošnje.

| (45) | Proti tem podshemam se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(45)

Proti tem podshemam se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (46) | Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabil ALS, je bil izračunan, kakor sledi. Števec so opuščene uvozne dajatve (osnovna carina in posebna dodatna carina) za uvoženi material v okviru dveh podshem ALS, uporabljenih za zadevni izdelek v OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe, se pristojbine, ki se obvezno plačajo za pridobitev subvencije, odštejejo od zneskov subvencije, če so bile vložene upravičene zahteve. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je imenovalec promet od izvoza zadevnega izdelka v OP. |
| --- | --- |

(46)

Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabil ALS, je bil izračunan, kakor sledi. Števec so opuščene uvozne dajatve (osnovna carina in posebna dodatna carina) za uvoženi material v okviru dveh podshem ALS, uporabljenih za zadevni izdelek v OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe, se pristojbine, ki se obvezno plačajo za pridobitev subvencije, odštejejo od zneskov subvencije, če so bile vložene upravičene zahteve. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je imenovalec promet od izvoza zadevnega izdelka v OP.

| (47) | Družba, ki je to shemo uporabila v OP, je prejela subvencijo 6,0 %. |
| --- | --- |

(47)

Družba, ki je to shemo uporabila v OP, je prejela subvencijo 6,0 %.

2.2   Duty Entitlement Passbook scheme („DEPB“)

(a)   Pravna podlaga

| (48) | Podroben opis DEPB je vsebovan v odstavku 4.3 politike EXIM 2002–2007 in poglavju 4 HOP I 2002–2007. V času prvotne preiskave sta obstajali dve obliki DEPB – predizvozna in poizvozna. Aprila 2000 je bila predizvozna oblika DEPB prekinjena, zato je preiskava preučila le poizvozno obliko domnevne subvencije. |
| --- | --- |

(48)

Podroben opis DEPB je vsebovan v odstavku 4.3 politike EXIM 2002–2007 in poglavju 4 HOP I 2002–2007. V času prvotne preiskave sta obstajali dve obliki DEPB – predizvozna in poizvozna. Aprila 2000 je bila predizvozna oblika DEPB prekinjena, zato je preiskava preučila le poizvozno obliko domnevne subvencije.

(b)   Upravičenost

| (49) | Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme. Ugotovljeno je bilo, da so imele tri družbe v OP ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(49)

Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme. Ugotovljeno je bilo, da so imele tri družbe v OP ugodnosti iz te sheme.

(c)   Praktično izvajanje DEPB

| (50) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPB, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPB so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnimi izdelki. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne vsebnosti surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšen domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(50)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPB, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPB so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnimi izdelki. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne vsebnosti surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšen domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (51) | Da je upravičeno do ugodnosti iz te sheme, mora podjetje izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom dati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka v okviru DEPB. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPB, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. V tej fazi je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, VI ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPB. Primerna stopnja DEPB za izračun dajatve je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Zato višine dajatve ni možno spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(51)

Da je upravičeno do ugodnosti iz te sheme, mora podjetje izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom dati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka v okviru DEPB. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPB, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. V tej fazi je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, VI ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPB. Primerna stopnja DEPB za izračun dajatve je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Zato višine dajatve ni možno spreminjati za nazaj.

| (52) | Ugotovljeno je bilo tudi, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi, krediti DEPB lahko po obračunskem načelu knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, če izpolnjujejo obveznosti izvoza. Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na kasnejši uvoz vsakršnega blaga, ki se neomejeno uvaža, razen proizvodnih sredstev. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPB se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljeno je bilo tudi, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi, krediti DEPB lahko po obračunskem načelu knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, če izpolnjujejo obveznosti izvoza. Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na kasnejši uvoz vsakršnega blaga, ki se neomejeno uvaža, razen proizvodnih sredstev. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPB se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.

| (53) | Vloga za kredite DEPB lahko zajema do 25 izvoznih poslov ali, če je vložena elektronsko, neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko ni strogih rokov za vlogo za kredite DEPB, ker se večina časovnih rokov, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2002–2007, vedno šteje od zadnjega izvoznega posla, ki je naveden v vlogi DEPB. |
| --- | --- |

(53)

Vloga za kredite DEPB lahko zajema do 25 izvoznih poslov ali, če je vložena elektronsko, neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko ni strogih rokov za vlogo za kredite DEPB, ker se večina časovnih rokov, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2002–2007, vedno šteje od zadnjega izvoznega posla, ki je naveden v vlogi DEPB.

| (54) | VI in en izvoznik sta službe Komisije opozorila, da bo ta shema kmalu prekinjena in jo bo nadomestila shema, domnevno „skladna s STO“ shemo. Prvotno je bilo načrtovano, da se DEPB izteče 1. aprila 2005. Ker pa nadomestna shema ni bila pripravljena za izvajanje, je bila DEPB podaljšana do 1. aprila 2006. Če nova shema ne bo pripravljena za začetek veljavnosti, bo DEPB ostala veljavna tako dolgo, kot bo potrebno. |
| --- | --- |

(54)

VI in en izvoznik sta službe Komisije opozorila, da bo ta shema kmalu prekinjena in jo bo nadomestila shema, domnevno „skladna s STO“ shemo. Prvotno je bilo načrtovano, da se DEPB izteče 1. aprila 2005. Ker pa nadomestna shema ni bila pripravljena za izvajanje, je bila DEPB podaljšana do 1. aprila 2006. Če nova shema ne bo pripravljena za začetek veljavnosti, bo DEPB ostala veljavna tako dolgo, kot bo potrebno.

(d)   Pripombe o razkritju

| (55) | Ob razkritju so VI in dva izvoznika, ki sta prejemala subvencije iz te sheme, predložili pripombe na zgornjo analizo DEPB. Trdili so, (i) da je kredite DEPB domnevno mogoče prejeti le, če je blago izvoženo in veljajo za surovinske materiale uvozne dajatve; (ii) je bila zadevna metodologija izračuna Komisije, ki je temeljila na „obračunskem“ načelu, v nasprotju z metodo iz prvotnega postopka iz leta 1999, ki je pripeljala do uvedbe dokončnih izravnalnih ukrepov in je temeljila na podlagi „prejemka“; (iii) zahtevali takojšen zaključek postopka glede DEPB, ker je VI objavila njegovo ukinitev s 1. aprilom 2006; in (iv) trdili, da bi nadaljnje upoštevanje pri izračunu pomenilo kršitev določb iz člena 27 ASCM v korist držav v razvoju. |
| --- | --- |

(55)

Ob razkritju so VI in dva izvoznika, ki sta prejemala subvencije iz te sheme, predložili pripombe na zgornjo analizo DEPB. Trdili so, (i) da je kredite DEPB domnevno mogoče prejeti le, če je blago izvoženo in veljajo za surovinske materiale uvozne dajatve; (ii) je bila zadevna metodologija izračuna Komisije, ki je temeljila na „obračunskem“ načelu, v nasprotju z metodo iz prvotnega postopka iz leta 1999, ki je pripeljala do uvedbe dokončnih izravnalnih ukrepov in je temeljila na podlagi „prejemka“; (iii) zahtevali takojšen zaključek postopka glede DEPB, ker je VI objavila njegovo ukinitev s 1. aprilom 2006; in (iv) trdili, da bi nadaljnje upoštevanje pri izračunu pomenilo kršitev določb iz člena 27 ASCM v korist držav v razvoju.

| (56) | Zgornje trditve (i) niti VI niti izvozniki niso nadalje utemeljili. Trditev je v vsakem primeru v nasprotju s preiskavo, ki je omenjena v uvodnih izjavah (50) do (53). Zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(56)

Zgornje trditve (i) niti VI niti izvozniki niso nadalje utemeljili. Trditev je v vsakem primeru v nasprotju s preiskavo, ki je omenjena v uvodnih izjavah (50) do (53). Zato se ta trditev zavrne.

| (57) | Kar zadeva trditev (ii), je treba povedati, da je namen metodologije, uporabljene v tej preiskavi, da bolje odrazi vpliv subvencioniranja o finančnem stanju sodelujočih izvoznikov v določenem obdobju preiskave. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. To med drugim potrjuje tudi knjiženje kreditov DEPB na podlagi vnaprejšnje vknjižbe v skladu z indijskimi računovodskimi standardi. Poleg tega je treba opomniti, da so to metodo službe Komisije že nekajkrat uporabile, zlasti v primeru sistema grafitnih elektrod (18), in da ta metoda ne vodi v popolnoma drugačno obravnavanje sheme, za katero je bilo dejansko možno od začetka sprejeti izravnalne ukrepe. Zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(57)

Kar zadeva trditev (ii), je treba povedati, da je namen metodologije, uporabljene v tej preiskavi, da bolje odrazi vpliv subvencioniranja o finančnem stanju sodelujočih izvoznikov v določenem obdobju preiskave. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. To med drugim potrjuje tudi knjiženje kreditov DEPB na podlagi vnaprejšnje vknjižbe v skladu z indijskimi računovodskimi standardi. Poleg tega je treba opomniti, da so to metodo službe Komisije že nekajkrat uporabile, zlasti v primeru sistema grafitnih elektrod (18), in da ta metoda ne vodi v popolnoma drugačno obravnavanje sheme, za katero je bilo dejansko možno od začetka sprejeti izravnalne ukrepe. Zato se ta trditev zavrne.

| (58) | V zvezi s trditvijo (iii) je bilo resnično ugotovljeno, da je VI v preteklosti objavila odpravo DEPB. DEPB bi se moral ukiniti 31. marca 2005, vendar ga je VI podaljšala do 30. septembra. VI je nato dodatno podaljšala veljavnost sheme do 1. aprila 2006. V teh okoliščinah je še vedno negotovo, ali bo DEPB dejansko ukinjen s 1. aprilom 2006 (glej uvodno izjavo (123)). |
| --- | --- |

(58)

V zvezi s trditvijo (iii) je bilo resnično ugotovljeno, da je VI v preteklosti objavila odpravo DEPB. DEPB bi se moral ukiniti 31. marca 2005, vendar ga je VI podaljšala do 30. septembra. VI je nato dodatno podaljšala veljavnost sheme do 1. aprila 2006. V teh okoliščinah je še vedno negotovo, ali bo DEPB dejansko ukinjen s 1. aprilom 2006 (glej uvodno izjavo (123)).

| (59) | V zvezi s trditvijo (iv) zgoraj je bilo ugotovljeno, da ni prišlo do kršitev določb iz člena 27 ASCM v korist držav v razvoju. Ta člen v bistvu ne izključuje, da članica STO sprejme izravnalne ukrepe proti škodljivim učinkom subvencioniranja druge članice. Ker je bilo ugotovljeno, da se lahko proti DEPB uvede izravnalni ukrep, se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi s trditvijo (iv) zgoraj je bilo ugotovljeno, da ni prišlo do kršitev določb iz člena 27 ASCM v korist držav v razvoju. Ta člen v bistvu ne izključuje, da članica STO sprejme izravnalne ukrepe proti škodljivim učinkom subvencioniranja druge članice. Ker je bilo ugotovljeno, da se lahko proti DEPB uvede izravnalni ukrep, se ta trditev zavrne.

(e)   Zaključne ugotovitve v zvezi z DEPB

| (60) | DEPB zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit DEPB je finančni prispevek VI, saj bo na koncu morda uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega DEPB kredit za izvoznika predstavlja ugodnost, ker izboljša likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(60)

DEPB zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit DEPB je finančni prispevek VI, saj bo na koncu morda uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega DEPB kredit za izvoznika predstavlja ugodnost, ker izboljša likvidnost družbe.

| (61) | Poleg tega je DEPB zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(61)

Poleg tega je DEPB zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

| (62) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v Prilogi I, točka (i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Poleg tega ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so uporabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka, in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu Priloge I, točka (i), in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DEPB ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik preprosto izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina, upravičeni do ugodnosti DEPB. |
| --- | --- |

(62)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v Prilogi I, točka (i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Poleg tega ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so uporabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka, in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu Priloge I, točka (i), in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DEPB ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik preprosto izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina, upravičeni do ugodnosti DEPB.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (63) | V skladu s členoma 2(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina izravnalnih subvencij izračunana glede na ugodnosti, dodeljene prejemniku, ki so bile ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členoma 2(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina izravnalnih subvencij izračunana glede na ugodnosti, dodeljene prejemniku, ki so bile ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se šteje, da se ugodnost dodeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (64) | V skladu z zgoraj navedenim se šteje za ustrezno, da se ugodnost iz DEPB oceni kot vsoto kreditov, prejetih za vse izvozne posle iz te sheme v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(64)

V skladu z zgoraj navedenim se šteje za ustrezno, da se ugodnost iz DEPB oceni kot vsoto kreditov, prejetih za vse izvozne posle iz te sheme v obdobju preiskave.

| (65) | Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. |
| --- | --- |

(65)

Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec.

| (66) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tri družbe so imele korist od te sheme med OP ter pridobile subvencije v obsegu med 9,0 % in 11,0 %. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tri družbe so imele korist od te sheme med OP ter pridobile subvencije v obsegu med 9,0 % in 11,0 %.

2.3   Shema izvozno usmerjenih enot (v nadaljevanju „SIUE“)/Shema posebnih ekonomskih con (v nadaljevanju „SPEC“)

(a)   Pravna podlaga

| (67) | Podrobni opisi teh shem so vsebovani v poglavjih 6 (SIUE) in 7 (SPEC) politike EXIM 2002–2007 in HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(67)

Podrobni opisi teh shem so vsebovani v poglavjih 6 (SIUE) in 7 (SPEC) politike EXIM 2002–2007 in HOP I 2002–2007.

(b)   Upravičenost

| (68) | Z izjemo izključno trgovskih podjetij so lahko v SPEC ali SIUE vključene vse družbe, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Ugotovljeno je bilo, da je imela ena družba v OP korist od SIUE. |
| --- | --- |

(68)

Z izjemo izključno trgovskih podjetij so lahko v SPEC ali SIUE vključene vse družbe, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Ugotovljeno je bilo, da je imela ena družba v OP korist od SIUE.

(c)   Praktično izvajanje

| (69) | SPEC so posebej zasnovane prostocarinske enklave, ki se po politiki EXIM 2002–2007 štejejo za tuje ozemlje za namene trgovinskih operacij, dajatev in davkov. |
| --- | --- |

(69)

SPEC so posebej zasnovane prostocarinske enklave, ki se po politiki EXIM 2002–2007 štejejo za tuje ozemlje za namene trgovinskih operacij, dajatev in davkov.

| (70) | Po drugi strani so SIUE geografsko prožnejše in se lahko ustanovijo kjer koli v Indiji. Ta shema dopolnjuje SPEC. |
| --- | --- |

(70)

Po drugi strani so SIUE geografsko prožnejše in se lahko ustanovijo kjer koli v Indiji. Ta shema dopolnjuje SPEC.

| (71) | Vloga za status IUE ali PEC mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo družbe, so pogoji za sprejem posredovani družbi. Sporazum o priznanju statusa PEC/IUE družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja. |
| --- | --- |

(71)

Vloga za status IUE ali PEC mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo družbe, so pogoji za sprejem posredovani družbi. Sporazum o priznanju statusa PEC/IUE družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.

| (72) | Ključna obveznost IUE ali PEC, kot je določeno v politiki EXIM 2002–2007, je doseči neto devizni zaslužek (v nadaljevanju „NDZ“), kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga. |
| --- | --- |

(72)

Ključna obveznost IUE ali PEC, kot je določeno v politiki EXIM 2002–2007, je doseči neto devizni zaslužek (v nadaljevanju „NDZ“), kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.

| (73) | Enote IUE/PEC so upravičene do naslednjih koncesij:






  (i) | oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno s proizvodnimi sredstvi, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali so s tem povezane; |
| --- | --- | --- |

(73)

Enote IUE/PEC so upravičene do naslednjih koncesij:

(i)

oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno s proizvodnimi sredstvi, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali so s tem povezane;

| (ii) | oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;

| (iii) | povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago; |
| --- | --- |

(iii)

povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;

| (iv) | možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu ob plačilu ustreznih dajatev na končni izdelek kot izjema k splošni zahtevi po izvozu celotne proizvodnje; |
| --- | --- |

(iv)

možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu ob plačilu ustreznih dajatev na končni izdelek kot izjema k splošni zahtevi po izvozu celotne proizvodnje;

| (v) | oprostitev davka od dohodka, ki običajno velja za dobičke iz izvozne prodaje v skladu z oddelkom 10A ali oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010; |
| --- | --- |

(v)

oprostitev davka od dohodka, ki običajno velja za dobičke iz izvozne prodaje v skladu z oddelkom 10A ali oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010;

| (vi) | možnost 100 % tujega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(vi)

možnost 100 % tujega lastniškega kapitala.

| (74) | Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci. Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi ustrezno poslovno knjigo vseh uvozov, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza. Ti dokumenti se po potrebi periodično predložijo pristojnim organom (v nadaljevanju „četrtletna in letna poročila o napredku“). Vendar pa se „na nobeni točki [od enote iz sheme IUE ali PEC] ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi z njenim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“, odstavek 10.2 Dodatka 14-I in odstavek 13.2 Dodatka 14-II k HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(74)

Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci. Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi ustrezno poslovno knjigo vseh uvozov, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza. Ti dokumenti se po potrebi periodično predložijo pristojnim organom (v nadaljevanju „četrtletna in letna poročila o napredku“). Vendar pa se „na nobeni točki [od enote iz sheme IUE ali PEC] ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi z njenim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“, odstavek 10.2 Dodatka 14-I in odstavek 13.2 Dodatka 14-II k HOP I 2002–2007.

| (75) | Domača prodaja se odpremi in registrira na osnovi samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je stalno nameščen pri IUE. |
| --- | --- |

(75)

Domača prodaja se odpremi in registrira na osnovi samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je stalno nameščen pri IUE.

| (76) | V tem primeru je le eden izmed sodelujočih izvoznikov v enem delu OP uporabljal SIUE. Ker SPEC ni bila uporabljena, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. Sodelujoči izvoznik, ki je uporabljal IUE, je shemo uporabljal za uvoz proizvodnih sredstev brez uvoznih dajatev in za prejemanje povračila centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago. Ta izvoznik ni koristil oprostitve uvoznih dajatev na surovine, ker obrat IUE za surovino, potrebno pri proizvodnji folije iz PET, uporablja PET v obliki zrnc. Ta PET v obliki zrnc se proizvaja v drugem obratu družbe, in sicer iz surovin, kupljenih v okviru ALS. Tako je družba uporabila ugodnosti, opisane pod (i) in (iii) v uvodni izjavi (73) zgoraj. |
| --- | --- |

(76)

V tem primeru je le eden izmed sodelujočih izvoznikov v enem delu OP uporabljal SIUE. Ker SPEC ni bila uporabljena, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. Sodelujoči izvoznik, ki je uporabljal IUE, je shemo uporabljal za uvoz proizvodnih sredstev brez uvoznih dajatev in za prejemanje povračila centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago. Ta izvoznik ni koristil oprostitve uvoznih dajatev na surovine, ker obrat IUE za surovino, potrebno pri proizvodnji folije iz PET, uporablja PET v obliki zrnc. Ta PET v obliki zrnc se proizvaja v drugem obratu družbe, in sicer iz surovin, kupljenih v okviru ALS. Tako je družba uporabila ugodnosti, opisane pod (i) in (iii) v uvodni izjavi (73) zgoraj.

(d)   Pripombe o razkritju

| (77) | Družba, ki je koristila ugodnosti v okviru IUE, je dala pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(77)

Družba, ki je koristila ugodnosti v okviru IUE, je dala pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

(e)   Zaključne ugotovitve v zvezi z IUE

| (78) | Oprostitev IUE dveh vrst uvoznih dajatev (v nadaljevanju „osnovne carine“ in „posebne dodatne carine“) in povračilo centralnega prometnega davka so finančni prispevek VI v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako IUE omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker ta ohranja likvidnost, saj ji ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek. |
| --- | --- |

(78)

Oprostitev IUE dveh vrst uvoznih dajatev (v nadaljevanju „osnovne carine“ in „posebne dodatne carine“) in povračilo centralnega prometnega davka so finančni prispevek VI v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako IUE omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker ta ohranja likvidnost, saj ji ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek.

| (79) | Tako oprostitev osnovne carine in posebne dodatne carine ter povračilo prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 2 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj IUE, kot je določen v odstavku 6.1 politike EXIM 2002–2007, je osnovni pogoj za pridobitev spodbud. |
| --- | --- |

(79)

Tako oprostitev osnovne carine in posebne dodatne carine ter povračilo prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 2 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj IUE, kot je določen v odstavku 6.1 politike EXIM 2002–2007, je osnovni pogoj za pridobitev spodbud.

| (80) | Poleg tega je bilo potrjeno, da VI nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja, za ugotavljanje, ali so bile brez carine in davkov nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega oprostitev dajatev za produkcijska sredstva jasno ni dovoljena shema za povračilo dajatev. |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega je bilo potrjeno, da VI nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja, za ugotavljanje, ali so bile brez carine in davkov nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka in v kakšnem obsegu (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega oprostitev dajatev za produkcijska sredstva jasno ni dovoljena shema za povračilo dajatev.

| (81) | VI ni izvedla dodatne preiskave na osnovi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi), niti ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(81)

VI ni izvedla dodatne preiskave na osnovi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi), niti ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (82) | Zato je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka skupnemu odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, ter povračilu prometnega davka, ki sta nastala v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(82)

Zato je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka skupnemu odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, ter povračilu prometnega davka, ki sta nastala v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(a)   Povračilo centralnega prometnega davka na obratna sredstva

| (83) | Števec je bil izračunan, kot sledi. Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabil to shemo, je bil izračunan na osnovi povračila prometnega davka za nakupe za proizvodni sektor, tj. med drugim za dele in embalažni material, v času obdobja preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. |
| --- | --- |

(83)

Števec je bil izračunan, kot sledi. Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabil to shemo, je bil izračunan na osnovi povračila prometnega davka za nakupe za proizvodni sektor, tj. med drugim za dele in embalažni material, v času obdobja preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

| (84) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako dobljena stopnja subvencije znaša 0,02 %. |
| --- | --- |

(84)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako dobljena stopnja subvencije znaša 0,02 %.

(ii)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) in povračilo centralnega prometnega davka na proizvodna sredstva

| (85) | V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je ugodnost za družbo, ki je uporabila to shemo, izračunana na osnovi višine neplačanih carin na uvožena proizvodna sredstva in zneska povrnjenega prometnega davka na nakup proizvodnih sredstev med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnih proizvodnih sredstev v industriji zadevnega izdelka. Tako izračunan znesek, ki velja za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako ugotovi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. Pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako da je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet sektorja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako dobljena stopnja subvencije znaša 5,0 %. |
| --- | --- |

(85)

V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je ugodnost za družbo, ki je uporabila to shemo, izračunana na osnovi višine neplačanih carin na uvožena proizvodna sredstva in zneska povrnjenega prometnega davka na nakup proizvodnih sredstev med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnih proizvodnih sredstev v industriji zadevnega izdelka. Tako izračunan znesek, ki velja za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako ugotovi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. Pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako da je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet sektorja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako dobljena stopnja subvencije znaša 5,0 %.

| (86) | Tako skupna stopnja subvencije v okviru SIUE za zadevno družbo znaša 5 %. |
| --- | --- |

(86)

Tako skupna stopnja subvencije v okviru SIUE za zadevno družbo znaša 5 %.

2.4   Shema v podporo izvozu proizvodnih sredstev (v nadaljevanju „SPIPS“)

(a)   Pravna podlaga

| (87) | Podroben opis SPIPS je vsebovan v poglavju 5 politike EXIM 2002–2007 in poglavju 5 HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(87)

Podroben opis SPIPS je vsebovan v poglavju 5 politike EXIM 2002–2007 in poglavju 5 HOP I 2002–2007.

(b)   Upravičenost

| (88) | Proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, ki so „povezani“ s spremljajočimi proizvajalci in dobavitelji storitev, so upravičeni do te sheme. Ugotovljeno je bilo, da so imele štiri vzorčne družbe v OP ugodnosti od te sheme. |
| --- | --- |

(88)

Proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, ki so „povezani“ s spremljajočimi proizvajalci in dobavitelji storitev, so upravičeni do te sheme. Ugotovljeno je bilo, da so imele štiri vzorčne družbe v OP ugodnosti od te sheme.

(c)   Praktično izvajanje

| (89) | Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz proizvodnih sredstev (novih in – od aprila 2003 – do deset let starih že rabljenih proizvodnih sredstev) po znižani stopnji dajatve. V ta namen VI po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje SPIPS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vsa proizvodna sredstva, uvožena po tej shemi. Do 31. marca 2000 je veljala 11 % stopnja dajatve (vključno z 10 % dodatno dajatvijo) in, v primeru uvozov z visoko vrednostjo, nična stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se morajo uvožena proizvodna sredstva uporabljati za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(89)

Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz proizvodnih sredstev (novih in – od aprila 2003 – do deset let starih že rabljenih proizvodnih sredstev) po znižani stopnji dajatve. V ta namen VI po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje SPIPS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vsa proizvodna sredstva, uvožena po tej shemi. Do 31. marca 2000 je veljala 11 % stopnja dajatve (vključno z 10 % dodatno dajatvijo) in, v primeru uvozov z visoko vrednostjo, nična stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se morajo uvožena proizvodna sredstva uporabljati za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

(d)   Pripombe o razkritju

| (90) | Po razkritju je VI trdila, da pri dodatku obresti za določitev celotnega zneska ugodnosti ni razloga za predpostavko, da je družba s posojili financirala celoten znesek posebne dodatne carine in da je treba zato upoštevati stopnjo dolga posamezne družbe v obdobju preiskave ter za izračun uporabiti le sorazmeren znesek. |
| --- | --- |

(90)

Po razkritju je VI trdila, da pri dodatku obresti za določitev celotnega zneska ugodnosti ni razloga za predpostavko, da je družba s posojili financirala celoten znesek posebne dodatne carine in da je treba zato upoštevati stopnjo dolga posamezne družbe v obdobju preiskave ter za izračun uporabiti le sorazmeren znesek.

| (91) | Šteje se, da bi stroški nastali ne glede na to, ali si je družba izposodila denar ali uporabila svoja lastna sredstva za financiranje. Če družba vzame posojilo, je ta strošek plačilo obresti za posojilo. Če financira iz lastnih sredstev, gre za stroške, ki nastanejo zaradi izpada naložbenega donosa. Utemeljitev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(91)

Šteje se, da bi stroški nastali ne glede na to, ali si je družba izposodila denar ali uporabila svoja lastna sredstva za financiranje. Če družba vzame posojilo, je ta strošek plačilo obresti za posojilo. Če financira iz lastnih sredstev, gre za stroške, ki nastanejo zaradi izpada naložbenega donosa. Utemeljitev je bila zato zavrnjena.

| (92) | Tri družbe, ki so koristile ugodnosti v okviru SPIPS, so dale manjše pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(92)

Tri družbe, ki so koristile ugodnosti v okviru SPIPS, so dale manjše pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

(e)   Zaključna ugotovitev o SPIPS

| (93) | EPCG zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek VI, ker ta koncesija zmanjša prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(93)

EPCG zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek VI, ker ta koncesija zmanjša prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (94) | Poleg tega je SPIPS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega je SPIPS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (95) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v Prilogi I, točka (i), k osnovni uredbi, ne zajemajo proizvodnih sredstev, ker se ne uporabljajo pri proizvodnji izvoženih izdelkov. |
| --- | --- |

(95)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v Prilogi I, točka (i), k osnovni uredbi, ne zajemajo proizvodnih sredstev, ker se ne uporabljajo pri proizvodnji izvoženih izdelkov.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (96) | Števec je bil izračunan, kot sledi. Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvožena proizvodna sredstva v obdobju, ki odraža običajno amortizacijsko dobo takšnih proizvodnih sredstev v industriji folije iz PET. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. |
| --- | --- |

(96)

Števec je bil izračunan, kot sledi. Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvožena proizvodna sredstva v obdobju, ki odraža običajno amortizacijsko dobo takšnih proizvodnih sredstev v industriji folije iz PET. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

| (97) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza. Subvencije, ki so jih dobile štiri vzorčne družbe, so znašale med 1,3 % in 2,7 %. |
| --- | --- |

(97)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza. Subvencije, ki so jih dobile štiri vzorčne družbe, so znašale med 1,3 % in 2,7 %.

2.5   „Duty Free Replenishment Certificate“ (v nadaljevanju „DFRC“)

(a)   Pravna podlaga

| (98) | Pravno podlago za to shemo vsebujejo odstavki 4.2.1 do 4.2.7 politike EXIM 2002–2007 in odstavki 4.31 do 4.36 HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(98)

Pravno podlago za to shemo vsebujejo odstavki 4.2.1 do 4.2.7 politike EXIM 2002–2007 in odstavki 4.31 do 4.36 HOP I 2002–2007.

(b)   Praktično izvajanje

| (99) | Ker nobena od štirih vzorčnih družb ni koristila ugodnosti v okviru DFRC, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov DFRC. |
| --- | --- |

(99)

Ker nobena od štirih vzorčnih družb ni koristila ugodnosti v okviru DFRC, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov DFRC.

2.6   Shema oprostitve davka od dohodka (v nadaljevanju „ITES“)

(a)   Pravna podlaga

| (100) | Zakon o davku na dohodek iz leta 1961 (v nadaljevanju „ZDD“), ki ga vsako leto dopolnjuje Zakon o financah, zajema pravno podlago za to shemo. Slednji vsako leto določa podlago za pobiranje davkov ter različne oprostitve in znižanja, ki jih lahko družbe zahtevajo. Družbe izvoznice lahko zahtevajo davčno oprostitev v skladu z oddelki 10A, 10B in 80HHC Zakona o davku na dohodek. |
| --- | --- |

(100)

Zakon o davku na dohodek iz leta 1961 (v nadaljevanju „ZDD“), ki ga vsako leto dopolnjuje Zakon o financah, zajema pravno podlago za to shemo. Slednji vsako leto določa podlago za pobiranje davkov ter različne oprostitve in znižanja, ki jih lahko družbe zahtevajo. Družbe izvoznice lahko zahtevajo davčno oprostitev v skladu z oddelki 10A, 10B in 80HHC Zakona o davku na dohodek.

(b)   Praktično izvajanje

| (101) | Ker nobena od štirih vzorčnih družb ni koristila ugodnosti v skladu z oddelki 10A in 10B Zakona o davku na dohodek, ni potrebna nadaljnja analiza uvedbe izravnalnih ukrepov iz oddelkov 10A in 10B Zakona o davku na dohodek. |
| --- | --- |

(101)

Ker nobena od štirih vzorčnih družb ni koristila ugodnosti v skladu z oddelki 10A in 10B Zakona o davku na dohodek, ni potrebna nadaljnja analiza uvedbe izravnalnih ukrepov iz oddelkov 10A in 10B Zakona o davku na dohodek.

| (102) | Dva preiskovana izvoznika sta navedla, da sta bila deležna ugodnosti od delne oprostitve davka od dohodka na dobiček, ustvarjen z izvozom med OP, v skladu z oddelkom 80HHC Zakona o davku na dohodek. Vendar glede na to, da je bila ta določba Zakona o davku na dohodek odpravljena po poslovnem letu, ki je trajalo od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, vložniki po 31. marcu 2004 ne bodo imeli nobenih ugodnosti več. Za ugodnosti iz oddelka 80HHC Zakona o davku na dohodek zato v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe ne smejo biti uvedeni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(102)

Dva preiskovana izvoznika sta navedla, da sta bila deležna ugodnosti od delne oprostitve davka od dohodka na dobiček, ustvarjen z izvozom med OP, v skladu z oddelkom 80HHC Zakona o davku na dohodek. Vendar glede na to, da je bila ta določba Zakona o davku na dohodek odpravljena po poslovnem letu, ki je trajalo od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, vložniki po 31. marcu 2004 ne bodo imeli nobenih ugodnosti več. Za ugodnosti iz oddelka 80HHC Zakona o davku na dohodek zato v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe ne smejo biti uvedeni izravnalni ukrepi.

2.7   Shema izvoznih kreditov (v nadaljevanju „SIK“)

(a)   Pravna podlaga

| (103) | Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular IECD št. 5/04.02.01/2002–03 (izvozni kredit v tuji valuti) in Master Circular IECD št. 10/04.02.01/2003–04 (izvozni kredit v rupijah) indijske centralne banke (v nadaljevanju „RBI“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(103)

Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular IECD št. 5/04.02.01/2002–03 (izvozni kredit v tuji valuti) in Master Circular IECD št. 10/04.02.01/2003–04 (izvozni kredit v rupijah) indijske centralne banke (v nadaljevanju „RBI“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (104) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. Ugotovljeno je bilo, da so imele tri družbe v OP ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(104)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. Ugotovljeno je bilo, da so imele tri družbe v OP ugodnosti iz te sheme.

(c)   Praktično izvajanje

| (105) | V okviru te sheme RBI obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov po mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za gibljiva sredstva z namenom financiranja izvoznih terjatev. RBI bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(105)

V okviru te sheme RBI obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov po mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za gibljiva sredstva z namenom financiranja izvoznih terjatev. RBI bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (106) | Zaradi teh Master Circulars RBI lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(106)

Zaradi teh Master Circulars RBI lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno pod tržnimi pogoji.

(d)   Pripombe o razkritju

| (107) | Dve družbi, ki sta koristili ugodnosti v okviru SIK, sta dali manjše pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(107)

Dve družbi, ki sta koristili ugodnosti v okviru SIK, sta dali manjše pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

(e)   Sklepna ugotovitev v zvezi s SIK

| (108) | Prvič, z znižanjem stroškov financiranja v primerjavi z obrestnimi merami na trgu prinašajo zgoraj navedene preferencialne obrestne mere takemu izvozniku ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Kljub dejstvu, da preferencialne kredite v okviru SIK dodelijo komercialne banke, so te ugodnosti finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(iv) osnovne uredbe. RBI je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe, in usmerja komercialne banke, da družbam izvoznicam odobrijo preferenčno financiranje. To preferenčno financiranje pomeni isto kot subvencija, ki se šteje za specifično in proti njej se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ker so preferencialne obrestne mere odvisne od opravljenega izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Prvič, z znižanjem stroškov financiranja v primerjavi z obrestnimi merami na trgu prinašajo zgoraj navedene preferencialne obrestne mere takemu izvozniku ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Kljub dejstvu, da preferencialne kredite v okviru SIK dodelijo komercialne banke, so te ugodnosti finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(iv) osnovne uredbe. RBI je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe, in usmerja komercialne banke, da družbam izvoznicam odobrijo preferenčno financiranje. To preferenčno financiranje pomeni isto kot subvencija, ki se šteje za specifično in proti njej se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ker so preferencialne obrestne mere odvisne od opravljenega izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (109) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OP, in zneskom, ki bi bil plačljiv, če bi se uporabljale enake obrestne mere, kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki so jih uporabljale posamezne družbe. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Štiri vzorčne družbe so koristile ugodnosti iz SIK. Prejele so subvencije med 0,01 % in 1,3 %. |
| --- | --- |

(109)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OP, in zneskom, ki bi bil plačljiv, če bi se uporabljale enake obrestne mere, kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki so jih uporabljale posamezne družbe. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Štiri vzorčne družbe so koristile ugodnosti iz SIK. Prejele so subvencije med 0,01 % in 1,3 %.

2.8   Dokapitalizacija

| (110) | Ker nobena od štirih vzorčnih družb ni koristila ugodnosti v okviru ad hoc sheme, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. |
| --- | --- |

(110)

Ker nobena od štirih vzorčnih družb ni koristila ugodnosti v okviru ad hoc sheme, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo.

3.   REGIONALNE SHEME

3.1   Paketna shema spodbud vlade Utar Pradeš

| (111) | Ugotovljeno je bilo, da ni noben proizvajalec izvoznik uporabil paketne sheme spodbud vlade Utar Pradeš. |
| --- | --- |

(111)

Ugotovljeno je bilo, da ni noben proizvajalec izvoznik uporabil paketne sheme spodbud vlade Utar Pradeš.

3.2   Paketna shema spodbud („PSS“) vlade Maharaštre („VM“)

(a)   Pravna podlaga

| (112) | Da bi spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja države, dodeljuje vlada Maharaštre od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“, ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe večkrat spremenjena; „shema 1993“ je veljala od 1. oktobra 1993 do 31. marca 2001, nazadnje je bila spremenjena 31. marca 2001, ko je bila uvedena „shema 2001“, ki bo veljala do 31. marca 2006. PSS vlade Maharaštre sestavlja več podshem, med katerimi so glavne naslednje: (i) oprostitev lokalnega prometnega davka in (ii) povračilo davka, imenovanega davek „octroi“. |
| --- | --- |

(112)

Da bi spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja države, dodeljuje vlada Maharaštre od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“, ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe večkrat spremenjena; „shema 1993“ je veljala od 1. oktobra 1993 do 31. marca 2001, nazadnje je bila spremenjena 31. marca 2001, ko je bila uvedena „shema 2001“, ki bo veljala do 31. marca 2006. PSS vlade Maharaštre sestavlja več podshem, med katerimi so glavne naslednje: (i) oprostitev lokalnega prometnega davka in (ii) povračilo davka, imenovanega davek „octroi“.

(b)   Upravičenost

| (113) | Za upravičenost do te sheme morajo družbe vlagati v slabše razvita območja, bodisi z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata bodisi z veliko kapitalsko naložbo v razširitev ali razvejanost obstoječega industrijskega obrata. Ta območja so razdeljena na različne kategorije glede na gospodarski razvoj (npr. slabo razvita območja, slabše razvita območja, najmanj razvita območja). Glavno merilo za določitev višine spodbud je območje, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe. |
| --- | --- |

(113)

Za upravičenost do te sheme morajo družbe vlagati v slabše razvita območja, bodisi z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata bodisi z veliko kapitalsko naložbo v razširitev ali razvejanost obstoječega industrijskega obrata. Ta območja so razdeljena na različne kategorije glede na gospodarski razvoj (npr. slabo razvita območja, slabše razvita območja, najmanj razvita območja). Glavno merilo za določitev višine spodbud je območje, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe.

(c)   Praktično izvajanje

| (114) | Oprostitev lokalnega prometnega davka – za blago je treba običajno plačati centralni prometni davek (v primeru meddržavne prodaje) ali državni prometni davek (za prodajo znotraj držav) na različnih ravneh, odvisno od države/držav, v kateri(-h) poteka poslovanje. Za uvoz ali izvoz blaga se ne plača prometni davek, medtem ko se plača za domačo prodajo prometni davek po veljavni stopnji. V okviru sheme oprostitve davka pooblaščene enote niso dolžne pobirati prometni davek na prodajne transakcije. Podobno so pooblaščene enote oproščene plačila lokalnega prometnega davka za nakup blaga od dobavitelja, ki je sam upravičen do te sheme. Medtem ko prodajna transakcija ne dodeljuje nobenih ugodnosti pooblaščeni prodajni enoti, pa velja ravno nasprotno za pooblaščeno enoto za nakup, ki ji nakupna transakcija dodeljuje ugodnost. Dve od štirih vzorčnih družb sta imeli po eno enoto, ki je bila v OP upravičena do PSS vlade Maharaštre. V okviru te sheme sta bili ti dve enoti oproščeni prometnega davka za nekatere od svojih nakupov od dobavitelja, ki je upravičen do sheme oprostitve davka. |
| --- | --- |

(114)

Oprostitev lokalnega prometnega davka – za blago je treba običajno plačati centralni prometni davek (v primeru meddržavne prodaje) ali državni prometni davek (za prodajo znotraj držav) na različnih ravneh, odvisno od države/držav, v kateri(-h) poteka poslovanje. Za uvoz ali izvoz blaga se ne plača prometni davek, medtem ko se plača za domačo prodajo prometni davek po veljavni stopnji. V okviru sheme oprostitve davka pooblaščene enote niso dolžne pobirati prometni davek na prodajne transakcije. Podobno so pooblaščene enote oproščene plačila lokalnega prometnega davka za nakup blaga od dobavitelja, ki je sam upravičen do te sheme. Medtem ko prodajna transakcija ne dodeljuje nobenih ugodnosti pooblaščeni prodajni enoti, pa velja ravno nasprotno za pooblaščeno enoto za nakup, ki ji nakupna transakcija dodeljuje ugodnost. Dve od štirih vzorčnih družb sta imeli po eno enoto, ki je bila v OP upravičena do PSS vlade Maharaštre. V okviru te sheme sta bili ti dve enoti oproščeni prometnega davka za nekatere od svojih nakupov od dobavitelja, ki je upravičen do sheme oprostitve davka.

| (115) | Povračilo davka „octroi“ – „octroi“ je davek, ki ga pobirajo lokalne vlade, vključno z vlado Maharaštre, za blago, ki vstopi na ozemlje določenega mesta ali okrožja. Industrijska podjetja lahko od vlade Maharaštre zahtevajo povračilo davka „octroi“, če je njihov obrat v določenih mestih ali okrožjih znotraj ozemlja države. Celoten znesek povračila ne sme preseči 100 % naložb v osnovna sredstva. Ugotovljeno je bilo, da je od dveh zgoraj omenjenih družb z enoto, upravičeno do PSS vlade Maharaštre v OP, pri vladi Maharaštre le ena družba uveljavljala povračilo davka „octroi“. |
| --- | --- |

(115)

Povračilo davka „octroi“ – „octroi“ je davek, ki ga pobirajo lokalne vlade, vključno z vlado Maharaštre, za blago, ki vstopi na ozemlje določenega mesta ali okrožja. Industrijska podjetja lahko od vlade Maharaštre zahtevajo povračilo davka „octroi“, če je njihov obrat v določenih mestih ali okrožjih znotraj ozemlja države. Celoten znesek povračila ne sme preseči 100 % naložb v osnovna sredstva. Ugotovljeno je bilo, da je od dveh zgoraj omenjenih družb z enoto, upravičeno do PSS vlade Maharaštre v OP, pri vladi Maharaštre le ena družba uveljavljala povračilo davka „octroi“.

(d)   Pripombe o razkritju

| (116) | Družba, ki je koristila ugodnosti v okviru PSS vlade Maharaštre, je dala manjše pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni. |
| --- | --- |

(116)

Družba, ki je koristila ugodnosti v okviru PSS vlade Maharaštre, je dala manjše pripombe na določene podrobnosti glede izračuna ustreznih stopenj subvencij. Če so bile te pripombe upravičene, so bili izračuni ustrezno prilagojeni.

(e)   Sklepna ugotovitev glede PSS vlade Maharaštre

| (117) | PSS vlade Maharaštre zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Dve zgoraj preučeni podshemi predstavljata finančni prispevek vlade Maharaštre, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Maharaštre, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta oprostitev/povračilo družbi korist, saj izboljša njeno likvidnost. |
| --- | --- |

(117)

PSS vlade Maharaštre zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Dve zgoraj preučeni podshemi predstavljata finančni prispevek vlade Maharaštre, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Maharaštre, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta oprostitev/povračilo družbi korist, saj izboljša njeno likvidnost.

| (118) | Shema je na voljo samo družbam, ki so vlagale v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Maharaštra. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja koristi je drugačna glede na zadevno območje. V skladu s členom 3(2)(a) in členom 3(3) osnovne uredbe je shema specifična in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(118)

Shema je na voljo samo družbam, ki so vlagale v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Maharaštra. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja koristi je drugačna glede na zadevno območje. V skladu s členom 3(2)(a) in členom 3(3) osnovne uredbe je shema specifična in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (119) | Kar zadeva oprostitev plačila prometnega davka je treba poudariti, da je bil znesek subvencije izračunan na podlagi višine prometnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru sheme ostal neplačan. Podobno je bilo pri davku „octroi“, korist izvoznika je bila izračunana kot znesek davka „octroi“, povrnjenega v OP. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije (imenovalec) dodeljeni na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine. V tem obdobju sta dve družbi koristili subvencije iz teh shem. Prejeli sta subvencije v višini 1,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Kar zadeva oprostitev plačila prometnega davka je treba poudariti, da je bil znesek subvencije izračunan na podlagi višine prometnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru sheme ostal neplačan. Podobno je bilo pri davku „octroi“, korist izvoznika je bila izračunana kot znesek davka „octroi“, povrnjenega v OP. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije (imenovalec) dodeljeni na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine. V tem obdobju sta dve družbi koristili subvencije iz teh shem. Prejeli sta subvencije v višini 1,6 %.

4.   ZNESEK SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

| (120) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša med 11,7 % in 15,2 %. Ti zneski subvencije presegajo prag de minimis, naveden v členu 14(5)(a) in (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(120)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša med 11,7 % in 15,2 %. Ti zneski subvencije presegajo prag de minimis, naveden v členu 14(5)(a) in (b) osnovne uredbe.

| (121) | Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje v OP nadaljevalo.













  SHEMA | ALS | DEPB | SIUE | SPIPS | SIK | PSS vlade Maharaštre | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DRUŽBA | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | zanem. | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje v OP nadaljevalo.

SHEMA

ALS

DEPB

SIUE

SPIPS

SIK

PSS vlade Maharaštre

Skupaj

DRUŽBA

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

zanem.

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA SUBVENCIONIRANJA

| (122) | V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko vodil v nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko vodil v nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.

| (123) | Ugotovljeno je bilo, da so v OP vzorčni indijski izvozniki zadevnega izdelka še naprej koristili subvencioniranje, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi indijskih organov. Razen pri eni družbi so bile stopnje subvencioniranja, ki so bile ugotovljene med pregledom, višje od stopenj, ugotovljenih med prvotno preiskavo. Medtem ko so bili nekateri programi, proti katerim so bili leta 1999 uvedeni izravnalni ukrepi (kot DEPB pred izvozom), prekinjeni, je bilo v sedanji preiskavi za druge programe, ki jih leta 1999 ni bilo (kot ALS), ugotovljeno, da se lahko proti njim uvedejo izravnalni ukrepi. Zgoraj analizirane subvencijske sheme se koristijo še naprej. Razen DEPB (glej uvodno izjavo (54)) ni nobenega dokaza, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni. Po izjavah vlade Maharaštre je v načrtu, da nadomestna shema DEPB ne bo začela veljati pred 1. aprilom 2006. Oceno stanja, ki je posledica zamenjave DEPB s shemo, ki je „domnevno združljiva s STO“, o kateri Komisija nima nobenih podatkov, bo treba izvesti pravočasno. Treba je omeniti, da je en sodelujoči izvoznik, ki je prej prejemal subvencije v okviru DEPB, v OP te preiskave navedenih subvencij ni več prejemal (glej uvodno izjavo (33)). Vendar je imel ta izvoznik v OP sedanje preiskave ugodnosti od ALS, ki je tudi vrsta sheme za povračilo dajatev. V primeru, da bi bil DEPB 1. aprila 2006 ukinjen in po tem datumu izvozniku ne bi bile več dodeljene ugodnosti, se šteje, da obstaja z obstojem alternativne sheme subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, (ALS) verjetnost nadaljevanja subvencioniranja blizu stopnje, ugotovljene za DEPB. Medtem bodo izvozniki zadevnega izdelka še naprej prejemali subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Treba je tudi opozoriti, da so vsi izvozniki zadevnega izdelka upravičeni do številnih programov v preiskavi. V teh okoliščinah se zdi smiselno skleniti, da se bo subvencioniranje verjetno nadaljevalo tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

(123)

Ugotovljeno je bilo, da so v OP vzorčni indijski izvozniki zadevnega izdelka še naprej koristili subvencioniranje, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi indijskih organov. Razen pri eni družbi so bile stopnje subvencioniranja, ki so bile ugotovljene med pregledom, višje od stopenj, ugotovljenih med prvotno preiskavo. Medtem ko so bili nekateri programi, proti katerim so bili leta 1999 uvedeni izravnalni ukrepi (kot DEPB pred izvozom), prekinjeni, je bilo v sedanji preiskavi za druge programe, ki jih leta 1999 ni bilo (kot ALS), ugotovljeno, da se lahko proti njim uvedejo izravnalni ukrepi. Zgoraj analizirane subvencijske sheme se koristijo še naprej. Razen DEPB (glej uvodno izjavo (54)) ni nobenega dokaza, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni. Po izjavah vlade Maharaštre je v načrtu, da nadomestna shema DEPB ne bo začela veljati pred 1. aprilom 2006. Oceno stanja, ki je posledica zamenjave DEPB s shemo, ki je „domnevno združljiva s STO“, o kateri Komisija nima nobenih podatkov, bo treba izvesti pravočasno. Treba je omeniti, da je en sodelujoči izvoznik, ki je prej prejemal subvencije v okviru DEPB, v OP te preiskave navedenih subvencij ni več prejemal (glej uvodno izjavo (33)). Vendar je imel ta izvoznik v OP sedanje preiskave ugodnosti od ALS, ki je tudi vrsta sheme za povračilo dajatev. V primeru, da bi bil DEPB 1. aprila 2006 ukinjen in po tem datumu izvozniku ne bi bile več dodeljene ugodnosti, se šteje, da obstaja z obstojem alternativne sheme subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, (ALS) verjetnost nadaljevanja subvencioniranja blizu stopnje, ugotovljene za DEPB. Medtem bodo izvozniki zadevnega izdelka še naprej prejemali subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Treba je tudi opozoriti, da so vsi izvozniki zadevnega izdelka upravičeni do številnih programov v preiskavi. V teh okoliščinah se zdi smiselno skleniti, da se bo subvencioniranje verjetno nadaljevalo tudi v prihodnosti.

| (124) | Ker je bilo dokazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v času pregleda, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovnega pojava subvencioniranja nepomembno. |
| --- | --- |

(124)

Ker je bilo dokazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v času pregleda, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovnega pojava subvencioniranja nepomembno.

E.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

1.   PROIZVODNJA SKUPNOSTI

| (125) | V Skupnosti podoben izdelek izdeluje 10 proizvajalcev, ki sestavljajo celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(125)

V Skupnosti podoben izdelek izdeluje 10 proizvajalcev, ki sestavljajo celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

2.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

| (126) | Treba je opomniti, da je v prvotni preiskavi industrijo Skupnosti sestavljalo osem proizvajalcev. Sedež dveh novih proizvajalcev je v novih državah članicah. Šest od teh družb ni podprlo zahtevka in ni sodelovalo pri preiskavi v zvezi s pregledom. Naslednji štirje proizvajalci so podprli pritožbo in se strinjali s sodelovanjem:






  — | DuPont Teijin Films, |
| --- | --- | --- |

(126)

Treba je opomniti, da je v prvotni preiskavi industrijo Skupnosti sestavljalo osem proizvajalcev. Sedež dveh novih proizvajalcev je v novih državah članicah. Šest od teh družb ni podprlo zahtevka in ni sodelovalo pri preiskavi v zvezi s pregledom. Naslednji štirje proizvajalci so podprli pritožbo in se strinjali s sodelovanjem:

—

DuPont Teijin Films,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH,

| — | Nuroll SpA, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA,

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Te družbe so v celoti sodelovale pri preiskavi. Predstavljale so 86 % celotne proizvodnje Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(127)

Te družbe so v celoti sodelovale pri preiskavi. Predstavljale so 86 % celotne proizvodnje Skupnosti v OP.

| (128) | Zato se šteje, da predstavljajo štirje zgoraj navedeni proizvajalci Skupnosti glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka Skupnosti. Zato se šteje, da sestavljajo štiri zgoraj navedene družbe industrijo Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovane kot „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(128)

Zato se šteje, da predstavljajo štirje zgoraj navedeni proizvajalci Skupnosti glavni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka Skupnosti. Zato se šteje, da sestavljajo štiri zgoraj navedene družbe industrijo Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovane kot „industrija Skupnosti“.

F.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

1.   UVODNA OPOMBA

| (129) | Naslednja gibanja cene temeljijo na uvoznih cenah, določenih na podlagi podatkov Eurostata, in vključujejo tako konvencionalne kot protidampinške dajatve, kjer je primerno, in ocenjene stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(129)

Naslednja gibanja cene temeljijo na uvoznih cenah, določenih na podlagi podatkov Eurostata, in vključujejo tako konvencionalne kot protidampinške dajatve, kjer je primerno, in ocenjene stroške, nastale po uvozu.

2.   POTROŠNJA NA TRGU SKUPNOSTI

| (130) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, podatkov Eurostata za celoten uvoz EU in obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(130)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, podatkov Eurostata za celoten uvoz EU in obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti.

| (131) | Med letom 2001 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 %. Potrošnja je ostala med letoma 2001 in 2002 relativno stabilna, med letoma 2002 in 2003 je padla za 6 odstotnih točk in se nazadnje v OP zmanjšala za eno odstotno točko. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja ES (v tonah) | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

Med letom 2001 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 %. Potrošnja je ostala med letoma 2001 in 2002 relativno stabilna, med letoma 2002 in 2003 je padla za 6 odstotnih točk in se nazadnje v OP zmanjšala za eno odstotno točko.

2001

2002

2003

OP

Skupna potrošnja ES (v tonah)

271 417

271 787

253 890

251 491

Indeks (2001=100)

100

100

94

93

3.   UVOZ IZ ZADEVNE DRŽAVE

| (132) | Obseg uvoza s poreklom iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za 107 % in med OP dosegel raven 12 679 ton, kar ustreza tržnemu deležu 5 %. Med OP prvotne preiskave je znašal tržni delež zadevne države 9,6 %, vendar je leta 2001, po uvedbi ukrepov, padel na 2,3 %. |
| --- | --- |

(132)

Obseg uvoza s poreklom iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za 107 % in med OP dosegel raven 12 679 ton, kar ustreza tržnemu deležu 5 %. Med OP prvotne preiskave je znašal tržni delež zadevne države 9,6 %, vendar je leta 2001, po uvedbi ukrepov, padel na 2,3 %.

| (133) | Cene uvoza iz zadevne države so se med letoma 2001 in 2003, to je po uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov, rahlo povišale, namreč za 2 odstotni točki, nato pa v OP znižale za 5 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(133)

Cene uvoza iz zadevne države so se med letoma 2001 in 2003, to je po uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov, rahlo povišale, namreč za 2 odstotni točki, nato pa v OP znižale za 5 odstotnih točk.

| (134) | Na podlagi primerjave posameznega modela je preiskava pokazala, da je uvoz iz zadevne države v OP nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, in sicer za 2 % do 21 %, odvisno od sodelujočega izvoznika. Primerjava je bila izvedena na podlagi dejanskih izvoznih cen sodelujočih izvoznikov v Skupnost. Preiskava iz uvodnih izjav (5), (6) in (7) je pokazala, da je bil velik del izvoznih cen v Skupnost tik nad najnižjimi uvoznimi cenami (v nadaljevanju „NUC“), kar je bilo določeno z zavezami, ki so bile sprejete v smislu dokončnih protidampinških ukrepov (glej uvodno izjavo (2)), in da so bile indijske izvozne cene v druge tretje države znatno nižje od cen za Skupnost. Če bi se izračun nelojalnega nižanja cen opravil na podlagi izvoznih cen v druge tretje države, bi bile stopnje nelojalnega nižanja cen višje od zgoraj omenjenih. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Tržni delež uvoza iz zadevne države | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

Na podlagi primerjave posameznega modela je preiskava pokazala, da je uvoz iz zadevne države v OP nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, in sicer za 2 % do 21 %, odvisno od sodelujočega izvoznika. Primerjava je bila izvedena na podlagi dejanskih izvoznih cen sodelujočih izvoznikov v Skupnost. Preiskava iz uvodnih izjav (5), (6) in (7) je pokazala, da je bil velik del izvoznih cen v Skupnost tik nad najnižjimi uvoznimi cenami (v nadaljevanju „NUC“), kar je bilo določeno z zavezami, ki so bile sprejete v smislu dokončnih protidampinških ukrepov (glej uvodno izjavo (2)), in da so bile indijske izvozne cene v druge tretje države znatno nižje od cen za Skupnost. Če bi se izračun nelojalnega nižanja cen opravil na podlagi izvoznih cen v druge tretje države, bi bile stopnje nelojalnega nižanja cen višje od zgoraj omenjenih.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

6 129

7 738

11 520

12 679

Indeks (2001=100)

100

126

188

207

Tržni delež uvoza iz zadevne države

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono)

2 010

2 025

2 060

1 952

Indeks (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | V preiskavi iz uvodne izjave (6) je bilo ugotovljeno, da so bile zaveze neprimerne za zadevni izdelek in da bi jih bilo treba umakniti. Te prvine v veliki meri pojasnijo gibanja, ugotovljena zgoraj v zvezi z uvozom iz Indije, in tudi razlog, zakaj si industrija Skupnosti ni popolnoma opomogla od preteklega subvencioniranja (glej uvodno izjavo (161)). |
| --- | --- |

(135)

V preiskavi iz uvodne izjave (6) je bilo ugotovljeno, da so bile zaveze neprimerne za zadevni izdelek in da bi jih bilo treba umakniti. Te prvine v veliki meri pojasnijo gibanja, ugotovljena zgoraj v zvezi z uvozom iz Indije, in tudi razlog, zakaj si industrija Skupnosti ni popolnoma opomogla od preteklega subvencioniranja (glej uvodno izjavo (161)).

4.   UVOZ, ZA KATEREGA JE BILO UGOTOVLJENO, DA SE IZOGIBA UKREPOM

| (136) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (4), je bilo nadalje ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo uvoz iz Indije, potekalo prek Brazilije in Izraela. Zato so bili ukrepi, uvedeni na uvoz s poreklom iz Indije, novembra 2004 razširjeni na uvoz enake folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne, razen tistih izdelkov, ki sta jih proizvedla resnični brazilski in resnični izraelski proizvajalec. Kot je navedeno v uvodni izjavi (8), je bil drugi izraelski proizvajalec izvzet iz obstoječih ukrepov. Pri dveh zgoraj omenjenih postopkih je bilo dokazano, da je bil zelo omejeni obseg uvoza iz Brazilije (okoli 10 ton) in Izraela (okoli 180 ton) v Skupnost leta 2003 pripisan resničnemu brazilskemu in izraelskemu proizvajalcu. Treba je opozoriti, da je datum zgoraj omenjene razširitve protidampinških in izravnalnih ukrepov poznejši od gibanj, opisanih v uvodnih izjavah (137) in (138). | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Brazilije (v tonah) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| Tržni delež uvoza iz Brazilije | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Cena uvoza iz Brazilije (EUR/tono) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Obseg uvoza iz Izraela (v tonah) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Tržni delež uvoza iz Izraela | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Cena uvoza iz Izraela (EUR/tono) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (4), je bilo nadalje ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo uvoz iz Indije, potekalo prek Brazilije in Izraela. Zato so bili ukrepi, uvedeni na uvoz s poreklom iz Indije, novembra 2004 razširjeni na uvoz enake folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne, razen tistih izdelkov, ki sta jih proizvedla resnični brazilski in resnični izraelski proizvajalec. Kot je navedeno v uvodni izjavi (8), je bil drugi izraelski proizvajalec izvzet iz obstoječih ukrepov. Pri dveh zgoraj omenjenih postopkih je bilo dokazano, da je bil zelo omejeni obseg uvoza iz Brazilije (okoli 10 ton) in Izraela (okoli 180 ton) v Skupnost leta 2003 pripisan resničnemu brazilskemu in izraelskemu proizvajalcu. Treba je opozoriti, da je datum zgoraj omenjene razširitve protidampinških in izravnalnih ukrepov poznejši od gibanj, opisanih v uvodnih izjavah (137) in (138).

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Brazilije (v tonah)

1 231

2 533

2 159

1 225

Tržni delež uvoza iz Brazilije

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

Cena uvoza iz Brazilije (EUR/tono)

776

1 612

1 628

1 758

Indeks (2001=100)

100

208

210

226

Obseg uvoza iz Izraela (v tonah)

3 561

4 338

4 620

4 788

Tržni delež uvoza iz Izraela

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Cena uvoza iz Izraela (EUR/tono)

2 052

1 821

1 678

1 790

Indeks (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | Obseg uvoza iz Brazilije se je med letoma 2001 in 2002 podvojil, se leta 2003 rahlo zmanjšal, in v OP še naprej padal, tako da je dosegel raven blizu tisti iz leta 2001, morebiti zaradi zgoraj omenjene preiskave proti izogibanju, ki se je začela tekom leta 2004. Podobno se je tržni delež uvoza iz Brazilije povečal z 0,5 % leta 2001 na 0,9 % leta 2002, preden je med OP padel na 0,5 %. Cene uvoza iz Brazilije so bile leta 2001 zelo nizke. Te uvozne cene so se v zadevnem obdobju povišale in dosegle raven okoli 1 800 EUR/tono, kar je rahlo pod uvoznimi cenami iz Indije. |
| --- | --- |

(137)

Obseg uvoza iz Brazilije se je med letoma 2001 in 2002 podvojil, se leta 2003 rahlo zmanjšal, in v OP še naprej padal, tako da je dosegel raven blizu tisti iz leta 2001, morebiti zaradi zgoraj omenjene preiskave proti izogibanju, ki se je začela tekom leta 2004. Podobno se je tržni delež uvoza iz Brazilije povečal z 0,5 % leta 2001 na 0,9 % leta 2002, preden je med OP padel na 0,5 %. Cene uvoza iz Brazilije so bile leta 2001 zelo nizke. Te uvozne cene so se v zadevnem obdobju povišale in dosegle raven okoli 1 800 EUR/tono, kar je rahlo pod uvoznimi cenami iz Indije.

| (138) | Obseg uvoza iz Izraela se je enakomerno povečeval, in sicer s 3 600 ton leta 2001 na okoli 4 800 ton v OP. Tržni delež uvoza iz Izraela se je povečal z 1,3 % leta 2001 na 1,9 % v OP. Uvozne cene iz Izraela so se zmanjšale z okoli 2 000 EUR/tono leta 2001 na okoli 1 800 EUR/tono v OP. Izraelska izvozna cena med OP je rahlo pod uvoznimi cenami iz Indije. |
| --- | --- |

(138)

Obseg uvoza iz Izraela se je enakomerno povečeval, in sicer s 3 600 ton leta 2001 na okoli 4 800 ton v OP. Tržni delež uvoza iz Izraela se je povečal z 1,3 % leta 2001 na 1,9 % v OP. Uvozne cene iz Izraela so se zmanjšale z okoli 2 000 EUR/tono leta 2001 na okoli 1 800 EUR/tono v OP. Izraelska izvozna cena med OP je rahlo pod uvoznimi cenami iz Indije.

5.   UVOZ IZ REPUBLIKE KOREJE

| (139) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (2), je Svet leta 2001 uvedel dokončne protidampinške ukrepe na uvoz folije iz PET s poreklom iz Republike Koreje v obliki stopenj dajatve ad valorem, ki znaša med 0 in 13,4 %. Količine folije iz PET, uvožene v Skupnost iz Republike Koreje, so se zmanjšale z okoli 34 000 ton leta 2001 na 23 200 ton v OP, po uvedbi zgoraj omenjenih ukrepov. Tudi tržni delež korejskih izdelkov se je med letom 2001 in OP zmanjšal za okoli 3 odstotne točke. Cene korejskih izdelkov so se med letoma 2001 in 2002 znižale za 7 %, se leta 2003 povišale za 3 odstotne točke in v OP še za eno odstotno točko. Na podlagi podatkov Eurostat so bile korejske izvozne cene vseskozi nad indijskimi izvoznimi cenami, vendar pod cenami industrije Skupnosti. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| Tržni delež uvoza iz Južne Koreje | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| Cena uvoza iz Južne Koreje (EUR/tono) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (2), je Svet leta 2001 uvedel dokončne protidampinške ukrepe na uvoz folije iz PET s poreklom iz Republike Koreje v obliki stopenj dajatve ad valorem, ki znaša med 0 in 13,4 %. Količine folije iz PET, uvožene v Skupnost iz Republike Koreje, so se zmanjšale z okoli 34 000 ton leta 2001 na 23 200 ton v OP, po uvedbi zgoraj omenjenih ukrepov. Tudi tržni delež korejskih izdelkov se je med letom 2001 in OP zmanjšal za okoli 3 odstotne točke. Cene korejskih izdelkov so se med letoma 2001 in 2002 znižale za 7 %, se leta 2003 povišale za 3 odstotne točke in v OP še za eno odstotno točko. Na podlagi podatkov Eurostat so bile korejske izvozne cene vseskozi nad indijskimi izvoznimi cenami, vendar pod cenami industrije Skupnosti.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah)

34 002

30 187

25 631

23 166

Tržni delež uvoza iz Južne Koreje

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

Cena uvoza iz Južne Koreje (EUR/tono)

2 514

2 339

2 422

2 434

Indeks (2001=100)

100

93

96

97

6.   UVOZ IZ DRUGIH DRŽAV

| (140) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, se je leta 2001 zmanjšal z okoli 41 000 ton, kar ustreza tržnemu deležu 15 %, na okoli 40 000 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 16 %. Tržni delež se je povečal, ker se je potrošnja (imenovalec) zmanjšala več kot zgoraj navedeni uvoz (števec). Povprečne cene uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, so se leta 2001 najprej povišale z okoli 5 300 EUR/tono na okoli 6 000 EUR/tono v letu 2002, in se nato v OP znižale na okoli 4 800 EUR/tono. Take cene so znatno nad cenami tako Indije kot industrije Skupnosti. Med temi tretjimi državami je bila glavna posamezna država izvoznica v Skupnost ZDA, z obsegom izvoza okoli 17 500 ton med OP. Cene uvoza iz ZDA v Skupnost (okoli 6 700 EUR/tono v OP) so bile tudi znatno nad cenami uvoza iz zadevne države in zgoraj navedenimi cenami industrije Skupnosti v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (v tonah) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| Tržni delež uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| Cena uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (EUR/tono) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, se je leta 2001 zmanjšal z okoli 41 000 ton, kar ustreza tržnemu deležu 15 %, na okoli 40 000 ton v OP, kar ustreza tržnemu deležu 16 %. Tržni delež se je povečal, ker se je potrošnja (imenovalec) zmanjšala več kot zgoraj navedeni uvoz (števec). Povprečne cene uvoza iz drugih tretjih držav, ki zgoraj niso omenjene, so se leta 2001 najprej povišale z okoli 5 300 EUR/tono na okoli 6 000 EUR/tono v letu 2002, in se nato v OP znižale na okoli 4 800 EUR/tono. Take cene so znatno nad cenami tako Indije kot industrije Skupnosti. Med temi tretjimi državami je bila glavna posamezna država izvoznica v Skupnost ZDA, z obsegom izvoza okoli 17 500 ton med OP. Cene uvoza iz ZDA v Skupnost (okoli 6 700 EUR/tono v OP) so bile tudi znatno nad cenami uvoza iz zadevne države in zgoraj navedenimi cenami industrije Skupnosti v OP.

2001

2002

2003

OP

Obseg uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (v tonah)

41 098

31 324

35 093

39 869

Tržni delež uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene

15 %

12 %

14 %

16 %

Cena uvoza iz držav, ki zgoraj niso omenjene (EUR/tono)

5 312

6 000

5 125

4 803

Indeks (2001=100)

100

113

96

90

G.   GOSPODARSKE RAZMERE V INDUSTRIJI SKUPNOSTI

| (141) | V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je Komisija pregledala vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(141)

V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je Komisija pregledala vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti.

1.   PROIZVODNJA

| (142) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je leta 2002 v primerjavi z letom 2001 povečala za 10 %, pred tem pa se je znižala in v naslednjih letih ostala na ravni iz leta 2001. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je leta 2002 v primerjavi z letom 2001 povečala za 10 %, pred tem pa se je znižala in v naslednjih letih ostala na ravni iz leta 2001.

2001

2002

2003

OP

Proizvodnja (v tonah)

171 142

187 620

171 975

169 288

Indeks (2001=100)

100

110

100

99

2.   ZMOGLJIVOST IN STOPNJE IZKORIŠČENOSTI ZMOGLJIVOSTI

| (143) | Proizvodna zmogljivost se je med letom 2001 in OP rahlo zmanjšala (za 3 %). Ker je proizvodnja ostala stabilna, medtem ko se je hkrati rahlo zmanjšala zmogljivost, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti rahlo povečala. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Indeks (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

Proizvodna zmogljivost se je med letom 2001 in OP rahlo zmanjšala (za 3 %). Ker je proizvodnja ostala stabilna, medtem ko se je hkrati rahlo zmanjšala zmogljivost, se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti rahlo povečala.

2001

2002

2003

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

200 037

202 542

190 393

193 888

Indeks (2001=100)

100

101

95

97

Izkoriščenost zmogljivosti

86 %

93 %

90 %

87 %

Indeks (2001=100)

100

108

106

102

3.   ZALOGE

| (144) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je po znatnem povečanju leta 2002 v primerjavi z 2001 neprekinjeno zmanjševala. V OP je bila raven zalog za 28 % nižja kot leta 2001. Vendar pa podatek o ravni zalog nima velikega pomena, saj se ta podoben izdelek običajno proizvaja po naročilu. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je po znatnem povečanju leta 2002 v primerjavi z 2001 neprekinjeno zmanjševala. V OP je bila raven zalog za 28 % nižja kot leta 2001. Vendar pa podatek o ravni zalog nima velikega pomena, saj se ta podoben izdelek običajno proizvaja po naročilu.

2001

2002

2003

OP

Končne zaloge (v tonah)

22 322

31 479

23 676

16 090

Indeks (2001=100)

100

141

106

72

4.   OBSEG PRODAJE

| (145) | Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim kupcem na trgu Skupnosti se je leta 2002, po uvedbi ukrepov, najprej povečala, vendar se je nato med letom 2002 in OP zmanjšala za 12 odstotnih točk. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim kupcem na trgu Skupnosti se je leta 2002, po uvedbi ukrepov, najprej povečala, vendar se je nato med letom 2002 in OP zmanjšala za 12 odstotnih točk.

2001

2002

2003

OP

Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah)

142 173

156 716

141 959

139 874

Indeks (2001=100)

100

110

100

98

5.   TRŽNI DELEŽ

| (146) | Tržni delež industrije Skupnosti se je med letom 2001 in OP zmanjšal za okoli 2 odstotni točki. Industrija Skupnosti je leta 2002 pridobila okoli 4 odstotne točke, po uvedbi tako izravnalnih kot protidampinških ukrepov, leta 2003 izgubila skoraj 5 odstotnih točk in v OP izgubila še nadaljnjo 1 odstotno točko. To gibanje in dosežena stopnja sta pokazala določene izboljšave v zvezi s tistima, ki sta bila ugotovljena pred uvedbo izravnalnih ukrepov, ko je tržni delež industrije Skupnosti padel z okoli 57 % na okoli 50 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Indeks (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

Tržni delež industrije Skupnosti se je med letom 2001 in OP zmanjšal za okoli 2 odstotni točki. Industrija Skupnosti je leta 2002 pridobila okoli 4 odstotne točke, po uvedbi tako izravnalnih kot protidampinških ukrepov, leta 2003 izgubila skoraj 5 odstotnih točk in v OP izgubila še nadaljnjo 1 odstotno točko. To gibanje in dosežena stopnja sta pokazala določene izboljšave v zvezi s tistima, ki sta bila ugotovljena pred uvedbo izravnalnih ukrepov, ko je tržni delež industrije Skupnosti padel z okoli 57 % na okoli 50 %.

2001

2002

2003

OP

Tržni delež industrije Skupnosti

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Indeks (2001=100)

100

106

98

97

6.   RAST

| (147) | Med letom 2001 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 %. Industrija Skupnosti je izgubila okoli 2 odstotni točki tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 2,7 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(147)

Med letom 2001 in OP se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 %. Industrija Skupnosti je izgubila okoli 2 odstotni točki tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 2,7 odstotne točke tržnega deleža.

7.   ZAPOSLOVANJE

| (148) | Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med 2001 in OP zmanjšala za 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost glede zadevnega izdelka | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med 2001 in OP zmanjšala za 8 %.

2001

2002

2003

OP

Zaposlenost glede zadevnega izdelka

2 323

2 310

2 235

2 134

Indeks (2001=100)

100

99

96

92

8.   PRODUKTIVNOST

| (149) | Produktivnost delovne sile v industriji Skupnosti, merjene z donosom po zaposleni osebi na leto, je med letom 2001 in OP narasla za 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

Produktivnost delovne sile v industriji Skupnosti, merjene z donosom po zaposleni osebi na leto, je med letom 2001 in OP narasla za 8 %.

2001

2002

2003

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

74

81

77

79

Indeks (2001=100)

100

110

104

108

9.   PRODAJNE CENE IN DEJAVNIKI, KI VPLIVAJO NA DOMAČE CENE

| (150) | Cene na enoto industrije Skupnosti so se zvišale za okoli 4 % med 2001 in OP. Ta razvoj cen je v glavnem v skladu z razvojem stroškov proizvodnje in cenami glavnih surovin, ki prav tako kažejo povečanje proti koncu zadevnega obdobja. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

Cene na enoto industrije Skupnosti so se zvišale za okoli 4 % med 2001 in OP. Ta razvoj cen je v glavnem v skladu z razvojem stroškov proizvodnje in cenami glavnih surovin, ki prav tako kažejo povečanje proti koncu zadevnega obdobja.

2001

2002

2003

OP

Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono)

3 010

3 009

3 130

3 118

Indeks (2001=100)

100

100

104

104

10.   PLAČE

| (151) | Med letom 2001 in OP se je povprečna plača zaposlenega povišala za 12 %, številka, ki presega stopnjo rasti povprečne nominalne enote stroškov dela (6 %), ki je bila ugotovljena v istem obdobju v gospodarstvu Skupnosti v celoti. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

Med letom 2001 in OP se je povprečna plača zaposlenega povišala za 12 %, številka, ki presega stopnjo rasti povprečne nominalne enote stroškov dela (6 %), ki je bila ugotovljena v istem obdobju v gospodarstvu Skupnosti v celoti.

2001

2002

2003

OP

Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)

56

60

62

63

Indeks (2001=100)

100

107

110

112

11.   NALOŽBE

| (152) | Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, se je od leta 2002 stalno zmanjševal. Povečanje leta 2002 se lahko za enega proizvajalca pojasni z naložbami v obrate in stroje, za drugega pa z naložbo za lažje zaprtje nekaterih proizvodnih linij. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čiste naložbe (000 EUR) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

Letni naložbeni tok za zadevni izdelek, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, se je od leta 2002 stalno zmanjševal. Povečanje leta 2002 se lahko za enega proizvajalca pojasni z naložbami v obrate in stroje, za drugega pa z naložbo za lažje zaprtje nekaterih proizvodnih linij.

2001

2002

2003

OP

Čiste naložbe (000 EUR)

334 426

38 326

34 979

29 341

Indeks (2001=100)

100

115

105

88

12.   DOBIČKONOSNOST IN DONOSNOST NALOŽB

| (153) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti je, medtem ko je kazala postopno izboljšanje v obravnavanem obdobju, med letom 2001 (-5,2 %) in OP (-2,5 %) ostala negativna. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti naložb, je sledila gibanju omenjene dobičkonosnosti čez celo zadevno obdobje. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (% neto prodaje) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| ROI (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti) | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti je, medtem ko je kazala postopno izboljšanje v obravnavanem obdobju, med letom 2001 (-5,2 %) in OP (-2,5 %) ostala negativna. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti naložb, je sledila gibanju omenjene dobičkonosnosti čez celo zadevno obdobje.

2001

2002

2003

OP

Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (% neto prodaje)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

ROI (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti)

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   DENARNI TOK IN ZMOŽNOST ZBIRANJA KAPITALA

| (154) | Stanje denarnega toka se je poslabšalo med letom 2001 in OP, predvsem zaradi drugih nedenarnih postavk, kot so amortizacija sredstev in gibanje zalog. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (000 EUR) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

Stanje denarnega toka se je poslabšalo med letom 2001 in OP, predvsem zaradi drugih nedenarnih postavk, kot so amortizacija sredstev in gibanje zalog.

2001

2002

2003

OP

Denarni tok (000 EUR)

44 503

42 047

49 486

32 150

Indeks (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | Preiskava je pokazala, da je težko finančno stanje proizvajalcev Skupnosti negativno vplivalo na kapitalske zahteve. Čeprav je več teh družb del velikih družb, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim družbam. Ta relativna nesposobnost zbiranja kapitala je lahko povezana z zmanjšanjem naložb, kar je utemeljeno v uvodni izjavi (152). |
| --- | --- |

(155)

Preiskava je pokazala, da je težko finančno stanje proizvajalcev Skupnosti negativno vplivalo na kapitalske zahteve. Čeprav je več teh družb del velikih družb, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim družbam. Ta relativna nesposobnost zbiranja kapitala je lahko povezana z zmanjšanjem naložb, kar je utemeljeno v uvodni izjavi (152).

14.   STOPNJA SUBVENCIONIRANJA

| (156) | Kar zadeva vpliv obsega dejanske stopnje subvenconiranja na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen uvoza iz zadevne države, ta vpliv ni zanemarljiv, zlasti pri transparentnih in torej glede cen občutljivih trgih, kot je trg zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(156)

Kar zadeva vpliv obsega dejanske stopnje subvenconiranja na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju obsega in cen uvoza iz zadevne države, ta vpliv ni zanemarljiv, zlasti pri transparentnih in torej glede cen občutljivih trgih, kot je trg zadevnega izdelka.

15.   OKREVANJE PO UČINKIH PRETEKLEGA SUBVENCIONIRANJA IN DAMPINGA

| (157) | Zgoraj preučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 1999 in po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2001, vendar tudi dokazujejo, da je industrija Skupnosti še vedno občutljiva in ranljiva. |
| --- | --- |

(157)

Zgoraj preučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 1999 in po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2001, vendar tudi dokazujejo, da je industrija Skupnosti še vedno občutljiva in ranljiva.

16.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (158) | Kot je razvidno iz uvodnih izjav (132) do (135), se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2001 in OP podvojil. Dejstvo, da se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 7 %, je vodilo do visokega povečanja tržnega deleža indijskih izvoznikov, in sicer od 2,3 % leta 2001 na 5 % v OP. Istočasno so indijske izvozne cene v Skupnost ostale relativno stabilne, in sicer na stopnji okoli 2 000 EUR/tono in s tem v veliki meri nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(158)

Kot je razvidno iz uvodnih izjav (132) do (135), se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2001 in OP podvojil. Dejstvo, da se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 7 %, je vodilo do visokega povečanja tržnega deleža indijskih izvoznikov, in sicer od 2,3 % leta 2001 na 5 % v OP. Istočasno so indijske izvozne cene v Skupnost ostale relativno stabilne, in sicer na stopnji okoli 2 000 EUR/tono in s tem v veliki meri nelojalno nižale cene industrije Skupnosti.

| (159) | Med letom 2001 in OP so se naslednji kazalniki razvijali pozitivno: izkoriščenost zmogljivosti in produktivnost industrije Skupnosti sta se povečali, končne zaloge pa so se zmanjšale. Cene na enoto so se med letom 2001 in OP povišale v skladu s stroški surovin, dobičkonosnost se je sicer izboljšala, vendar je v OP ostala negativna, kakor tudi donosnost naložb. Plače so se razvijale pozitivno. |
| --- | --- |

(159)

Med letom 2001 in OP so se naslednji kazalniki razvijali pozitivno: izkoriščenost zmogljivosti in produktivnost industrije Skupnosti sta se povečali, končne zaloge pa so se zmanjšale. Cene na enoto so se med letom 2001 in OP povišale v skladu s stroški surovin, dobičkonosnost se je sicer izboljšala, vendar je v OP ostala negativna, kakor tudi donosnost naložb. Plače so se razvijale pozitivno.

| (160) | Nasprotno pa so se naslednji kazalniki razvijali negativno: tržni delež industrije Skupnosti se je rahlo zmanjšal, prav tako tudi proizvodnja in proizvodna zmogljivost, obseg prodaje, zaposlenost, celotni denarni tok ter naložbe. Zato je industrija Skupnosti od leta 2001 kazala mešana gibanja: medtem ko nekateri kazalniki kažejo pozitivno gibanje, številni drugi pričajo o negativnem gibanju. |
| --- | --- |

(160)

Nasprotno pa so se naslednji kazalniki razvijali negativno: tržni delež industrije Skupnosti se je rahlo zmanjšal, prav tako tudi proizvodnja in proizvodna zmogljivost, obseg prodaje, zaposlenost, celotni denarni tok ter naložbe. Zato je industrija Skupnosti od leta 2001 kazala mešana gibanja: medtem ko nekateri kazalniki kažejo pozitivno gibanje, številni drugi pričajo o negativnem gibanju.

| (161) | Pri primerjavi zgoraj navedenih gibanj s tistimi, opisanimi v Uredbi, ki uvaja začasne in dokončne izravnalne ukrepe, je ocena ponovno mešana. Kar zadeva tržni delež, je industrija Skupnosti med 2001 in OP izgubila le okoli 2 odstotni točki, medtem ko je štiri leta pred sprejetjem dokončnih izravnalnih ukrepov izgubila skoraj 7 odstotnih točk. Zato se lahko šteje, da so ukrepi dosegli enega izmed svojih ciljev, namreč upočasniti padanje tržnega deleža. Po drugi strani pa je dobičkonosnost industrije Skupnosti slabša v OP kot pred uvedbo dokončnih izravnalnih ukrepov. Če ne bi prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Brazilije in Izraela, bi lahko bil položaj še ugodnejši. Treba je tudi opomniti, da je bila učinkovitost ukrepov in s tem tudi njihov sanacijski učinek na škodljive razmere industrije Skupnosti huje ogrožena zaradi dejstva, da zaveze niso bile ustrezno izpolnjene, kakor je navedeno v uvodni izjavi (135). |
| --- | --- |

(161)

Pri primerjavi zgoraj navedenih gibanj s tistimi, opisanimi v Uredbi, ki uvaja začasne in dokončne izravnalne ukrepe, je ocena ponovno mešana. Kar zadeva tržni delež, je industrija Skupnosti med 2001 in OP izgubila le okoli 2 odstotni točki, medtem ko je štiri leta pred sprejetjem dokončnih izravnalnih ukrepov izgubila skoraj 7 odstotnih točk. Zato se lahko šteje, da so ukrepi dosegli enega izmed svojih ciljev, namreč upočasniti padanje tržnega deleža. Po drugi strani pa je dobičkonosnost industrije Skupnosti slabša v OP kot pred uvedbo dokončnih izravnalnih ukrepov. Če ne bi prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Brazilije in Izraela, bi lahko bil položaj še ugodnejši. Treba je tudi opomniti, da je bila učinkovitost ukrepov in s tem tudi njihov sanacijski učinek na škodljive razmere industrije Skupnosti huje ogrožena zaradi dejstva, da zaveze niso bile ustrezno izpolnjene, kakor je navedeno v uvodni izjavi (135).

| (162) | Zato se sklene, da se položaj industrije Skupnosti ni izboljšal v takšni meri, kot bi lahko pričakovali po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov. Industrija Skupnosti je zato še vedno v ranljivem položaju. |
| --- | --- |

(162)

Zato se sklene, da se položaj industrije Skupnosti ni izboljšal v takšni meri, kot bi lahko pričakovali po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov. Industrija Skupnosti je zato še vedno v ranljivem položaju.

| (163) | Poleg izogibanja prvotnim ukrepom in dejstva, da zaveza ni dosegla želenega učinka, se je preučilo tudi, ali bi lahko drugi dejavniki, kot npr. uvoz iz drugih držav ali morebiti neučinkovitost industrije Skupnosti, pojasnili njen trajno slab finančni položaj. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da ne gre izključiti dejstva, da sta uvoz iz Republike Koreje in zmanjšana potrošnja v določeni meri vplivala na ranljiv položaj. Vendar ta dva dejavnika sama po sebi ne pojasnita trenutnega položaja industrije Skupnosti. Kar je v končni fazi pomembno, pa je, kako bi se industrija Skupnosti razvijala, če ne bi bilo izravnalnih ukrepov, in ali obstaja verjetnost ponovnega pojava škode. To vprašanje bo obravnavano v oddelku v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(163)

Poleg izogibanja prvotnim ukrepom in dejstva, da zaveza ni dosegla želenega učinka, se je preučilo tudi, ali bi lahko drugi dejavniki, kot npr. uvoz iz drugih držav ali morebiti neučinkovitost industrije Skupnosti, pojasnili njen trajno slab finančni položaj. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da ne gre izključiti dejstva, da sta uvoz iz Republike Koreje in zmanjšana potrošnja v določeni meri vplivala na ranljiv položaj. Vendar ta dva dejavnika sama po sebi ne pojasnita trenutnega položaja industrije Skupnosti. Kar je v končni fazi pomembno, pa je, kako bi se industrija Skupnosti razvijala, če ne bi bilo izravnalnih ukrepov, in ali obstaja verjetnost ponovnega pojava škode. To vprašanje bo obravnavano v oddelku v nadaljevanju.

| (164) | Po razkritju sta dva proizvajalca izvoznika trdila, da so uvoz iz ZDA, povečanje plač industrije Skupnosti in zmanjšanje potrošnje Skupnosti dejavniki, ki znatno vplivajo na ranljiv položaj industrije Skupnosti. Glede uvoza iz ZDA je treba opozoriti (glej uvodno izjavo (140)), da so bile cene uvoza iz ZDA v Skupnost v OP v povprečju znatno nad cenami uvoza iz zadevne države in tudi nad cenami industrije Skupnosti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile čez celo zadevno obdobje cene uvoza iz te države znatno nad zgoraj omenjenimi cenami. Zato se lahko razumno sklene, da ta dejavnik ni negativno vplival na stanje industrije Skupnosti. Glede povečanja plače na zaposlenega med zadevnim obdobjem (12 %) je treba omeniti, da vsakršen negativni vpliv tega dejavnika na položaj industrije Skupnosti v veliki meri odtehta vzporedni padec ravni zaposlenosti v zadevnem obdobju, kar pomeni povečanje stroškov dela le za 3,3 %. Zato trditev, da ta dejavnik znatno vpliva na položaj industrije Skupnosti, ne more biti sprejet. Glede zmanjšanja potrošnje je bilo zgoraj resnično ugotovljeno, da je ta dejavnik v določeni meri vplival na ranljiv položaj industrije Skupnosti. Vendar se ta dejavnik ne more šteti za znatnega glede na dejstvo, da je znašalo zmanjšanje obsega prodaje nepovezanim kupcem industrije Skupnosti komaj 2 % v primerjavi s 7-odstotnim zmanjšanjem potrošnje. Glede na ugotovitve iz oddelkov F in G ter na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da uvoz iz ZDA ni mogel negativno vplivati na položaj industrije Skupnosti in da bi lahko prej omenjena dejavnika v najboljšem primeru igrala le manjšo vlogo. |
| --- | --- |

(164)

Po razkritju sta dva proizvajalca izvoznika trdila, da so uvoz iz ZDA, povečanje plač industrije Skupnosti in zmanjšanje potrošnje Skupnosti dejavniki, ki znatno vplivajo na ranljiv položaj industrije Skupnosti. Glede uvoza iz ZDA je treba opozoriti (glej uvodno izjavo (140)), da so bile cene uvoza iz ZDA v Skupnost v OP v povprečju znatno nad cenami uvoza iz zadevne države in tudi nad cenami industrije Skupnosti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile čez celo zadevno obdobje cene uvoza iz te države znatno nad zgoraj omenjenimi cenami. Zato se lahko razumno sklene, da ta dejavnik ni negativno vplival na stanje industrije Skupnosti. Glede povečanja plače na zaposlenega med zadevnim obdobjem (12 %) je treba omeniti, da vsakršen negativni vpliv tega dejavnika na položaj industrije Skupnosti v veliki meri odtehta vzporedni padec ravni zaposlenosti v zadevnem obdobju, kar pomeni povečanje stroškov dela le za 3,3 %. Zato trditev, da ta dejavnik znatno vpliva na položaj industrije Skupnosti, ne more biti sprejet. Glede zmanjšanja potrošnje je bilo zgoraj resnično ugotovljeno, da je ta dejavnik v določeni meri vplival na ranljiv položaj industrije Skupnosti. Vendar se ta dejavnik ne more šteti za znatnega glede na dejstvo, da je znašalo zmanjšanje obsega prodaje nepovezanim kupcem industrije Skupnosti komaj 2 % v primerjavi s 7-odstotnim zmanjšanjem potrošnje. Glede na ugotovitve iz oddelkov F in G ter na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da uvoz iz ZDA ni mogel negativno vplivati na položaj industrije Skupnosti in da bi lahko prej omenjena dejavnika v najboljšem primeru igrala le manjšo vlogo.

H.   VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVNEGA POJAVA ŠKODE

1.   UVODNE OPOMBE

| (165) | Kot smo lahko opazili, je uvedba izravnalnih ukrepov omogočila okrevanje od škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, le v določeni meri. Zaradi številnih zgoraj omenjenih prvin je industrija Skupnosti še vedno občutljiva in ranljiva. Zato so bili preučeni različni dejavniki, da se določi, ali bi položaj industrije Skupnosti ostal nespremenjen, se bi izboljšal ali poslabšal, če bi se veljavnost ukrepov iztekla. |
| --- | --- |

(165)

Kot smo lahko opazili, je uvedba izravnalnih ukrepov omogočila okrevanje od škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, le v določeni meri. Zaradi številnih zgoraj omenjenih prvin je industrija Skupnosti še vedno občutljiva in ranljiva. Zato so bili preučeni različni dejavniki, da se določi, ali bi položaj industrije Skupnosti ostal nespremenjen, se bi izboljšal ali poslabšal, če bi se veljavnost ukrepov iztekla.

| (166) | Preučitev, ali obstaja verjetnost, da se bo škoda v primeru razveljavitve ukrepov nadaljevala in/ali ponovno pojavila, je temeljila zlasti na razpoložljivih informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Prav tako so bili preučeni podatki Eurostata v zvezi z uvoznimi cenami izvoznikov, razen sodelujočega izvoznika. Preučeni so bili obnašanje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen za druge izvozne trge, izvoznih cen v Skupnost, proizvodna zmogljivost ter zaloge. Ocenjen je bil tudi morebitni vpliv razveljavitve ukrepov na cene drugega uvoza. |
| --- | --- |

(166)

Preučitev, ali obstaja verjetnost, da se bo škoda v primeru razveljavitve ukrepov nadaljevala in/ali ponovno pojavila, je temeljila zlasti na razpoložljivih informacijah, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Prav tako so bili preučeni podatki Eurostata v zvezi z uvoznimi cenami izvoznikov, razen sodelujočega izvoznika. Preučeni so bili obnašanje sodelujočih proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen za druge izvozne trge, izvoznih cen v Skupnost, proizvodna zmogljivost ter zaloge. Ocenjen je bil tudi morebitni vpliv razveljavitve ukrepov na cene drugega uvoza.

2.   POVEZAVA MED OBSEGOM IZVOZA IN CENAMI ZA TRETJE DRŽAVE TER OBSEGOM IZVOZA IN CENAMI ZA SKUPNOST

| (167) | Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna cena indijskega izvoza za države nečlanice bistveno pod povprečno izvozno ceno za Skupnost in tudi pod cenami na domačem trgu. Prodaja indijskih izvoznikov v države nečlanice se je odvijala v znatnih količinah, kar je predstavljalo 73 % celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi iztek veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Skupnosti po ravneh cene, ki bi bile še vedno pod trenutnimi ravnmi cene izvoza Skupnosti, tudi če bi jih povišali. |
| --- | --- |

(167)

Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna cena indijskega izvoza za države nečlanice bistveno pod povprečno izvozno ceno za Skupnost in tudi pod cenami na domačem trgu. Prodaja indijskih izvoznikov v države nečlanice se je odvijala v znatnih količinah, kar je predstavljalo 73 % celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi iztek veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Skupnosti po ravneh cene, ki bi bile še vedno pod trenutnimi ravnmi cene izvoza Skupnosti, tudi če bi jih povišali.

3.   NEIZKORI ŠČENE ZMOGLJIVOSTI IN ZALOGE

| (168) | Povprečno so sodelujoči indijski proizvajalci imeli veliko neizkoriščenih zmogljivosti, ki so skoraj trikrat večje od izvožene količine v Skupnost v OP. Poleg tega so povprečne zaloge končnih izdelkov precejšnje, konec OP so predstavljale 16 % obsega izvoza v Skupnost. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v ES, zlasti ker ni kazalnikov, ki bi kazali, da lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirajo morebitno dodatno proizvodnjo. V zvezi s tem je treba opomniti, da je zelo neverjetno, da bi bil domači trg v Indiji zaradi prisotnosti vsaj štirih drugih konkurenčnih proizvajalcev sposoben absorbirati vse neizkoriščene zmogljivosti teh štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(168)

Povprečno so sodelujoči indijski proizvajalci imeli veliko neizkoriščenih zmogljivosti, ki so skoraj trikrat večje od izvožene količine v Skupnost v OP. Poleg tega so povprečne zaloge končnih izdelkov precejšnje, konec OP so predstavljale 16 % obsega izvoza v Skupnost. Zato so na voljo zmogljivosti za znatno povečanje izvoznih količin v ES, zlasti ker ni kazalnikov, ki bi kazali, da lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirajo morebitno dodatno proizvodnjo. V zvezi s tem je treba opomniti, da je zelo neverjetno, da bi bil domači trg v Indiji zaradi prisotnosti vsaj štirih drugih konkurenčnih proizvajalcev sposoben absorbirati vse neizkoriščene zmogljivosti teh štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (169) | Proizvajalci zadevne države imajo možnost povečati in/ali preusmeriti svoj obseg izvoza na trg Skupnosti. Preiskava je pokazala, da so na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalci izvozniki prodali zadevni izdelek po znatno nižji ceni kot industrija Skupnosti (nelojalno nižanje cen znaša med 2 % in 21 %). Te nizke cene bi zadevna država po vsej verjetnosti še naprej zaračunavala ali pa bi jih še zmanjšala v skladu z nižjimi cenami, ki jih zaračunava v drugih delih sveta, kot je omenjeno v uvodni izjavi (134), tudi z namenom, da ponovno pridobi tržni delež, ki ga je imela pred uvedbo ukrepov. Tako obnašanje glede določanja cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Skupnosti dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti učinkovalo tako, da bi se okrepila težnja padanja cen na trgu s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(169)

Proizvajalci zadevne države imajo možnost povečati in/ali preusmeriti svoj obseg izvoza na trg Skupnosti. Preiskava je pokazala, da so na podlagi primerljivih vrst izdelka sodelujoči proizvajalci izvozniki prodali zadevni izdelek po znatno nižji ceni kot industrija Skupnosti (nelojalno nižanje cen znaša med 2 % in 21 %). Te nizke cene bi zadevna država po vsej verjetnosti še naprej zaračunavala ali pa bi jih še zmanjšala v skladu z nižjimi cenami, ki jih zaračunava v drugih delih sveta, kot je omenjeno v uvodni izjavi (134), tudi z namenom, da ponovno pridobi tržni delež, ki ga je imela pred uvedbo ukrepov. Tako obnašanje glede določanja cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Skupnosti dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi po vsej verjetnosti učinkovalo tako, da bi se okrepila težnja padanja cen na trgu s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj industrije Skupnosti.

| (170) | Iz zgoraj navedenega je razvidno, da ostaja položaj industrije Skupnosti občutljiv in ranljiv. Obstaja verjetnost, da bi bila posledica izpostavljenosti industrije Skupnosti povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po subvencioniranih cenah poslabšanje njene prodaje, tržnih deležev, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje finančnega stanja v tolikšni meri, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti poslabšanje že tako ranljivega položaja in ponovni pojav še škodljivejšega stanja v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(170)

Iz zgoraj navedenega je razvidno, da ostaja položaj industrije Skupnosti občutljiv in ranljiv. Obstaja verjetnost, da bi bila posledica izpostavljenosti industrije Skupnosti povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po subvencioniranih cenah poslabšanje njene prodaje, tržnih deležev, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje finančnega stanja v tolikšni meri, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti poslabšanje že tako ranljivega položaja in ponovni pojav še škodljivejšega stanja v industriji Skupnosti.

I.   INTERES SKUPNOSTI

1.   UVOD

| (171) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi. |
| --- | --- |

(171)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi.

| (172) | Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prvotni preiskavi ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analiza stanja, kjer že veljajo izravnalni ukrepi, oceno morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji izravnalni ukrepi na zadevne stranke. |
| --- | --- |

(172)

Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prvotni preiskavi ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analiza stanja, kjer že veljajo izravnalni ukrepi, oceno morebitnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji izravnalni ukrepi na zadevne stranke.

| (173) | Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepu o verjetnosti nadaljevanja ali ponovnem pojavu škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(173)

Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepu o verjetnosti nadaljevanja ali ponovnem pojavu škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti.

2.   INTERES INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (174) | Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To sta potrdila izvoz, ki je ostal od leta 2001 na visoki stopnji stabilen, ter pozitiven razvoj gospodarskega položaja, kakršen je bil po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 1999. Zlasti pa je dejstvo, da industrija Skupnosti v nekaj letih pred OP dejansko ni več izgubljala tržnega deleža, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Tudi industrija Skupnosti je med letom 2001 in OP zmanjšala izgubo. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Brazilije in Izraela ter da zaveze niso bile izpolnjene, kot bi bilo treba. Če do tega razvoja ne bi prišlo, bi bil položaj industrije Skupnosti še ugodnejši. |
| --- | --- |

(174)

Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To sta potrdila izvoz, ki je ostal od leta 2001 na visoki stopnji stabilen, ter pozitiven razvoj gospodarskega položaja, kakršen je bil po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 1999. Zlasti pa je dejstvo, da industrija Skupnosti v nekaj letih pred OP dejansko ni več izgubljala tržnega deleža, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Tudi industrija Skupnosti je med letom 2001 in OP zmanjšala izgubo. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom z uvozom iz Brazilije in Izraela ter da zaveze niso bile izpolnjene, kot bi bilo treba. Če do tega razvoja ne bi prišlo, bi bil položaj industrije Skupnosti še ugodnejši.

| (175) | Razumno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in si bo še opomogla, in sicer tako, da bo verjetno ponovno pridobila tržni delež in izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti utrpela večjo škodo zaradi povečanega uvoza po subvencioniranih cenah iz zadevne države in da se bo trenutno slabo finančno stanje še poslabšalo. |
| --- | --- |

(175)

Razumno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in si bo še opomogla, in sicer tako, da bo verjetno ponovno pridobila tržni delež in izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti utrpela večjo škodo zaradi povečanega uvoza po subvencioniranih cenah iz zadevne države in da se bo trenutno slabo finančno stanje še poslabšalo.

3.   INTERES UVOZNIKOV/UPORABNIKOV

| (176) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), je le ena družba uvoznica, ki je hkrati uporabnica zadevnega izdelka, v celoti sodelovala v preiskavi. Zaradi zaupnosti natančne številke glede tega uvoznika/uporabnika ne smejo biti razkrite. Vendar se šteje, da ta uvoznik/uporabnik predstavlja položaj drugih uvoznikov/uporabnikov v Skupnosti zaradi relativno visokega celotnega prometa. Ta uvoznik nabavlja folijo iz PET iz različnih virov, ki vključujejo Indijo in industrijo Skupnosti. Ta nadaljnja prodaja zadevnega izdelka s poreklom iz Indije je predstavljala manj kot 20 % prometa družbe v OP. Dobičkonosnost sodelujočega uvoznika/uporabnika je bila v OP med 5 % do 10 % nad prometom. |
| --- | --- |

(176)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), je le ena družba uvoznica, ki je hkrati uporabnica zadevnega izdelka, v celoti sodelovala v preiskavi. Zaradi zaupnosti natančne številke glede tega uvoznika/uporabnika ne smejo biti razkrite. Vendar se šteje, da ta uvoznik/uporabnik predstavlja položaj drugih uvoznikov/uporabnikov v Skupnosti zaradi relativno visokega celotnega prometa. Ta uvoznik nabavlja folijo iz PET iz različnih virov, ki vključujejo Indijo in industrijo Skupnosti. Ta nadaljnja prodaja zadevnega izdelka s poreklom iz Indije je predstavljala manj kot 20 % prometa družbe v OP. Dobičkonosnost sodelujočega uvoznika/uporabnika je bila v OP med 5 % do 10 % nad prometom.

| (177) | Treba je tudi opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov za uvoznike ne bi bil znaten, kar pa ne velja za uporabnike. Kljub obstoju ukrepov za obdobje petih let, so uvozniki/uporabniki v Skupnosti svoje potrebe še naprej pokrivali, med drugim, v Indiji. Prav tako ni bilo znakov, ki bi pokazali, da obstajajo težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo glede učinka uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za folijo iz PET glede na zanemarljiv pomen stroškov ne bi smel imeti kakšnih posebnih posledic za predelovalno industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ohranitev izravnalnih ukrepov ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(177)

Treba je tudi opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov za uvoznike ne bi bil znaten, kar pa ne velja za uporabnike. Kljub obstoju ukrepov za obdobje petih let, so uvozniki/uporabniki v Skupnosti svoje potrebe še naprej pokrivali, med drugim, v Indiji. Prav tako ni bilo znakov, ki bi pokazali, da obstajajo težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo glede učinka uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi sklenjeno, da porast stroškov za folijo iz PET glede na zanemarljiv pomen stroškov ne bi smel imeti kakšnih posebnih posledic za predelovalno industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ohranitev izravnalnih ukrepov ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Skupnosti.

4.   INTERES ZAČETNIH DOBAVITELJEV

| (178) | V prvotni preiskavi je bilo sklenjeno, da bi imeli dobavitelji industrije Skupnosti koristi od uvedbe ukrepov. Kot je navedeno zgoraj, je le en dobavitelj sodeloval pri preiskavi in je to dejstvo potrdil, saj dobavlja skoraj izrecno proizvajalcem Skupnosti in bi se njegov finančni položaj poslabšal. Zato se šteje, da bi nadaljevanje ukrepov še naprej imelo pozitiven učinek za dobavitelje. |
| --- | --- |

(178)

V prvotni preiskavi je bilo sklenjeno, da bi imeli dobavitelji industrije Skupnosti koristi od uvedbe ukrepov. Kot je navedeno zgoraj, je le en dobavitelj sodeloval pri preiskavi in je to dejstvo potrdil, saj dobavlja skoraj izrecno proizvajalcem Skupnosti in bi se njegov finančni položaj poslabšal. Zato se šteje, da bi nadaljevanje ukrepov še naprej imelo pozitiven učinek za dobavitelje.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (179) | Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da ni prepričljivih razlogov, temelječih na interesu Skupnosti, ki bi nasprotovali ohranitvi izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(179)

Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da ni prepričljivih razlogov, temelječih na interesu Skupnosti, ki bi nasprotovali ohranitvi izravnalnih ukrepov.

J.   IZRAVNALNI UKREPI

| (180) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. |
| --- | --- |

(180)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč.

| (181) | Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 21(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Treba je opozoriti, da te ukrepe sestavljajo davki ad valorem. |
| --- | --- |

(181)

Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 21(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Treba je opozoriti, da te ukrepe sestavljajo davki ad valorem.

| (182) | Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (4), so bile veljavne izravnalne dajatve razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Izravnalni ukrepi, ki naj se ohranijo za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi (181), je treba še naprej razširiti na uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Brazilske in izraelske proizvajalce izvoznike, za katere ukrepi, razširjeni z Uredbo (ES) št. 1976/2004 in spremenjeni z Uredbo (ES) št. 101/2006, ne veljajo, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(182)

Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (4), so bile veljavne izravnalne dajatve razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Izravnalni ukrepi, ki naj se ohranijo za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi (181), je treba še naprej razširiti na uvoz folije iz PET, poslane iz Brazilije in Izraela, ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne. Brazilske in izraelske proizvajalce izvoznike, za katere ukrepi, razširjeni z Uredbo (ES) št. 1976/2004 in spremenjeni z Uredbo (ES) št. 101/2006, ne veljajo, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

| (183) | Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbo, določene v tej uredbi, odražajo razmere, ugotovljene med pregledom, v zvezi s sodelujočimi izvozniki. Torej se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, in torej izrecno omenjeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno omenjena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno omenjenim subjektom, ne morejo imeti koristi od teh stopenj in so predmet stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(183)

Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbo, določene v tej uredbi, odražajo razmere, ugotovljene med pregledom, v zvezi s sodelujočimi izvozniki. Torej se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, in torej izrecno omenjeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno omenjena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno omenjenim subjektom, ne morejo imeti koristi od teh stopenj in so predmet stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

| (184) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (19), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s Svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(184)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (19), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s Svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

| (185) | Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja izravnalne dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje so vabljene, da potem, ko izpolnijo zahteve iz člena 20 osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje preučeno individualno – |
| --- | --- |

(185)

Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja izravnalne dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje so vabljene, da potem, ko izpolnijo zahteve iz člena 20 osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje preučeno individualno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“), ki se uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 (oznake TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 in 3920621994) in ex 3920 62 90 (oznake TARIC 3920629033 in 3920629094), s poreklom iz Indije in Republike Koreje.

2.   Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Država | Družba | Dokončna dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi 110 003, |
| Indija |

Država

Družba

Dokončna dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi 110 003,

Indija

12,0

A026

Indija

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301 (U.P.), |
| Indija |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301 (U.P.),

Indija

12,5

A027

Indija

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| Indija |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

Indija

3,8

A028

Indija

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112 Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi 110 001, |
| Indija |

India Polyfilms Limited

112 Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi 110 001,

Indija

7,0

A029

Indija

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| Indija |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

Indija

7,0

A030

Indija

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| Indija |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

Indija

8,7

A031

Indija

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| Indija |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

Indija

19,1

A032

Indija

Vse druge družbe

19,1

A999

3.   Dokončna izravnalna dajatev, ki se uporablja za uvoz iz Indije, kot je določeno v odstavku 2, se razširi na uvoz folije iz polietilen tereftalata, poslane iz Brazilije in Izraela (ne glede na to, ali je njeno poreklo deklarirano v Braziliji ali Izraelu ali ne) (oznake TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), z izjemo tiste, ki so jo proizvedle naslednje družbe:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, država Pernambuco, Brazilija (dodatna oznaka TARIC A569),

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (dodatna oznaka TARIC A570),

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (dodatna oznaka TARIC A691).

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. februarja 2006

Za Svet

Predsednik

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 316, 10.12.1999, str. 1.

2

(3)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 227, 23.8.2001, str. 56.

4

(5)  UL C 40, 17.2.2005, str. 8.

5

(6)  UL L 342, 18.11.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 101/2006 (UL L 17, 21.1.2006, str. 1).

6

(7)  UL L 342, 18.11.2004, str. 8. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 101/2006.

7

(8)  UL C 154, 28.6.2002, str. 2.

8

(9)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

9

(10)  UL C 281, 22.11.2003, str. 4.

10

(11)  UL C 1, 4.1.2005, str. 5.

11

(12)  UL L 218, 23.8.2005, str. 3.

12

(13)  UL C 62, 11.3.2004, str. 4.

13

(14)  UL C 306, 10.12.2004, str. 2.

14

(15)  UL C 189, 9.8.2002, str. 34.

15

(16)  UL C 297, 2.12.2004, str. 2.

16

(17)  Uradno obvestilo št. 1/2002–2007 z dne 31. marca 2002 Ministrstva za trgovino in industrijo indijske vlade.

17

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 1628/2004 (UL L 295, 18.9.2004, str. 4 (uvodna izjava (13)).

18

(19)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat B, J-79 5/17, B-1049 Bruselj.

19

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 8.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/37

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 13. februarja 2006

o razveljavitvi Sklepa Komisije 2001/645/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza folije iz polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

(2006/173/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti členov 8 in 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREJŠNJI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije. Ukrepi na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije. Ukrepi na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 %.

| (2) | Komisija je 22. avgusta 2001 s Sklepom 2001/645/ES (3) sprejela zaveze, ki jih je ponudilo pet indijskih proizvajalcev: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“), in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. avgusta 2001 s Sklepom 2001/645/ES (3) sprejela zaveze, ki jih je ponudilo pet indijskih proizvajalcev: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“), in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“).

| (3) | Komisija je 22. novembra 2003 (4) začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na obliko dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006 (5), ki je spremenila Uredbo (ES) št. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 22. novembra 2003 (4) začela delni vmesni pregled Uredbe (ES) št. 1676/2001, omejen na obliko dokončnih protidampinških ukrepov. Ta preiskava se je zaključila z Uredbo Sveta (ES) št. 365/2006 (5), ki je spremenila Uredbo (ES) št. 1676/2001.

B.   UMIK SPREJETJA ZAVEZ

| (4) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 22 do 25 Uredbe (ES) št. 365/2006 in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi strankami, so zaveze v sedanji obliki neustrezne za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga, saj so povezane s preobsežnim nadzorom, težavnim izvrševanjem in nesprejemljivim tveganjem. Na podlagi tega in v skladu z ustreznimi klavzulami zadevnih zavez, ki pooblaščajo Komisijo, da enostransko umakne sprejetje zavez, se je ta odločila, da umakne sprejetje zavez. |
| --- | --- |

(4)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 22 do 25 Uredbe (ES) št. 365/2006 in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi strankami, so zaveze v sedanji obliki neustrezne za preprečevanje škodljivih učinkov dampinga, saj so povezane s preobsežnim nadzorom, težavnim izvrševanjem in nesprejemljivim tveganjem. Na podlagi tega in v skladu z ustreznimi klavzulami zadevnih zavez, ki pooblaščajo Komisijo, da enostransko umakne sprejetje zavez, se je ta odločila, da umakne sprejetje zavez.

| (5) | Komisija je zadevne indijske organe in proizvajalce izvoznike z Uredbo (ES) št. 365/2006 obvestila, da je predlagala umik sprejetja sedanjih zavez. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da podajo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je zadevne indijske organe in proizvajalce izvoznike z Uredbo (ES) št. 365/2006 obvestila, da je predlagala umik sprejetja sedanjih zavez. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da podajo svoje pripombe.

| (6) | Pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah 27 do 31 Uredbe (ES) št. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah 27 do 31 Uredbe (ES) št. 365/2006.

C.   RAZVELJAVITEV SKLEPA 2001/645/ES

| (7) | Glede na zgoraj navedeno je treba Sklep 2001/645/ES o sprejetju zavez družb Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“) razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na zgoraj navedeno je treba Sklep 2001/645/ES o sprejetju zavez družb Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) in Polyplex Corporation Limited („Polyplex“) razveljaviti.

| (8) | Hkrati s tem sklepom je Svet z Uredbo (ES) št. 366/2006 (6) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije v Skupnost – |
| --- | --- |

(8)

Hkrati s tem sklepom je Svet z Uredbo (ES) št. 366/2006 (6) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije v Skupnost –

SKLENILA:

Člen 1

Sklep 2001/645/ES se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. februarja 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L  56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 227, 23.8.2001, str. 56.

3

(4)  UL C 281, 22.11.2003, str. 4.

4

(5)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

5

(6)  Glej stran 6 tega Uradnega lista.

6

---

Popravek

| 8.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 68/39

---

DODATEK

k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/84/ES z dne 14. decembra 2005 o dvaindvajseti. spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (ftalatov v igračah in predmetih za nego otrok)

(Uradni list Evropske unije L 344 z dne 27. decembra 2005)

Dodajo se naslednje izjave:

1.   Izjava Komisije v zvezi s pisnim navodilom

Takoj ko se sprejeme Direktiva o omejitvah pri trženju in uporabi falatov v igračah in predmetih za nego otrok (22. sprememba Direktive Sveta 76/769/EGS o omejitvah pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih pripravkov), bo Komisija po posvetovanju s strokovnjaki iz držav članic, odgovornimi za izvajanje Direktive 76/769/EGS, in z interesnimi skupinami pripravila pisna navodila, ki bodo olajšala izvajanje Direktive. Dokument bo obravnaval zlasti določbe o omejitvah nekaterih snovi v igračah in predmetih za nego otrok, namenjenih otrokom, kolikor gre za igrače, „ki jih lahko dajo v usta“, kot je določeno v prilogi k Direktivi.

V smislu tega dela se bodo preučili vidiki v zvezi z „dostopnimi“ mehčalnimi snovmi in „ročnimi“ igračami.

2.   Izjava v zvezi z dišavami

Komisija poudarja, da se namerava posvetiti vprašanju dišav v igračah v sklopu revizije Direktive Sveta 88/378/EGS o varnosti igrač. Prednosti pri tem bodo naslednje: natančno se bo opredelilo, kaj so dišave; obravnavani bodo ukrepi, s katerimi naj bi se spopadli z ugotovljenimi tveganji; poskrbljeno bo za usklajenost z drugimi pravnimi predpisi iz navedene direktive.

---