# Eiropas Savienības L 338/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 338 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 22. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 338

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 22. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2074/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka ieviešanas pasākumus noteiktiem produktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 un oficiālās kontroles organizēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, izņēmumus Regulai (EK) Nr. 852/2004 un groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004
   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2075/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā
   (
  1
  ) | 60 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2076/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, Nr. 854/2004 un Nr. 882/2004 īstenošanai un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 853/2004 un Nr. 854/2004
   (
  1
  ) | 83 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2074/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka ieviešanas pasākumus noteiktiem produktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 un oficiālās kontroles organizēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, izņēmumus Regulai (EK) Nr. 852/2004 un groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004
   (
  1
  )

(
  1

27

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2075/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā
   (
  1
  )

Trichinella

(
  1

60

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2076/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, Nr. 854/2004 un Nr. 882/2004 īstenošanai un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 853/2004 un Nr. 854/2004
   (
  1
  )

(
  1

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2073/2005

(2005. gada 15. novembris)

par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (1), un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu un 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Augsts sabiedrības veselības aizsardzības līmenis ir viens no pārtikas aprites tiesību aktu pamatmērķiem, kā tas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (2). Mikrobioloģiskie apdraudējumi pārtikas produktos ir cēlonis lielākajai daļai ar pārtikas produktiem saistīto slimību. |
| --- | --- |

(1)

Augsts sabiedrības veselības aizsardzības līmenis ir viens no pārtikas aprites tiesību aktu pamatmērķiem, kā tas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (2). Mikrobioloģiskie apdraudējumi pārtikas produktos ir cēlonis lielākajai daļai ar pārtikas produktiem saistīto slimību.

| (2) | Pārtikas produktos nedrīkst būt mikroorganismi, to toksīni vai metabolīti tādos daudzumos, kas rada nepieņemamu risku cilvēka veselībai. |
| --- | --- |

(2)

Pārtikas produktos nedrīkst būt mikroorganismi, to toksīni vai metabolīti tādos daudzumos, kas rada nepieņemamu risku cilvēka veselībai.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktas pārtikas nekaitīguma vispārīgas prasības, saskaņā ar kurām pārtiku nevar laist tirgū, ja tā nav droša. Pārtikas nozares dalībnieku pienākums ir izņemt nedrošus produktus no tirgus. Lai veicinātu sabiedrības veselības aizsardzību un novērstu atšķirīgus skaidrojumus, ir jānosaka saskaņoti nekaitīguma kritēriji pārtikas pieņemamībai, īpaši attiecībā uz atsevišķu patogēnu mikroorganismu klātbūtni. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktas pārtikas nekaitīguma vispārīgas prasības, saskaņā ar kurām pārtiku nevar laist tirgū, ja tā nav droša. Pārtikas nozares dalībnieku pienākums ir izņemt nedrošus produktus no tirgus. Lai veicinātu sabiedrības veselības aizsardzību un novērstu atšķirīgus skaidrojumus, ir jānosaka saskaņoti nekaitīguma kritēriji pārtikas pieņemamībai, īpaši attiecībā uz atsevišķu patogēnu mikroorganismu klātbūtni.

| (4) | Mikrobioloģiskie kritēriji arī ļauj secināt, cik pieņemami ir pārtikas produkti, to ražošana, apstrāde un izplatīšana. Mikrobioloģisko kritēriju izmantošanai ir jākļūst par uz HACCP balstīto procedūru un citu higiēnas kontroles pasākumu ieviešanas neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(4)

Mikrobioloģiskie kritēriji arī ļauj secināt, cik pieņemami ir pārtikas produkti, to ražošana, apstrāde un izplatīšana. Mikrobioloģisko kritēriju izmantošanai ir jākļūst par uz HACCP balstīto procedūru un citu higiēnas kontroles pasākumu ieviešanas neatņemamu sastāvdaļu.

| (5) | Pārtikas produktu nekaitīgumu galvenokārt nodrošina profilaktiski, piemēram, ieviešot labas higiēnas praksi un izmantojot procedūras, kas izriet no apdraudējuma analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem. Mikrobioloģiskos kritērijus var izmantot HACCP procedūru un citu higiēnas kontroles pasākumu validācijai un verifikācijai. Tādēļ ir jānosaka mikrobioloģiskie kritēriji, kas definētu procesu pieņemamību, kā arī pārtikas nekaitīguma mikrobioloģiskie kritēriji, kuri norādītu robežvērtību, ko pārsniedzot, pārtikas produkts ir jāatzīst par nepieņemami piesārņotu ar mikroorganismiem, uz kuriem attiecas kritēriji. |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas produktu nekaitīgumu galvenokārt nodrošina profilaktiski, piemēram, ieviešot labas higiēnas praksi un izmantojot procedūras, kas izriet no apdraudējuma analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem. Mikrobioloģiskos kritērijus var izmantot HACCP procedūru un citu higiēnas kontroles pasākumu validācijai un verifikācijai. Tādēļ ir jānosaka mikrobioloģiskie kritēriji, kas definētu procesu pieņemamību, kā arī pārtikas nekaitīguma mikrobioloģiskie kritēriji, kuri norādītu robežvērtību, ko pārsniedzot, pārtikas produkts ir jāatzīst par nepieņemami piesārņotu ar mikroorganismiem, uz kuriem attiecas kritēriji.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 4. pantu pārtikas nozares dalībniekiem ir jānodrošina atbilstība mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Tas ietver kritērijiem noteikto vērtību pārbaudi, ņemot paraugus, veicot analīzes un īstenojot korektīvus pasākumus saskaņā ar pārtikas aprites tiesību aktiem un kompetentās iestādes norādījumiem. Tādēļ ir jānosaka izpildes pasākumi attiecībā uz analītiskām metodēm, tostarp, ja nepieciešams, attiecībā uz mērījumu nenoteiktību, paraugu ņemšanas plānu, mikrobioloģiskām robežvērtībām, analītisko vienību skaitu, kam ir jāatbilst šīm robežvērtībām. Turklāt ir jānosaka arī izpildes pasākumi attiecībā uz pārtikas produktiem, uz kuriem attiecas konkrētais kritērijs, pārtikas ķēdes punktiem, kuros ir spēkā konkrētais kritērijs, kā arī darbībām, kas jāveic, ja konstatēta neatbilstība kritērijam. Lai nodrošinātu atbilstību procesa pieņemamību definējošiem kritērijiem, pārtikas nozares dalībnieki var veikt arī produkta izejvielu, higiēnas, temperatūras un derīguma laika kontroli. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 4. pantu pārtikas nozares dalībniekiem ir jānodrošina atbilstība mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Tas ietver kritērijiem noteikto vērtību pārbaudi, ņemot paraugus, veicot analīzes un īstenojot korektīvus pasākumus saskaņā ar pārtikas aprites tiesību aktiem un kompetentās iestādes norādījumiem. Tādēļ ir jānosaka izpildes pasākumi attiecībā uz analītiskām metodēm, tostarp, ja nepieciešams, attiecībā uz mērījumu nenoteiktību, paraugu ņemšanas plānu, mikrobioloģiskām robežvērtībām, analītisko vienību skaitu, kam ir jāatbilst šīm robežvērtībām. Turklāt ir jānosaka arī izpildes pasākumi attiecībā uz pārtikas produktiem, uz kuriem attiecas konkrētais kritērijs, pārtikas ķēdes punktiem, kuros ir spēkā konkrētais kritērijs, kā arī darbībām, kas jāveic, ja konstatēta neatbilstība kritērijam. Lai nodrošinātu atbilstību procesa pieņemamību definējošiem kritērijiem, pārtikas nozares dalībnieki var veikt arī produkta izejvielu, higiēnas, temperatūras un derīguma laika kontroli.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (3), ietver prasību dalībvalstīm nodrošināt, lai oficiālās pārbaudes tiktu veiktas regulāri, ņemot vērā pastāvošo risku, un pietiekami bieži. Šīs pārbaudes ir jāveic atbilstošos pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos, lai nodrošinātu, ka pārtikas nozares dalībnieki ievēro šajā regulā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (3), ietver prasību dalībvalstīm nodrošināt, lai oficiālās pārbaudes tiktu veiktas regulāri, ņemot vērā pastāvošo risku, un pietiekami bieži. Šīs pārbaudes ir jāveic atbilstošos pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos, lai nodrošinātu, ka pārtikas nozares dalībnieki ievēro šajā regulā noteiktos kritērijus.

| (8) | Komisijas paziņojumā par Kopienas stratēģiju pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju noteikšanai (4) izklāstīta stratēģija kritēriju noteikšanai un pārskatīšanai Kopienas tiesību aktos, kā arī kritēriju izstrādes un piemērošanas principi. Šī stratēģija ir jāizmanto, nosakot mikrobioloģiskos kritērijus. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas paziņojumā par Kopienas stratēģiju pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju noteikšanai (4) izklāstīta stratēģija kritēriju noteikšanai un pārskatīšanai Kopienas tiesību aktos, kā arī kritēriju izstrādes un piemērošanas principi. Šī stratēģija ir jāizmanto, nosakot mikrobioloģiskos kritērijus.

| (9) | Veselības aizsardzības veterināro pasākumu zinātniskā komiteja (SCVPH) 1999. gada 23. septembrī publicēja atzinumu par lietošanai cilvēka uzturā paredzēto dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju izvērtēšanu. Tajā ir uzsvērta nepieciešamība balstīt mikrobioloģiskos kritērijus uz oficiālu riska izvērtējumu un starptautiski atzītiem principiem. Šajā atzinumā ieteikts, ka mikrobioloģiskiem kritērijiem ir jābūt atbilstīgiem un efektīviem no patērētāju veselības aizsardzības viedokļa. SCVPH līdz brīdim, kad tiks pabeigts oficiāls riska izvērtējums, kā pagaidu pasākumu ieteica izmantot atsevišķus pārskatītus kritērijus. |
| --- | --- |

(9)

Veselības aizsardzības veterināro pasākumu zinātniskā komiteja (SCVPH) 1999. gada 23. septembrī publicēja atzinumu par lietošanai cilvēka uzturā paredzēto dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju izvērtēšanu. Tajā ir uzsvērta nepieciešamība balstīt mikrobioloģiskos kritērijus uz oficiālu riska izvērtējumu un starptautiski atzītiem principiem. Šajā atzinumā ieteikts, ka mikrobioloģiskiem kritērijiem ir jābūt atbilstīgiem un efektīviem no patērētāju veselības aizsardzības viedokļa. SCVPH līdz brīdim, kad tiks pabeigts oficiāls riska izvērtējums, kā pagaidu pasākumu ieteica izmantot atsevišķus pārskatītus kritērijus.

| (10) | SCVPH vienlaicīgi publicēja atsevišķu atzinumu par Listeria monocytogenes. Šajā atzinumā ir ieteikts izvirzīt mērķi saglabāt Listeria monocytogenes koncentrāciju pārtikā zem 100 cfu/g. Pārtikas zinātniskā komiteja (SCF) atbalstīja šos ieteikumus savā 2000. gada 22. jūnija atzinumā. |
| --- | --- |

(10)

SCVPH vienlaicīgi publicēja atsevišķu atzinumu par Listeria monocytogenes. Šajā atzinumā ir ieteikts izvirzīt mērķi saglabāt Listeria monocytogenes koncentrāciju pārtikā zem 100 cfu/g. Pārtikas zinātniskā komiteja (SCF) atbalstīja šos ieteikumus savā 2000. gada 22. jūnija atzinumā.

| (11) | No 2001. gada 19. līdz 20. septembrim SCVPH pieņēma atzinumu par Vibrio vulnificus un Vibrio parahaemolyticus, tajā secinot, ka šobrīd pieejamie zinātniskie dati nepamato specifisku Vibrio vulnificus un Vibrio parahaemolyticus kritēriju noteikšanu jūras produktiem. Tomēr, lai nodrošinātu labas higiēnas prakses īstenošanu, ir ieteicams ieviest prakses kodeksus. |
| --- | --- |

(11)

No 2001. gada 19. līdz 20. septembrim SCVPH pieņēma atzinumu par Vibrio vulnificus un Vibrio parahaemolyticus, tajā secinot, ka šobrīd pieejamie zinātniskie dati nepamato specifisku Vibrio vulnificus un Vibrio parahaemolyticus kritēriju noteikšanu jūras produktiem. Tomēr, lai nodrošinātu labas higiēnas prakses īstenošanu, ir ieteicams ieviest prakses kodeksus.

| (12) | SCVPH 2002. gada 31. janvārī publicēja atzinumu par Norvalka vīrusam līdzīgiem vīrusiem (NLV, norovīrusiem), tajā secinot, ka ierastie fekālie indikatori nav uzticami, lai spriestu par NLV klātbūtni vai trūkumu, un fekālā bakteriālā indikatora izzušana nav pietiekami drošs rādītājs vēžveidīgo un mīkstmiešu attīrīšanas laika noteikšanai. Bez tam tajā tika ieteikts vēžveidīgo un mīkstmiešu ievākšanas zonu fekālā piesārņojuma norādīšanai kā bakteriālos indikatorus izmantot nevis fekālās koliformas, bet E. coli. |
| --- | --- |

(12)

SCVPH 2002. gada 31. janvārī publicēja atzinumu par Norvalka vīrusam līdzīgiem vīrusiem (NLV, norovīrusiem), tajā secinot, ka ierastie fekālie indikatori nav uzticami, lai spriestu par NLV klātbūtni vai trūkumu, un fekālā bakteriālā indikatora izzušana nav pietiekami drošs rādītājs vēžveidīgo un mīkstmiešu attīrīšanas laika noteikšanai. Bez tam tajā tika ieteikts vēžveidīgo un mīkstmiešu ievākšanas zonu fekālā piesārņojuma norādīšanai kā bakteriālos indikatorus izmantot nevis fekālās koliformas, bet E. coli.

| (13) | SCF 2002. gada 27. februārī pieņēma atzinumu par želatīna specifikācijām patērētāju veselības aspektā. SCF secināja, ka mikrobioloģiskie kritēriji, kas noteikti 4. nodaļā II pielikumā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvai 92/118/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības prasības attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību un ievešanu Kopienā, uz kuriem neattiecas šādas prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 89/662/EEK A pielikuma I daļā, un – attiecībā uz slimību izraisītājiem – īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvā 90/425/EEK (5), no patērētāju veselības viedokļa ir pārmērīgi un nolēma, ka ir pietiekami piemērot obligāto mikrobioloģisko kritēriju tikai attiecībā uz salmonellām. |
| --- | --- |

(13)

SCF 2002. gada 27. februārī pieņēma atzinumu par želatīna specifikācijām patērētāju veselības aspektā. SCF secināja, ka mikrobioloģiskie kritēriji, kas noteikti 4. nodaļā II pielikumā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvai 92/118/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības prasības attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību un ievešanu Kopienā, uz kuriem neattiecas šādas prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 89/662/EEK A pielikuma I daļā, un – attiecībā uz slimību izraisītājiem – īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvā 90/425/EEK (5), no patērētāju veselības viedokļa ir pārmērīgi un nolēma, ka ir pietiekami piemērot obligāto mikrobioloģisko kritēriju tikai attiecībā uz salmonellām.

| (14) | SCVPH 2003. gada 22. janvārī publicēja atzinumu par verotoksigēno E. coli (VTEC) pārtikas produktos, secinot, ka galaprodukta mikrobioloģisko standartu piemērošana VTEC O157 visticamāk nespēs būtiski samazināt attiecīgo risku patērētājiem. Tomēr mikrobioloģiskās vadlīnijas ar mērķi samazināt fekālo piesārņojumu pārtikas ķēdē var mazināt draudus sabiedrības veselībai, ieskaitot VTEC. SCVPH identificēja šādas pārtikas kategorijas, kurās VTEC apdraud sabiedrības veselību: jēla vai termiski nepietiekami apstrādāta liellopu gaļa un iespējams citu atgremotāju gaļa, maltā gaļa un fermentēta liellopu gaļa, kā arī tās produkti, neapstrādāts piens un neapstrādāta piena produkti, svaigi produkti, īpaši sadīgušas sēklas un nepasterizētas augļu un dārzeņu sulas. |
| --- | --- |

(14)

SCVPH 2003. gada 22. janvārī publicēja atzinumu par verotoksigēno E. coli (VTEC) pārtikas produktos, secinot, ka galaprodukta mikrobioloģisko standartu piemērošana VTEC O157 visticamāk nespēs būtiski samazināt attiecīgo risku patērētājiem. Tomēr mikrobioloģiskās vadlīnijas ar mērķi samazināt fekālo piesārņojumu pārtikas ķēdē var mazināt draudus sabiedrības veselībai, ieskaitot VTEC. SCVPH identificēja šādas pārtikas kategorijas, kurās VTEC apdraud sabiedrības veselību: jēla vai termiski nepietiekami apstrādāta liellopu gaļa un iespējams citu atgremotāju gaļa, maltā gaļa un fermentēta liellopu gaļa, kā arī tās produkti, neapstrādāts piens un neapstrādāta piena produkti, svaigi produkti, īpaši sadīgušas sēklas un nepasterizētas augļu un dārzeņu sulas.

| (15) | No 2003. gada 26. līdz 27. martam SCVPH pieņēma atzinumu par stafilokoku enterotoksīniem piena produktos, īpaši sieros. Tā ieteica pārskatīt koagulāzes pozitīvo stafilokoku kritērijus sieriem, pārstrādei paredzētam neapstrādātam pienam un sausajam pienam. Bez tam būtu jānosaka stafilokoku enterotoksīnu kritēriji sieriem un sausajam pienam. |
| --- | --- |

(15)

No 2003. gada 26. līdz 27. martam SCVPH pieņēma atzinumu par stafilokoku enterotoksīniem piena produktos, īpaši sieros. Tā ieteica pārskatīt koagulāzes pozitīvo stafilokoku kritērijus sieriem, pārstrādei paredzētam neapstrādātam pienam un sausajam pienam. Bez tam būtu jānosaka stafilokoku enterotoksīnu kritēriji sieriem un sausajam pienam.

| (16) | No 2003. gada 14. līdz 15. aprīlim SCVPH pieņēma atzinumu par salmonellām pārtikas produktos. Saskaņā ar šo atzinumu pārtikas kategorijas, kas var nopietni apdraudēt sabiedrības veselību, ir jēla gaļa un daži produkti, kuri ir paredzēti lietošanai bez to termiskās apstrādes, neapstrādāti un nepietiekami apstrādāti mājputnu gaļas produkti, olas un produkti, kas satur jēlas olas, nepasterizēts piens un atsevišķi tā produkti. Uzmanība jāpievērš arī sadīgušām sēklām un nepasterizētām augļu sulām. Lēmums par mikrobioloģisko kritēriju nepieciešamību būtu jāpieņem, balstoties uz tā spēju aizsargāt patērētājus, kā arī tā izpildāmību. |
| --- | --- |

(16)

No 2003. gada 14. līdz 15. aprīlim SCVPH pieņēma atzinumu par salmonellām pārtikas produktos. Saskaņā ar šo atzinumu pārtikas kategorijas, kas var nopietni apdraudēt sabiedrības veselību, ir jēla gaļa un daži produkti, kuri ir paredzēti lietošanai bez to termiskās apstrādes, neapstrādāti un nepietiekami apstrādāti mājputnu gaļas produkti, olas un produkti, kas satur jēlas olas, nepasterizēts piens un atsevišķi tā produkti. Uzmanība jāpievērš arī sadīgušām sēklām un nepasterizētām augļu sulām. Lēmums par mikrobioloģisko kritēriju nepieciešamību būtu jāpieņem, balstoties uz tā spēju aizsargāt patērētājus, kā arī tā izpildāmību.

| (17) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģisko apdraudējumu zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ ekspertu grupa) 2004. gada 9. septembrī publicēja atzinumu par mikrobioloģiskajiem draudiem zīdaiņiem paredzētajā mātes piena aizstājējā un piebarošanas pārtikā, secinot, ka vislielākā uzmanība mātes piena aizstājējā, īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētā pārtikā un piebarošanas pārtikā būtu jāpievērš Salmonella un Enterobacter sakazakii. Šo patogēnu klātbūtne ir nopietns risks, ja apstākļi pēc atšķaidīšanas pieļauj to vairošanos. Enterobacteriaceae, kas ir biežāk sastopami, var izmantot kā riska indikatoru. EFSA ieteica Enterobacteriaceae uzraudzību un pārbaudes gan ražošanas vidē, gan arī galaproduktā. Tomēr Enterobacteriaceae dzimtā ietilpst ne tikai patogēnās sugas, bet arī pārtikas ražošanas vidē bieži konstatētie vides mikroorganismi, kas nerada apdraudējumu veselībai. Tādēļ Enterobacteriaceae dzimtu var izmantot rutīnas uzraudzībā, un, konstatējot šādus mikroorganismus, var veikt analīzes specifisku patogēnu noteikšanai. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģisko apdraudējumu zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ ekspertu grupa) 2004. gada 9. septembrī publicēja atzinumu par mikrobioloģiskajiem draudiem zīdaiņiem paredzētajā mātes piena aizstājējā un piebarošanas pārtikā, secinot, ka vislielākā uzmanība mātes piena aizstājējā, īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētā pārtikā un piebarošanas pārtikā būtu jāpievērš Salmonella un Enterobacter sakazakii. Šo patogēnu klātbūtne ir nopietns risks, ja apstākļi pēc atšķaidīšanas pieļauj to vairošanos. Enterobacteriaceae, kas ir biežāk sastopami, var izmantot kā riska indikatoru. EFSA ieteica Enterobacteriaceae uzraudzību un pārbaudes gan ražošanas vidē, gan arī galaproduktā. Tomēr Enterobacteriaceae dzimtā ietilpst ne tikai patogēnās sugas, bet arī pārtikas ražošanas vidē bieži konstatētie vides mikroorganismi, kas nerada apdraudējumu veselībai. Tādēļ Enterobacteriaceae dzimtu var izmantot rutīnas uzraudzībā, un, konstatējot šādus mikroorganismus, var veikt analīzes specifisku patogēnu noteikšanai.

| (18) | Starptautiskas vadlīnijas daudzu pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem vēl nav noteiktas. Tomēr, nosakot mikrobioloģiskos kritērijus, Komisijas izmantoja Codex
  Alimentarius vadlīnijas “Pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju noteikšanas un piemērošanas principi CAC/GL 21 – 1997” (Principles for the establishment and application of microbiological criteria for foods CAC/GL 21 – 1997), kā arī SCVPH un SCF ieteikumus. Ir ņemtas vērā pastāvošās Codex specifikācijas attiecībā uz sausā piena produktiem, zīdaiņiem un bērniem paredzētiem pārtikas produktiem, kā arī histamīna kritērijs atsevišķām zivīm un zivsaimniecības produktiem. Kopienas kritēriju pieņemšana nodrošinātu saskaņotas pārtikas produktu mikrobioloģiskās prasības un aizstātu nacionālos kritērijus, tādējādi veicinot tirdzniecību. |
| --- | --- |

(18)

Starptautiskas vadlīnijas daudzu pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem vēl nav noteiktas. Tomēr, nosakot mikrobioloģiskos kritērijus, Komisijas izmantoja Codex
  Alimentarius vadlīnijas “Pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju noteikšanas un piemērošanas principi CAC/GL 21 – 1997” (Principles for the establishment and application of microbiological criteria for foods CAC/GL 21 – 1997), kā arī SCVPH un SCF ieteikumus. Ir ņemtas vērā pastāvošās Codex specifikācijas attiecībā uz sausā piena produktiem, zīdaiņiem un bērniem paredzētiem pārtikas produktiem, kā arī histamīna kritērijs atsevišķām zivīm un zivsaimniecības produktiem. Kopienas kritēriju pieņemšana nodrošinātu saskaņotas pārtikas produktu mikrobioloģiskās prasības un aizstātu nacionālos kritērijus, tādējādi veicinot tirdzniecību.

| (19) | Ir jāpārskata atsevišķu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu kategoriju mikrobioloģiskie kritēriji, kas bija noteikti direktīvās, kuras atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/622/EEK un 92/118/EK un Padomes Lēmumu 95/408/EK (6), kā arī, ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, jānosaka atsevišķi jauni kritēriji. |
| --- | --- |

(19)

Ir jāpārskata atsevišķu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu kategoriju mikrobioloģiskie kritēriji, kas bija noteikti direktīvās, kuras atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/622/EEK un 92/118/EK un Padomes Lēmumu 95/408/EK (6), kā arī, ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, jānosaka atsevišķi jauni kritēriji.

| (20) | Komisijas 1992. gada 15. decembra Lēmumā 93/51/EEK par mikrobioloģiskajiem kritērijiem, ko piemēro vārītu vēžveidīgo un mīkstmiešu ražošanai (7) noteiktie mikrobioloģiskie kritēriji ir iestrādāti šajā regulā. Tādēļ šis lēmums ir jāatceļ. Tā kā Komisijas 2001. gada 8. jūnija Lēmums 2001/471, ar ko paredz noteikumus par vispārējās higiēnas regulārajām pārbaudēm, kuras uzņēmumu vadītāji veic saskaņā ar Direktīvu 64/433/EEK par veselības nosacījumiem svaigas gaļas ražošanai un tirdzniecībai un Direktīvu 71/118/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē svaigas mājputnu gaļas ražošanu un laišanu tirgū (8), ir atcelts no 2006. gada 1. janvāra, šajā regulā ir jāiestrādā liemeņiem noteiktie mikrobioloģiskie kritēriji. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas 1992. gada 15. decembra Lēmumā 93/51/EEK par mikrobioloģiskajiem kritērijiem, ko piemēro vārītu vēžveidīgo un mīkstmiešu ražošanai (7) noteiktie mikrobioloģiskie kritēriji ir iestrādāti šajā regulā. Tādēļ šis lēmums ir jāatceļ. Tā kā Komisijas 2001. gada 8. jūnija Lēmums 2001/471, ar ko paredz noteikumus par vispārējās higiēnas regulārajām pārbaudēm, kuras uzņēmumu vadītāji veic saskaņā ar Direktīvu 64/433/EEK par veselības nosacījumiem svaigas gaļas ražošanai un tirdzniecībai un Direktīvu 71/118/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē svaigas mājputnu gaļas ražošanu un laišanu tirgū (8), ir atcelts no 2006. gada 1. janvāra, šajā regulā ir jāiestrādā liemeņiem noteiktie mikrobioloģiskie kritēriji.

| (21) | Pārtikas produkta ražotājam ir jāizlemj, vai produkts ir gatavs lietošanai cilvēka uzturā un to nevajag termiski apstrādāt vai kā citādi pārstrādāt, lai nodrošinātu tā nekaitīgumu un atbilstību mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Saskaņā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (9), uz marķējuma ir obligāti jābūt norādēm par pārtikas produkta izmantošanu, ja tās ir nepieciešamas, lai pareizi izmantotu šo produktu. Pārtikas nozares dalībniekiem šīs norādes ir jāņem vērā, lemjot par to, cik bieži ir jāņem paraugi, lai veiktu analīzes mikrobioloģisko kritēriju pārbaudei. |
| --- | --- |

(21)

Pārtikas produkta ražotājam ir jāizlemj, vai produkts ir gatavs lietošanai cilvēka uzturā un to nevajag termiski apstrādāt vai kā citādi pārstrādāt, lai nodrošinātu tā nekaitīgumu un atbilstību mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Saskaņā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (9), uz marķējuma ir obligāti jābūt norādēm par pārtikas produkta izmantošanu, ja tās ir nepieciešamas, lai pareizi izmantotu šo produktu. Pārtikas nozares dalībniekiem šīs norādes ir jāņem vērā, lemjot par to, cik bieži ir jāņem paraugi, lai veiktu analīzes mikrobioloģisko kritēriju pārbaudei.

| (22) | Paraugu ņemšana ražošanas un pārstrādes vidē var būt noderīga, identificējot un novēršot patogēno mikroorganismu klātbūtni pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(22)

Paraugu ņemšana ražošanas un pārstrādes vidē var būt noderīga, identificējot un novēršot patogēno mikroorganismu klātbūtni pārtikas produktos.

| (23) | Pārtikas nozares dalībniekiem ir pašiem jālemj, cik bieži tiem ir jāņem paraugi un jāveic analīzes atbilstīgi to uz HACCP principiem balstītām procedūrām un citām higiēnas kontroles procedūrām. Tomēr dažos gadījumos var būt nepieciešams noteikt saskaņotas paraugu ņemšanas shēmas Kopienas līmenī, īpaši, lai nodrošinātu vienādu kontroles līmeni visā Kopienā. |
| --- | --- |

(23)

Pārtikas nozares dalībniekiem ir pašiem jālemj, cik bieži tiem ir jāņem paraugi un jāveic analīzes atbilstīgi to uz HACCP principiem balstītām procedūrām un citām higiēnas kontroles procedūrām. Tomēr dažos gadījumos var būt nepieciešams noteikt saskaņotas paraugu ņemšanas shēmas Kopienas līmenī, īpaši, lai nodrošinātu vienādu kontroles līmeni visā Kopienā.

| (24) | Testu rezultāti ir atkarīgi no izmantotās analītiskās metodes, tādēļ katrs mikrobioloģiskais kritērijs būtu jāsaista ar attiecīgu atsauces metodi. Tomēr pārtikas nozares dalībniekiem jādod iespēja izmantot ne tikai atsauces metodes, bet arī citas analītiskās metodes, jo īpaši ātrākas metodes, ja šo alternatīvo metožu izmantošana ļauj iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotu ieviešanu, katram kritērijam ir jānosaka paraugu ņemšanas plāns. Tomēr ir jāļauj izmantot citas paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas shēmas, ieskaitot alternatīvu indikatoru organismu izmantošanu, ar nosacījumu, ka šīs shēmas nodrošina līdzvērtīgas pārtikas nekaitīguma garantijas. |
| --- | --- |

(24)

Testu rezultāti ir atkarīgi no izmantotās analītiskās metodes, tādēļ katrs mikrobioloģiskais kritērijs būtu jāsaista ar attiecīgu atsauces metodi. Tomēr pārtikas nozares dalībniekiem jādod iespēja izmantot ne tikai atsauces metodes, bet arī citas analītiskās metodes, jo īpaši ātrākas metodes, ja šo alternatīvo metožu izmantošana ļauj iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotu ieviešanu, katram kritērijam ir jānosaka paraugu ņemšanas plāns. Tomēr ir jāļauj izmantot citas paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas shēmas, ieskaitot alternatīvu indikatoru organismu izmantošanu, ar nosacījumu, ka šīs shēmas nodrošina līdzvērtīgas pārtikas nekaitīguma garantijas.

| (25) | Tendences testa rezultātos ir jāanalizē, jo tās var atklāt nevēlamu attīstību ražošanas procesā, ļaujot pārtikas nozares dalībniekam īstenot korektīvus pasākumus, pirms problēma ir kļuvusi nekontrolējama. |
| --- | --- |

(25)

Tendences testa rezultātos ir jāanalizē, jo tās var atklāt nevēlamu attīstību ražošanas procesā, ļaujot pārtikas nozares dalībniekam īstenot korektīvus pasākumus, pirms problēma ir kļuvusi nekontrolējama.

| (26) | Ir jāparedz iespēja vajadzības gadījumā pārskatīt un papildināt šajā regulā noteiktos mikrobioloģiskos kritērijus, lai ņemtu vērā attīstību pārtikas nekaitīguma un pārtikas mikrobioloģijas jomā, ieskaitot zinātnes, tehnoloģijas un metodoloģijas progresu, izmaiņas izplatībā un piesārņojuma līmeņos, izmaiņas jutīgo patērētāju grupās, kā arī iespējamo riska novērtējuma ietekmi. |
| --- | --- |

(26)

Ir jāparedz iespēja vajadzības gadījumā pārskatīt un papildināt šajā regulā noteiktos mikrobioloģiskos kritērijus, lai ņemtu vērā attīstību pārtikas nekaitīguma un pārtikas mikrobioloģijas jomā, ieskaitot zinātnes, tehnoloģijas un metodoloģijas progresu, izmaiņas izplatībā un piesārņojuma līmeņos, izmaiņas jutīgo patērētāju grupās, kā arī iespējamo riska novērtējuma ietekmi.

| (27) | Jo īpaši ir jānosaka kritēriji patogēnajiem vīrusiem dzīvās gliemenēs, tiklīdz analītiskās metodes ir pietiekami izstrādātas. Ir nepieciešams izstrādāt arī uzticamas metodes citiem mikrobiāliem apdraudējumiem, piemēram, Vibrio parahaemolyticus. |
| --- | --- |

(27)

Jo īpaši ir jānosaka kritēriji patogēnajiem vīrusiem dzīvās gliemenēs, tiklīdz analītiskās metodes ir pietiekami izstrādātas. Ir nepieciešams izstrādāt arī uzticamas metodes citiem mikrobiāliem apdraudējumiem, piemēram, Vibrio parahaemolyticus.

| (28) | Ir pierādīts, ka kontroles programmu ieviešana var būtiski samazināt salmonellu izplatību produktīvajos dzīvniekos un to produktos. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulas (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (10) mērķis ir nodrošināt, ka tiek īstenoti atbilstoši un iedarbīgi pasākumi, lai kontrolētu salmonellas nozīmīgajos pārtikas ķēdes posmos. Nosakot kritērijus gaļai un tās produktiem, ir jāņem vērā sagaidāmie uzlabojumi salmonellu stāvoklī primārās ražošanas posmā. |
| --- | --- |

(28)

Ir pierādīts, ka kontroles programmu ieviešana var būtiski samazināt salmonellu izplatību produktīvajos dzīvniekos un to produktos. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulas (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (10) mērķis ir nodrošināt, ka tiek īstenoti atbilstoši un iedarbīgi pasākumi, lai kontrolētu salmonellas nozīmīgajos pārtikas ķēdes posmos. Nosakot kritērijus gaļai un tās produktiem, ir jāņem vērā sagaidāmie uzlabojumi salmonellu stāvoklī primārās ražošanas posmā.

| (29) | Attiecībā uz dažiem pārtikas nekaitīguma kritērijiem dalībvalstīm ir jāpiešķir pagaidu atkāpes, ļaujot izpildīt mazāk stingrus kritērijus, taču ar nosacījumu, ka pārtikas produkti tiks laisti tikai konkrētās valsts tirgū. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis par šādas pagaidu atkāpes izmantošanu. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz dažiem pārtikas nekaitīguma kritērijiem dalībvalstīm ir jāpiešķir pagaidu atkāpes, ļaujot izpildīt mazāk stingrus kritērijus, taču ar nosacījumu, ka pārtikas produkti tiks laisti tikai konkrētās valsts tirgū. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis par šādas pagaidu atkāpes izmantošanu.

| (30) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis un joma

Šajā regulā noteikti mikrobioloģiskie kritēriji dažiem mikroorganismiem un izpildes noteikumi, kas ir jāievēro pārtikas nozares dalībniekiem, kuri īsteno Regulas (EK) Nr. 852/2004 4. pantā minētos vispārīgos un specifiskos higiēnas pasākumus. Kompetentā iestāde pārbauda atbilstību šajā regulā noteiktajiem noteikumiem un kritērijiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, neierobežojot tiesības ņemt papildu paraugus un veikt analīzes, lai noteiktu un izmērītu citu mikroorganismu saturu, to toksīnus un metabolītus, vai nu procesu verificēšanai, lai pārbaudītu aizdomas par nedrošu pārtiku, vai saistība ar riska analīzi.

Šī regula bez ierobežojumiem attiecas uz citām Kopienas tiesību aktos noteiktajām specifiskajām prasībām mikroorganismu kontrolei, un īpaši pārtikas produktu veselības standartiem, kas ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 853/2004 (11), prasībām par parazītiem, kas ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 854/2004 (12) un mikrobioloģiskajiem kritērijiem, kas ir noteikti Padomes Direktīvā 80/777/EEK (13).

2. pants

Definīcijas

Ir spēkā šādas definīcijas:

| a) | “mikroorganismi” ir baktērijas, vīrusi, raugi, pelējuma sēnes, aļģes, parazītiskie vienšūņi, mikroskopiskie parazītiskie helminti, kā arī to toksīni un metabolīti; |
| --- | --- |

a)

“mikroorganismi” ir baktērijas, vīrusi, raugi, pelējuma sēnes, aļģes, parazītiskie vienšūņi, mikroskopiskie parazītiskie helminti, kā arī to toksīni un metabolīti;

| b) | “mikrobioloģiskais kritērijs” ir kritērijs, kas nosaka produkta, pārtikas produktu partijas vai procesa pieņemamību un izriet no mikroorganismu neesamības, esamības vai skaita un/vai to toksīnu/metabolītu daudzuma masas, tilpuma, virsmas vai partijas vienībā(-ās); |
| --- | --- |

b)

“mikrobioloģiskais kritērijs” ir kritērijs, kas nosaka produkta, pārtikas produktu partijas vai procesa pieņemamību un izriet no mikroorganismu neesamības, esamības vai skaita un/vai to toksīnu/metabolītu daudzuma masas, tilpuma, virsmas vai partijas vienībā(-ās);

| c) | “pārtikas nekaitīguma kritērijs” ir kritērijs, kas nosaka produkta vai pārtikas produktu partijas pieņemamību, un to piemēro tirgū laistajiem produktiem; |
| --- | --- |

c)

“pārtikas nekaitīguma kritērijs” ir kritērijs, kas nosaka produkta vai pārtikas produktu partijas pieņemamību, un to piemēro tirgū laistajiem produktiem;

| d) | “procesa higiēnas kritērijs” ir kritērijs, kas norāda uz ražošanas procesa pieņemamu darbību. Šāds kritērijs neattiecas uz produktiem, kas ir laisti tirgū. Tas nosaka piesārņojuma līmeni, kuru pārsniedzot ir nepieciešami korektīvi pasākumi, lai saglabātu procesa higiēnu pārtikas aprites tiesību aktiem atbilstošā līmenī; |
| --- | --- |

d)

“procesa higiēnas kritērijs” ir kritērijs, kas norāda uz ražošanas procesa pieņemamu darbību. Šāds kritērijs neattiecas uz produktiem, kas ir laisti tirgū. Tas nosaka piesārņojuma līmeni, kuru pārsniedzot ir nepieciešami korektīvi pasākumi, lai saglabātu procesa higiēnu pārtikas aprites tiesību aktiem atbilstošā līmenī;

| e) | “partija” ir identificējamu produktu grupa vai komplekts, kas ir iegūts attiecīgajā procesā praktiski identiskos apstākļos un ražots attiecīgajā vietā viena noteikta ražošanas perioda laikā; |
| --- | --- |

e)

“partija” ir identificējamu produktu grupa vai komplekts, kas ir iegūts attiecīgajā procesā praktiski identiskos apstākļos un ražots attiecīgajā vietā viena noteikta ražošanas perioda laikā;

| f) | “derīguma laiks” ir vai nu periods, kas atbilst periodam līdz “izlietot līdz”, vai arī minimālais “derīguma termiņš”, kā attiecīgi definēts Direktīvas 2000/13/EK 9. un 10. pantā; |
| --- | --- |

f)

“derīguma laiks” ir vai nu periods, kas atbilst periodam līdz “izlietot līdz”, vai arī minimālais “derīguma termiņš”, kā attiecīgi definēts Direktīvas 2000/13/EK 9. un 10. pantā;

| g) | “lietošanai cilvēka uzturā gatava pārtika” ir pārtika, ko ražotājs ir paredzējis tiešam patēriņam pārtikā un ko nav nepieciešams termiski apstrādāt vai kā citādi apstrādāt, lai likvidētu vai līdz pieņemam līmenim samazinātu nevēlamo mikroorganismu saturu; |
| --- | --- |

g)

“lietošanai cilvēka uzturā gatava pārtika” ir pārtika, ko ražotājs ir paredzējis tiešam patēriņam pārtikā un ko nav nepieciešams termiski apstrādāt vai kā citādi apstrādāt, lai likvidētu vai līdz pieņemam līmenim samazinātu nevēlamo mikroorganismu saturu;

| h) | “zīdaiņiem paredzēta pārtika” ir īpaši zīdaiņiem paredzēta pārtika saskaņā ar definīciju Komisijas Direktīvā 91/321/EEK (14); |
| --- | --- |

h)

“zīdaiņiem paredzēta pārtika” ir īpaši zīdaiņiem paredzēta pārtika saskaņā ar definīciju Komisijas Direktīvā 91/321/EEK (14);

| i) | “pārtika īpašiem medicīniskiem mērķiem” ir diētiskā pārtika īpašiem medicīniskiem mērķiem saskaņā ar definīciju Komisijas Direktīvā 1999/21/EK (15); |
| --- | --- |

i)

“pārtika īpašiem medicīniskiem mērķiem” ir diētiskā pārtika īpašiem medicīniskiem mērķiem saskaņā ar definīciju Komisijas Direktīvā 1999/21/EK (15);

| j) | “paraugs” ir objekts, ko veido viena vai vairākas vienības vai vielas porcija, ko, izmantojot dažādas metodes, izvēlas no populācijas vai nozīmīga vielas daudzuma ar nolūku iegūt informāciju par konkrēto pētāmās populācijas vai vielas īpašību un nodrošināt pamatojumu lēmumam par konkrēto populāciju vai vielu, vai procesu, ar kura palīdzību to ieguva; |
| --- | --- |

j)

“paraugs” ir objekts, ko veido viena vai vairākas vienības vai vielas porcija, ko, izmantojot dažādas metodes, izvēlas no populācijas vai nozīmīga vielas daudzuma ar nolūku iegūt informāciju par konkrēto pētāmās populācijas vai vielas īpašību un nodrošināt pamatojumu lēmumam par konkrēto populāciju vai vielu, vai procesu, ar kura palīdzību to ieguva;

| k) | “reprezentatīvais paraugs” ir paraugs, kas saglabā tā partijai piemītošās īpašības. Tas īpaši attiecas uz vienkāršu, brīvi izvēlētu paraugu, kas tika ņemts, lai visiem partijas objektiem vai tās daļām būtu vienāda iespēja nokļūt paraugā; |
| --- | --- |

k)

“reprezentatīvais paraugs” ir paraugs, kas saglabā tā partijai piemītošās īpašības. Tas īpaši attiecas uz vienkāršu, brīvi izvēlētu paraugu, kas tika ņemts, lai visiem partijas objektiem vai tās daļām būtu vienāda iespēja nokļūt paraugā;

| l) | “atbilstība mikrobioloģiskajiem kritērijiem” izpaužas kā apmierinoši vai pieņemami pārbaužu rezultāti saskaņā ar I pielikumu, kurus panāk, ņemot paraugus, veicot analīzes un ieviešot korektīvus pasākumus saskaņā ar pārtikas aprites tiesību aktiem un kompetentās iestādes norādījumiem. |
| --- | --- |

l)

“atbilstība mikrobioloģiskajiem kritērijiem” izpaužas kā apmierinoši vai pieņemami pārbaužu rezultāti saskaņā ar I pielikumu, kurus panāk, ņemot paraugus, veicot analīzes un ieviešot korektīvus pasākumus saskaņā ar pārtikas aprites tiesību aktiem un kompetentās iestādes norādījumiem.

3. pants

Vispārīgās prasības

1.   Pārtikas nozares dalībnieki nodrošina, ka pārtikas produkti atbilst attiecīgajiem mikrobioloģiskajiem kritērijiem, kas ir uzskaitīti I pielikumā. Šajā nolūkā pārtikas nozares dalībnieki katrā pārtikas ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmā, ieskaitot mazumtirdzniecību, īsteno pasākumus, kas ietilpst to uz HACCP balstītajās procedūrās, kā arī īsteno labas higiēnas praksi, lai nodrošinātu, ka:

| a) | to pārziņā esošā izejvielu un pārtikas produktu piegāde, apstrāde un pārstrāde tiek veikta atbilstoši procesa higiēnas kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

to pārziņā esošā izejvielu un pārtikas produktu piegāde, apstrāde un pārstrāde tiek veikta atbilstoši procesa higiēnas kritērijiem;

| b) | pārtikas nekaitīguma kritērijus, kas ir spēkā visu produktu derīguma laiku, var izpildīt saprātīgi prognozējamos izplatīšanas, uzglabāšanas un lietošanas apstākļos. |
| --- | --- |

b)

pārtikas nekaitīguma kritērijus, kas ir spēkā visu produktu derīguma laiku, var izpildīt saprātīgi prognozējamos izplatīšanas, uzglabāšanas un lietošanas apstākļos.

2.   Par produkta ražošanu atbildīgais pārtikas nozares dalībnieks pēc vajadzības veic pētījumus saskaņā ar II pielikumu, lai pārbaudītu atbilstību kritērijiem derīguma laikā. Tas īpaši attiecas uz lietošanai cilvēka uzturā gataviem produktiem, kas var veicināt Listeria monocytogenes augšanu un radīt Listeria monocytogenes draudus sabiedrības veselībai.

Pārtikas uzņēmumi var sadarboties šo pētījumu veikšanā.

Vadlīnijas šo pētījumu veikšanai var iekļaut Regulas (EK) Nr. 852/2004 7. pantā minētajos labas prakses norādījumos.

4. pants

Analīžu veikšana atbilstīgi kritērijiem

1.   Lai validētu vai apstiprinātu savu uz HACCP principiem un labas higiēnas prakses balstīto procedūru pareizu darbību, pārtikas nozares dalībnieki pēc vajadzības veic testus, lai pārbaudītu atbilstību I pielikumā uzskaitītajiem mikrobioloģiskajiem kritērijiem.

2.   Pārtikas nozares dalībnieki lemj, cik bieži ir jāņem paraugi, izņemot gadījumus, kad I pielikumā paredzētas specifiskas paraugu ņemšanas shēmas, jo tad paraugi ir jāņem vismaz tik bieži, kā tas ir paredzēts I pielikumā. Pārtikas nozares dalībnieki šo lēmumu pieņem atkarībā no savām uz HACCP principiem un labas higiēnas praksi balstītajām procedūrām, ņemot vērā norādes pārtikas produkta lietošanai.

Paraugu ņemšanas biežumu var pieskaņot pārtikas uzņēmuma veidam un lielumam ar nosacījumu, ka tas neapdraudēs pārtikas produktu nekaitīgumu.

5. pants

Īpaši noteikumi analīžu veikšanai un paraugu ņemšanai

1.   I pielikumā uzskaitītās analītiskās metodes un paraugu ņemšanas plānus un metodes izmanto kā atsauces metodes.

2.   Paraugus ņem no ražošanas platībām un iekārtām, ko izmanto pārtikas ražošanā, ja šāda paraugu ņemšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu kritēriju izpildi. Šajā paraugu ņemšanā kā atsauces metodi izmanto ISO standartu 18593.

Pārtikas nozares dalībniekiem, kas ražo lietošanai cilvēka uzturā gatavus produktus, kas var radīt Listeria monocytogenes draudus sabiedrības veselībai, savā paraugu ņemšanas shēmā ir jāiekļauj ražošanas platību un iekārtu pārbaude Listeria monocytogenes noteikšanai.

Pārtikas nozares dalībniekiem, kas ražo sausos mātes piena aizstājējus vai tādus sausos pārtikas produktus īpašiem medicīniskiem mērķiem, kuri paredzēti zīdaiņiem līdz sešu mēnešu vecumam un var radīt Enterobacter sakazakii draudus, savā paraugu ņemšanas shēmā ir jāiekļauj ražošanas platību un iekārtu pārbaude Enterobacteriaceae noteikšanai.

3.   I pielikumā noteikto paraugu ņemšanas plānu paraugu vienību skaitu var samazināt, ja pārtikas nozares dalībnieks ar hronoloģiskiem dokumentiem var pierādīt, ka viņš īsteno efektīvas uz HACCP balstītas procedūras.

4.   Ja testēšanas mērķis ir specifiski izvērtēt konkrētas pārtikas produktu partijas vai procesa pieņemamību, ir jāievēro vismaz I pielikumā izklāstītie paraugu ņemšanas plāni.

5.   Pārtikas nozares dalībnieki var izmantot citas paraugu ņemšanas un testu veikšanas procedūras, ja tie spēj pārliecināt kompetento iestādi, ka šīs procedūras nodrošina vismaz līdzvērtīgas garantijas. Šajās procedūrās var ietilpt alternatīvu parauga ņemšanas vietu un tendenču izpētes izmantošana.

Testi alternatīvo mikroorganismu un atbilstošo mikrobioloģisko robežvērtību noteikšanai, kā arī citu vielu, izņemot mikroorganismus, noteikšana ir atļauta tikai procesa higiēnas kritēriju pārbaudei.

Alternatīvo analītisko metožu izmantošana ir pieņemama, ja metodes ir validētas attiecībā pret I pielikumā minēto atsauces metodi un, ja tiek izmantota patentēta metode, ko trešā puse ir sertificējusi saskaņā ar EN/ISO standartā 16140 noteikto protokolu vai citiem starptautiski atzītiem līdzvērtīgiem protokoliem.

Ja pārtikas nozares dalībnieks vēlas izmantot citas analītiskās metodes, nevis tās, kas ir validētas un sertificētas saskaņā ar iepriekš minēto 3. apakšpunktu, metodes jāvalidē saskaņā ar starptautiski atzītiem protokoliem un ir jāsaņem kompetentās iestādes atļauja šo metožu izmantošanai.

6. pants

Prasības par marķēšanu

1.   Ja visas I pielikumā noteiktās prasības par Salmonella maltajā gaļā, gaļas pusfabrikātos un gaļas produktos, kas ir paredzēti lietošanai cilvēka uzturā pēc termiskās apstrādes, ir izpildītas, ražotājam šo produktu tirgū laistās partijas ir skaidri jāmarķē, lai informētu patērētāju, ka pirms lietošanas produkti rūpīgi termiski jāapstrādā.

2.   Sākot no 2010. gada 1. janvāra, 1. punktā minētā marķēšana maltajai gaļai, gaļas pusfabrikātiem un gaļas produktiem no mājputnu gaļas vairs nebūs nepieciešama.

7. pants

Neapmierinoši rezultāti

1.   Ja, veicot pārbaudi atbilstīgi I pielikumā noteiktajiem kritērijiem, iegūst neapmierinošus rezultātus, pārtikas nozares dalībnieki īsteno šā panta 2. līdz 4. punktā izklāstītos pasākumus kopā ar citiem korektīviem pasākumiem, kas ir definēti to uz HACCP balstītajās procedūrās, un citus patērētāju veselības aizsardzībai nepieciešamos pasākumus.

Bez tam tie veic pasākumus, lai noteiktu neapmierinošo rezultātu cēloni, lai novērstu nepieņemama mikrobioloģiskā piesārņojuma atkārtošanos. Šajos pasākumos var ietilpt izmaiņas uz HACCP balstītajās procedūrās vai citos pārtikas higiēnas kontroles pasākumos.

2.   Ja, veicot pārbaudi atbilstīgi I pielikuma 1. nodaļā noteiktajiem pārtikas nekaitīguma kritērijiem, rezultāti ir neapmierinoši, produktu vai produktu partiju izņem vai atsauc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 19. pantu. Tomēr tirgū laistos produktus, kas vēl nav sasnieguši mazumtirdzniecības posmu un neatbilst pārtikas nekaitīguma kritērijiem, var pakļaut papildu apstrādei ar metodi, kura novērš attiecīgo apdraudējumu. Šo apstrādi var veikt tikai tādi pārtikas nozares dalībnieki, kas nedarbojas mazumtirdzniecības līmenī.

Pārtikas nozares dalībnieks var izmantot partiju citiem mērķiem, kas atšķiras no sākumā paredzētajiem, ar nosacījumu, ka šis lietojums neapdraud sabiedrības vai dzīvnieku veselību, un lēmums par šo lietojumu tiek pieņemts atbilstīgi uz HACCP principiem un labu higiēnas praksi balstītām procedūrām, un to ir atļāvusi kompetentā iestāde.

3.   Mehāniski atkaulotas gaļas (MSM) partiju, kura ir ražota ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V sadaļas III nodaļas 3. punktā minētajām metodēm un kuras pārbaudes rezultāts attiecībā uz Salmonella kritēriju ir neapmierinošs, var izmantot pārtikas ķēdē tikai, lai ražotu termiski apstrādātus gaļas produktus uzņēmumos, kas ir apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004.

4.   Iegūstot neapmierinošus rezultātus attiecībā uz procesa higiēnas kritērijiem, ir jāveic I pielikuma 2. nodaļā noteiktie pasākumi.

8. pants

Pagaidu atkāpes

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 12. pantu vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim piešķir pagaidu atkāpi attiecībā uz atbilstību šīs regulas I pielikumā noteiktajam Salmonella daudzumam maltajā gaļā, gaļas pusfabrikātos un gaļas produktos, kas ir paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes un ir laisti kādas dalībvalsts tirgū.

2.   Dalībvalstis, kas izmanto šo iespēju, informē par to Komisiju un citas dalībvalstis. Dalībvalsts:

| a) | garantē, ka tiek izmantoti pienācīgi līdzekļi, ieskaitot marķējumu un īpašu zīmi, ko nevar sajaukt ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā noteikto identifikācijas zīmi, lai nodrošinātu, ka atkāpe attiecas tikai uz konkrētajiem produktiem, kas ir laisti vietējā tirgū, un produkti, kuri ir paredzēti citām Kopienas dalībvalstīm, atbilst I pielikumā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

garantē, ka tiek izmantoti pienācīgi līdzekļi, ieskaitot marķējumu un īpašu zīmi, ko nevar sajaukt ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā noteikto identifikācijas zīmi, lai nodrošinātu, ka atkāpe attiecas tikai uz konkrētajiem produktiem, kas ir laisti vietējā tirgū, un produkti, kuri ir paredzēti citām Kopienas dalībvalstīm, atbilst I pielikumā noteiktajiem kritērijiem;

| b) | nodrošina, ka produkti, uz kuriem attiecas šāda pagaidu atkāpe, ir skaidri marķēti, norādot, ka tie pirms lietošanas ir rūpīgi termiski jāapstrādā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka produkti, uz kuriem attiecas šāda pagaidu atkāpe, ir skaidri marķēti, norādot, ka tie pirms lietošanas ir rūpīgi termiski jāapstrādā;

| c) | apņemas, ka, veicot testus Salmonella kritērija pārbaudei saskaņā ar 4. pantu, rezultāts saskaņā ar šādām pagaidu atkāpēm ir pieņemams tikai tādā gadījumā, ja pozitīvas ir ne vairāk kā viena piektā daļa visu parauga vienību. |
| --- | --- |

c)

apņemas, ka, veicot testus Salmonella kritērija pārbaudei saskaņā ar 4. pantu, rezultāts saskaņā ar šādām pagaidu atkāpēm ir pieņemams tikai tādā gadījumā, ja pozitīvas ir ne vairāk kā viena piektā daļa visu parauga vienību.

9. pants

Tendenču analīzes

Pārtikas nozares dalībnieki analizē testu rezultātu tendences. Lai novērstu mikrobioloģisko draudu rašanos, konstatējot neapmierinošu rezultātu tendenci, tie pēc iespējas ātrāk īsteno atbilstošus pasākumus, lai stāvokli uzlabotu.

10. pants

Pārskatīšana

Šo regulu pārskata, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas un metodoloģijas attīstību, jaunos patogēnos mikroorganismus pārtikas produktos un riska izvērtējumos iegūto informāciju. Jo īpaši pārskata kritērijus un apstākļus attiecībā uz salmonellu izplatību liellopu, aitu, kazu, zirgu, cūku un mājputnu liemeņos, ņemot vērā konstatētās izmaiņas salmonellu sastopamībā.

11. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 93/51/EEK.

12. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā —

Markos KYPRIANOU

Komisijas loceklis

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

1

(2)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labots ar OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

3

(4)  SANCO/1252/2001 Darba dokuments par stratēģiju pārtikas produktu mikrobioloģisko kritēriju noteikšanai Kopienas tiesību aktos, 34. lpp.

4

(5)  OV L 62, 15.3.1993., 49. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 445/2004 (OV L 72, 11.3.2004., 60. lpp.).

5

(6)  OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp. Labots ar OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.

6

(7)  OV L 13, 21.1.1993., 11. lpp.

7

(8)  OV L 165, 21.6.2001., 48. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/379/EK (OV L 144, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

9

(10)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.

10

(11)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

11

(12)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp.

12

(13)  OV L 229, 30.8.1980., 1. lpp.

13

(14)  OV L 175, 4.7.1991., 35 lpp.

14

(15)  OV L 91, 7.4.1999., 29. lpp.

15

---

I PIELIKUMS

Pārtikas produktu mikrobioloģiskie kritēriji

| 1. nodaļa | Pārtikas nekaitīguma kritēriji |
| --- | --- |

1. nodaļa

| 2. nodaļa | Procesa higiēnas kritēriji |
| --- | --- |

2. nodaļa

| 2.1. | Gaļa un tās produkti |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Piens un piena produkti |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Olu produkti |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zivsaimniecības produkti |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dārzeņi, augļi un to produkti |
| --- | --- |

2.5.

| 3. nodaļa | Paraugu ņemšanas un paraugu sagatavošanas noteikumi |
| --- | --- |

3. nodaļa

| 3.1. | Vispārīgie paraugu ņemšanas un paraugu sagatavošanas noteikumi |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Bakterioloģisko paraugu ņemšana kautuvēs un telpās |
| --- | --- |

3.2.

1. nodaļa Pārtikas nekaitīguma kritēriji

| Pārtikas kategorija | Mikro-organismi/to toksīni, metabolīti | Paraugu ņemšanas plāns (1) | Robežvērtības (2) | Analītiskā atsauces metode (3) | Posms, uz kuru attiecas kritērijs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| 1.1. | Lietošanai gatavi produkti, kas ir paredzēti zīdaiņiem, un lietošanai gatavi produkti īpašiem medicīniskiem mērķiem (4) |

Pārtikas kategorija

Mikro-organismi/to toksīni, metabolīti

Paraugu ņemšanas plāns (1)

Robežvērtības (2)

Analītiskā atsauces metode (3)

Posms, uz kuru attiecas kritērijs

n

c

m

M

1.1.

Lietošanai gatavi produkti, kas ir paredzēti zīdaiņiem, un lietošanai gatavi produkti īpašiem medicīniskiem mērķiem (4)

Listeria monocytogenes

10

0

Nav 25 g

EN/ISO 11290-1

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.2. | Lietošanai gatavi produkti, kas var veicināt L. monocytogenes augšanu, izņemot produktus, kuri ir paredzēti zīdaiņiem un īpašiem medicīniskiem mērķiem |
| --- | --- |

1.2.

Lietošanai gatavi produkti, kas var veicināt L. monocytogenes augšanu, izņemot produktus, kuri ir paredzēti zīdaiņiem un īpašiem medicīniskiem mērķiem

Listeria monocytogenes

5

0

100 cfu/g (5)

EN/ISO 11290-2 (6)

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

5

0

Nav 25 g (7)

EN/ISO 11290-1

Kamēr pārtikas produkti vēl atrodas to ražotāja tiešajā kontrolē

| 1.3. | Lietošanai gatavi produkti, kas nevar veicināt L. monocytogenes augšanu, izņemot tos, kas ir paredzēti zīdaiņiem un īpašiem medicīniskiem mērķiem (4)
   (8) |
| --- | --- |

1.3.

Lietošanai gatavi produkti, kas nevar veicināt L. monocytogenes augšanu, izņemot tos, kas ir paredzēti zīdaiņiem un īpašiem medicīniskiem mērķiem (4)
   (8)

Listeria monocytogenes

5

0

100 cfu/g

EN/ISO 11290-2 (6)

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.4. | Malta gaļa un gaļas pusfabrikāti, kas ir paredzēti lietošanai jēli |
| --- | --- |

1.4.

Malta gaļa un gaļas pusfabrikāti, kas ir paredzēti lietošanai jēli

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.5. | Malta gaļa un gaļas pusfabrikāti no mājputnu gaļas, kas ir paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes |
| --- | --- |

1.5.

Malta gaļa un gaļas pusfabrikāti no mājputnu gaļas, kas ir paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes

Salmonella

5

0

No 2006. gada 1. janvāra

Nav 10 g

No 2010. gada 1. janvāra

Nav 25 g

| 1.6. | Malta gaļa un gaļas pusfabrikāti, izņemot no mājputnu gaļas ražotos, kas ir paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes |
| --- | --- |

1.6.

Malta gaļa un gaļas pusfabrikāti, izņemot no mājputnu gaļas ražotos, kas ir paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes

Salmonella

5

0

Nav 10 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.7. | Mehāniski atkaulota gaļa (MSM) (9) |
| --- | --- |

1.7.

Mehāniski atkaulota gaļa (MSM) (9)

Salmonella

5

0

Nav 10 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.8. | Gaļas produkti, kas ir paredzēti lietošanai jēli, izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs nepieļauj salmonellu risku |
| --- | --- |

1.8.

Gaļas produkti, kas ir paredzēti lietošanai jēli, izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs nepieļauj salmonellu risku

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.9. | Gaļas produkti, kas ir ražoti no mājputnu gaļas un paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes |
| --- | --- |

1.9.

Gaļas produkti, kas ir ražoti no mājputnu gaļas un paredzēti lietošanai pēc termiskās apstrādes

Salmonella

5

0

Sākot no 2006. gada 1. janvāra

Nav 10 g

Sākot no 2010. gada 1. janvāra

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.10. | Želatīns un kolagēns |
| --- | --- |

1.10.

Želatīns un kolagēns

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.11. | Sieri, sviests un krējums no neapstrādāta piena vai piena, kas ir apstrādāts par pasterizāciju zemākās temperatūrās (10) |
| --- | --- |

1.11.

Sieri, sviests un krējums no neapstrādāta piena vai piena, kas ir apstrādāts par pasterizāciju zemākās temperatūrās (10)

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.12. | Piena pulveris un sūkalu pulveris (10) |
| --- | --- |

1.12.

Piena pulveris un sūkalu pulveris (10)

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.13. | Saldējums (11), izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs novērš salmonellu risku |
| --- | --- |

1.13.

Saldējums (11), izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs novērš salmonellu risku

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.14. | Olu produkti, izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs novērš salmonellu risku |
| --- | --- |

1.14.

Olu produkti, izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs novērš salmonellu risku

Salmonella

5

0

Nav 25g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.15. | Lietošanai gatavi pārtikas produkti, kas satur jēlas olas, izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs novērš salmonellu risku |
| --- | --- |

1.15.

Lietošanai gatavi pārtikas produkti, kas satur jēlas olas, izņemot produktus, kuru ražošanas process vai sastāvs novērš salmonellu risku

Salmonella

5

0

Nav 25 g vai ml

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.16. | Termiski apstrādāti vēžveidīgie un gliemju izcelsmes mīkstmieši |
| --- | --- |

1.16.

Termiski apstrādāti vēžveidīgie un gliemju izcelsmes mīkstmieši

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.17. | Dzīvas gliemenes un dzīvi adatādaiņi, tunikāti un vēderkāji |
| --- | --- |

1.17.

Dzīvas gliemenes un dzīvi adatādaiņi, tunikāti un vēderkāji

Salmonella

5

0

Nav 25g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.18. | Sadīgušas sēklas (lietošanai gatavas) (12) |
| --- | --- |

1.18.

Sadīgušas sēklas (lietošanai gatavas) (12)

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.19. | Iepriekš sagriezti augļi un dārzeņi (gatavi lietošanai) |
| --- | --- |

1.19.

Iepriekš sagriezti augļi un dārzeņi (gatavi lietošanai)

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.20. | Nepasterizētas augļu un dārzeņu sulas (gatavas lietošanai cilvēka uzturā) |
| --- | --- |

1.20.

Nepasterizētas augļu un dārzeņu sulas (gatavas lietošanai cilvēka uzturā)

Salmonella

5

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.21. | Sieri, piena pulveris un sūkalu pulveris, kā minēts koagulāzes pozitīvo stafilokoku kritērijos šā pielikuma 2.2. nodaļā |
| --- | --- |

1.21.

Sieri, piena pulveris un sūkalu pulveris, kā minēts koagulāzes pozitīvo stafilokoku kritērijos šā pielikuma 2.2. nodaļā

Stafilokoku enterotoksīni

5

0

Nav noteikti 25g

Kopienas references laboratorijas (CRL) Eiropas skrīninga metode pienam (13)

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.22. | Sausie mātes piena aizstājēji un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētie sausie diētiskie pārtikas produkti, kas paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam, kā minēts Enterobacteriaceae kritērijā šā pielikuma 2.2. nodaļā |
| --- | --- |

1.22.

Sausie mātes piena aizstājēji un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētie sausie diētiskie pārtikas produkti, kas paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam, kā minēts Enterobacteriaceae kritērijā šā pielikuma 2.2. nodaļā

Salmonella

30

0

Nav 25 g

EN/ISO 6579

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.23. | Sausie mātes piena aizstājēji un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētie sausie diētiskie pārtikas produkti, kas paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam, kā minēts Enterobacteriaceae kritērijā šā pielikuma 2.2. nodaļā |
| --- | --- |

1.23.

Sausie mātes piena aizstājēji un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētie sausie diētiskie pārtikas produkti, kas paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam, kā minēts Enterobacteriaceae kritērijā šā pielikuma 2.2. nodaļā

Enterobacter sakazakii

30

0

Nav 10 g

ISO/DTS 22964

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.24. | Dzīvas gliemenes un dzīvi adatādaiņi, tunikāti un vēderkāji |
| --- | --- |

1.24.

Dzīvas gliemenes un dzīvi adatādaiņi, tunikāti un vēderkāji

E. coli
   (14)

1

(15)

0

230 MPN/100g miesas un gliemežvāku šķidruma

ISO TS 16649-3

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laika laikā

| 1.25. | Zivsaimniecības produkti no tādu sugu zivīm, kam raksturīgs liels histidīna saturs (16) |
| --- | --- |

1.25.

Zivsaimniecības produkti no tādu sugu zivīm, kam raksturīgs liels histidīna saturs (16)

Histamīns

9

(17)

2

100

mg/kg

200

mg/kg

HPLC (18)

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

| 1.26. | Enzīmu nobriešanai sālījumā pakļauti zivsaimniecības produkti, kas ir ražoti no tādu sugu zivīm, kam ir raksturīgs liels histidīna saturs (16) |
| --- | --- |

1.26.

Enzīmu nobriešanai sālījumā pakļauti zivsaimniecības produkti, kas ir ražoti no tādu sugu zivīm, kam ir raksturīgs liels histidīna saturs (16)

Histamīns

9

2

200

mg/kg

400

mg/kg

HPLC (18)

Produkti, kas laisti tirgū to derīguma laikā

Testa rezultātu interpretācija

Dotās robežvērtības attiecas uz katru pārbaudīto parauga vienību, izņemot dzīvām gliemenēm un dzīviem adatādaiņiem, tunikātiem un vēderkājiem attiecībā uz E. coli testiem, kur robežvērtības attiecas uz kopparaugu.

Testa rezultāti parāda pārbaudītās partijas mikrobioloģisko kvalitāti (19).

L. monocytogenes lietošanai gataviem pārtikas produktiem, kas it paredzēti zīdaiņiem un īpašiem medicīniskiem mērķiem:

| — | apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav,

| — | neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas.

L. monocytogenes lietošanai gatavos pārtikas produktos, kas var veicināt L. monocytogenes augšanu, un šie produkti atrodas ražotāja tiešā kontrolē, ja ražotājs nespēj pierādīt, ka produkts visu derīguma laiku nepārsniegs 100 cfu/g robežvērtību:

| — | apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav,

| — | neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas.

L. monocytogenes citos lietošanai gatavos pārtikas produktos un E. coli dzīvās gliemenēs:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ robežvērtību, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ robežvērtību,

| — | neapmierinošs, ja kāds no rezultātiem ir > robežvērtību. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kāds no rezultātiem ir > robežvērtību.

Salmonella dažādu kategoriju pārtikas produktos:

| — | apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav,

| — | neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas.

Stafilokoku enterotoksīni piena produktos:

| — | apmierinošs, ja nevienā no parauga vienībām nav konstatēti enterotoksīni, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja nevienā no parauga vienībām nav konstatēti enterotoksīni,

| — | neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatēti enterotoksīni. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatēti enterotoksīni.

Enterobacter sakazakii sausajos mātes piena aizstājējos un diētiskajos pārtikas produktos īpašiem medicīniskiem mērķiem, kas ir paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam:

| — | apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi iegūtie rezultāti norāda, ka baktēriju nav,

| — | neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas.

Zivsaimniecības produkti no tādu sugu zivīm, kam raksturīgs liels histidīna saturs:

| — | apmierinošs, ja ir izpildīta kāda no šīm prasībām






  1. | vidējais iegūtais rezultāts ir ≤m |
| --- | --- | --- |

—

apmierinošs, ja ir izpildīta kāda no šīm prasībām

1.

vidējais iegūtais rezultāts ir ≤m

| 2. | ne vairāk kā c/n rezultāti ir intervālā no m līdz M |
| --- | --- |

2.

ne vairāk kā c/n rezultāti ir intervālā no m līdz M

| 3. | nav iegūti rezultāti, kas pārsniedz M, |
| --- | --- |

3.

nav iegūti rezultāti, kas pārsniedz M,

| — | neapmierinošs, ja vidējais iegūtais rezultāts pārsniedz m, vai arī, ja vairāk nekā c/n rezultāti ir intervālā no m līdz M, vai arī, ja viens vai vairāki iegūtie rezultāti ir >M. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja vidējais iegūtais rezultāts pārsniedz m, vai arī, ja vairāk nekā c/n rezultāti ir intervālā no m līdz M, vai arī, ja viens vai vairāki iegūtie rezultāti ir >M.

2. nodaļa Procesa higiēnas kritēriji

2.1.   Gaļa un tās produkti

| Pārtikas kategorija | Mikroorganismi | Paraugu ņemšanas plāns (20) | Robežvērtības (21) | Analītiskā atsauces metode (22) | Posms, uz kuru attiecas kritērijs | Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| 2.1.1. | Liellopu, aitu, kazu un zirgu liemeņi (23) |

Pārtikas kategorija

Mikroorganismi

Paraugu ņemšanas plāns (20)

Robežvērtības (21)

Analītiskā atsauces metode (22)

Posms, uz kuru attiecas kritērijs

Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā

n

c

m

M

2.1.1.

Liellopu, aitu, kazu un zirgu liemeņi (23)

Aerobo koloniju skaits

3,5 log cfu/cm2 dienas vid. log

5,0 log cfu/cm2 dienas vid. log

ISO 4833

Liemeņi pēc apstrādes, bet pirms atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā un procesa kontroles pārbaude

Enterobacteriaceae

1,5 log cfu/cm2 dienas vid. log

2,5 log cfu/cm2 dienas vid. log

ISO 21528-2

Liemeņi pēc apstrādes, bet pirms atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā un procesa kontroles pārbaude

| 2.1.2. | Cūku liemeņi (23) |
| --- | --- |

2.1.2.

Cūku liemeņi (23)

Aerobo koloniju skaits

4,0 log cfu/cm2 dienas vid. log

5,0 log cfu/cm2 dienas vid. log

ISO 4833

Liemeņi pēc apstrādes, bet pirms atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā un procesa kontroles pārbaude

Enterobacteriaceae

2,0 log cfu/cm2 dienas vid. log

3,0 log cfu/cm2 dienas vid. log

ISO 21528-2

Liemeņi pēc apstrādes, bet pirms atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā un procesa kontroles pārbaude

| 2.1.3. | Liellopu, aitu, kazu un zirgu liemeņi |
| --- | --- |

2.1.3.

Liellopu, aitu, kazu un zirgu liemeņi

Salmonella

50 (24)

2 (25)

Nav liemenim pārbaudītajā platībā

EN/ISO 6579

Liemeņi pēc apstrādes, bet pirms atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā, procesa kontroles un dzīvnieku izcelsmes pārbaude

| 2.1.4. | Cūku liemeņi |
| --- | --- |

2.1.4.

Cūku liemeņi

Salmonella

50 (24)

5 (25)

Nav liemenim pārbaudītajā platībā

EN/ISO 6579

Liemeņi pēc apstrādes, bet pirms atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā, kā arī procesa kontroles, dzīvnieku izcelsmes un bioloģiskās drošības pasākumu pārbaude izcelsmes fermās

| 2.1.5. | No broileriem un tītariem iegūti mājputnu liemeņi |
| --- | --- |

2.1.5.

No broileriem un tītariem iegūti mājputnu liemeņi

Salmonella

50 (24)

7 (25)

Nav 25 g kakla ādas kopparaugā

EN/ISO 6579

Liemeņi pēc atdzesēšanas

Uzlabojumi kaušanas higiēnā, kā arī procesa kontroles un dzīvnieku izcelsmes pārbaude un bioloģiskās drošības pasākumu pārbaude izcelsmes fermās

| 2.1.6. | Maltā gaļa |
| --- | --- |

2.1.6.

Maltā gaļa

Aerobo koloniju skaits (26)

5

2

5x105
  cfu/g

5x106
  cfu/g

ISO 4833

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un uzlabojumi izejvielu izvēlē un/vai izcelsmē

E. coli
   (27)

5

2

50 cfu/g

500 cfu/g

ISO 16649-1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un uzlabojumi izejvielu izvēlē un/vai izcelsmē

| 2.1.7. | Mehāniski atkaulota gaļa (MSM) (28) |
| --- | --- |

2.1.7.

Mehāniski atkaulota gaļa (MSM) (28)

Aerobo koloniju skaits

5

2

5x105
  cfu/g

5x106
  cfu/g

ISO 4833

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un uzlabojumi izejvielu izvēlē un/vai izcelsmē

E. coli
   (27)

5

2

50 cfu/g

500 cfu/g

ISO 16649-1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un uzlabojumi izejvielu izvēlē un/vai izcelsmē

| 2.1.8. | Gaļas pusfabrikāti |
| --- | --- |

2.1.8.

Gaļas pusfabrikāti

E. coli
   (27)

5

2

500 cfu/g vai cm2

5 000cfu/g vai cm2

ISO 16649-1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un uzlabojumi izejvielu izvēlē un/vai izcelsmē

Testu rezultātu interpretācija

Minētās robežvērtības attiecas uz katru pārbaudīto parauga vienību, izņemot liemeņu pārbaudi, kur robežvērtības attiecas uz kopparaugiem.

Testa rezultāti parāda pārbaudītā procesa mikrobioloģisko kvalitāti.

Enterobacteriaceae un aerobo koloniju skaits liellopu, aitu, kazu, zirgu un cūku liemeņos:

| — | apmierinošs, ja dienas vidējā logaritma vērtība ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja dienas vidējā logaritma vērtība ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja dienas vidējā logaritma vērtība ir intervālā no m līdz M, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja dienas vidējā logaritma vērtība ir intervālā no m līdz M,

| — | neapmierinošs, ja dienas vidējā logaritma vērtība ir >M. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja dienas vidējā logaritma vērtība ir >M.

Salmonella liemeņos:

| — | apmierinošs, ja Salmonella ir konstatētas ne vairāk kā c/n paraugos, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja Salmonella ir konstatētas ne vairāk kā c/n paraugos,

| — | neapmierinošs, ja Salmonella ir konstatētas vairāk kā c/n paraugos. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja Salmonella ir konstatētas vairāk kā c/n paraugos.

Pēc katras paraugu ņemšanas kārtas tiek izvērtēti pēdējo desmit paraugu ņemšanas kārtu rezultāti, lai iegūtu n paraugu skaitu.

E. coli un aerobo baktēriju skaits maltajā gaļā, gaļas pusfabrikātos un mehāniski atkaulotā gaļā (MSM):

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja intervālā no m līdz M ietilpst ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja intervālā no m līdz M ietilpst ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | neapmierinošs, ja viens vai vairāki no konstatētajiem rezultātiem ir >M vai intervālā no m līdz M ietilpst vairāk nekā c/n rezultātu. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja viens vai vairāki no konstatētajiem rezultātiem ir >M vai intervālā no m līdz M ietilpst vairāk nekā c/n rezultātu.

2.2.   Piens un piena produkti

| Pārtikas kategorija | Mikro-organismi | Paraugu ņemšanas plāns (29) | Robežvērtība (30) | Analītiskā atsauces metode (31) | Posms, uz kuru attiecas kritērijs | Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| 2.2.1. | Pasterizēts piens un citi pasterizēti šķidrie piena produkti (32) |

Pārtikas kategorija

Mikro-organismi

Paraugu ņemšanas plāns (29)

Robežvērtība (30)

Analītiskā atsauces metode (31)

Posms, uz kuru attiecas kritērijs

Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā

n

c

m

M

2.2.1.

Pasterizēts piens un citi pasterizēti šķidrie piena produkti (32)

Entero-bacteriaceae

5

2

1 cfu/ml

5 cfu/ml

ISO 21528-1

Ražošanas procesa beigas

Pārbauda termiskās apstrādes efektivitāti un to, kā tiek novērsta atkārtota piesārņošana, kā arī, kāda ir izejvielu kvalitāte

| 2.2.2. | Sieri no termiski apstrādāta piena vai sūkalām |
| --- | --- |

2.2.2.

Sieri no termiski apstrādāta piena vai sūkalām

E. coli
   (33)

5

2

100 cfu/g

1 000cfu/g

ISO 16649- 1 vai 2

Tajā ražošanas brīdī, kad tiek gaidīts vislielākais E. coli skaits (34)

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un izejvielu izvēlē

| 2.2.3. | No neapstrādāta piena ražoti sieri |
| --- | --- |

2.2.3.

No neapstrādāta piena ražoti sieri

Koagulāzes pozitīvie stafilokoki

5

2

104
  cfu/g

105
  cfu/g

EN/ISO 6888-2

Tajā ražošanas brīdī, kad tiek gaidīts vislielākais stafilokoku skaits

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un izejvielu izvēlē. Konstatējot > 105cfu/g, sieru partija ir jāpārbauda, lai noteiktu stafilokoku enterotoksīnus

| 2.2.4. | Sieri no piena, kas ir apstrādāts par pasterizāciju zemākā temperatūrā (35) un nogatavināti sieri no piena vai sūkalām, kas ir pasterizēti vai termiski apstrādāti augstākās temperatūrās (35) |
| --- | --- |

2.2.4.

Sieri no piena, kas ir apstrādāts par pasterizāciju zemākā temperatūrā (35) un nogatavināti sieri no piena vai sūkalām, kas ir pasterizēti vai termiski apstrādāti augstākās temperatūrās (35)

Koagulāzes pozitīvie stafilokoki

5

2

100 cfu/g

1 000cfu/g

EN/ISO 6888-1 vai 2

| 2.2.5 | Nenoga-tavināti mīkstie sieri (svaigie sieri) no piena vai sūkalām, kas ir pasterizēti vai termiski apstrādāti augstākās temperatūrās (35) |
| --- | --- |

2.2.5

Nenoga-tavināti mīkstie sieri (svaigie sieri) no piena vai sūkalām, kas ir pasterizēti vai termiski apstrādāti augstākās temperatūrās (35)

Koagulāzes pozitīvie stafilokoki

5

2

10 cfu/g

100cfu/g

EN/ISO 6888-1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā. Konstatējot > 105 cfu/g, sieru partija ir jāpārbauda, lai noteiktu stafilokoku enterotoksīnus

| 2.2.6. | Sviests un krējums no neapstrādāta piena vai piena, kas ir apstrādāts par pasterizāciju zemākās temperatūrās |
| --- | --- |

2.2.6.

Sviests un krējums no neapstrādāta piena vai piena, kas ir apstrādāts par pasterizāciju zemākās temperatūrās

E. coli
   (33)

5

2

10 cfu/g

100 cfu/g

ISO 16649- 1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā un izejvielu izvēlē

| 2.2.7. | Piena pulveris un sūkalu pulveris (32) |
| --- | --- |

2.2.7.

Piena pulveris un sūkalu pulveris (32)

Entero-bacteriaceae

5

0

10 cfu/g

ISO 21528- 1

Ražošanas procesa beigas

Pārbauda termiskās apstrādes efektivitāti un to, kā tiek novērsta atkārtota piesārņošana

Koagulāzes pozitīvie stafilokoki

5

2

10 cfu/g

100 cfu/g

EN/ISO 6888-1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā. Konstatējot > 105 cfu/g, partija ir jāpārbauda, lai noteiktu stafilokoku enterotoksīnus

| 2.2.8. | Saldējums (36) un saldēti piena deserti |
| --- | --- |

2.2.8.

Saldējums (36) un saldēti piena deserti

Entero-bacteriaceae

5

2

10 ufc/g

100 cfu/g

ISO 21528-2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā

| 2.2.9. | Sausie mātes piena aizstājēji un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētie diētiskie pārtikas produkti, kas ir paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam |
| --- | --- |

2.2.9.

Sausie mātes piena aizstājēji un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētie diētiskie pārtikas produkti, kas ir paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam

Entero-bacteriaceae

10

0

Nav 10 g

ISO 21528-1

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā, lai samazinātu piesārņojumu. Ja kādā no parauga vienībām konstatē Enterobacteriaceae, partija ir jāpārbauda, lai noteiktu E. sakazakii un Salmonella

Testa rezultātu interpretācija

Dotās robežvērtības attiecas uz katru pārbaudīto parauga vienību.

Testa rezultāti parāda pārbaudītā procesa mikrobioloģisko kvalitāti.

Enterobacteriaceae sausajos mātes piena aizstājējos un īpašiem medicīniskiem mērķiem paredzētos diētiskajos pārtikas produktos, kas ir paredzēti zīdaiņiem līdz 6 mēnešu vecumam:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti norāda, ka baktēriju nav, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti norāda, ka baktēriju nav,

| — | neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja kādā no parauga vienībām konstatē baktērijas.

E. coli, Enterobacteriaceae (citu kategoriju pārtikas produkti) un koagulāzes pozitīvi stafilokoki:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai vairāk nekā c/n rezultāti ir intervālā no m līdz M. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai vairāk nekā c/n rezultāti ir intervālā no m līdz M.

2.3.   Olu produkti

| Pārtikas kategorija | Mikroorganismi | Paraugu ņemšanas plāns (37) | Robežvērtības | Analītiskā atsauces metode (38) | Posms, uz kuru attiecas kritērijs | Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| 2.3.1. | Olu produkti |

Pārtikas kategorija

Mikroorganismi

Paraugu ņemšanas plāns (37)

Robežvērtības

Analītiskā atsauces metode (38)

Posms, uz kuru attiecas kritērijs

Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā

n

c

m

M

2.3.1.

Olu produkti

Entero-bacteriaceae

5

2

10 cfu/g vai ml

100 cfu/g vai ml

ISO 21528-2

Ražošanas procesa beigas

Pārbauda termiskās apstrādes efektivitāti un to, kā tiek novērsta atkārtota piesārņošana

Testa rezultātu interpretācija

Dotās robežvērtības attiecas uz katru pārbaudīto parauga vienību.

Testa rezultāti parāda pārbaudītā procesa mikrobioloģisko kvalitāti.

Enterobacteriaceae olu produktos:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētiem rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētiem rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti.

2.4.   Zivsaimniecības produkti

| Pārtikas kategorija | Mikroorganismi | Paraugu ņemšanas plāns (39) | Limits | Analītiskā atsauces metode (40) | Posms, uz kuru attiecas kritērijs | Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| 2.4.1. | Lobīti termiski apstrādātu vēžveidīgo un mīkstmiešu produkti |

Pārtikas kategorija

Mikroorganismi

Paraugu ņemšanas plāns (39)

Limits

Analītiskā atsauces metode (40)

Posms, uz kuru attiecas kritērijs

Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā

n

c

m

M

2.4.1.

Lobīti termiski apstrādātu vēžveidīgo un mīkstmiešu produkti

E. coli

5

2

1 cfu (kolonijas veidojošās vienības)/g

10 cfu/g

ISO TS 16649-3

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā

Koagulāzes pozitīvie stafilokoki

5

2

100 cfu/g

1 000cfu/g

EN/ISO 6888-1 vai 2

Ražošanas procesa beigas

Uzlabojumi ražošanas higiēnā

Testa rezultātu interpretācija

Dotās robežvērtības attiecas uz katru pārbaudīto parauga vienību.

Testa rezultāti parāda pārbaudītā procesa mikrobioloģisko kvalitāti.

E. coli lobītos termiski apstrādātu vēžveidīgo un mīkstmiešu produktos:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti.

Koagulāzes-pozitīvi stafilokoki lobītos un termiski apstrādātos vēžveidīgajos un mīkstmiešos:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti.

2.5.   Dārzeņi, augļi un to produkti

| Pārtikas kategorija | Mikro- organismi | Paraugu ņemšanas plāns (41) | Robežvērtības | Analītiskā atsauces metode (42) | Posms, uz kuru attiecas kritērijs | Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| 2.5.1. | Iepriekš sagriezti augļi un dārzeņi (lietošanai gatavi) |

Pārtikas kategorija

Mikro- organismi

Paraugu ņemšanas plāns (41)

Robežvērtības

Analītiskā atsauces metode (42)

Posms, uz kuru attiecas kritērijs

Rīcība neapmierinošu rezultātu gadījumā

n

c

m

M

2.5.1.

Iepriekš sagriezti augļi un dārzeņi (lietošanai gatavi)

E. coli

5

2

100 cfu/g

1 000cfu/g

ISO 16649- 1 vai 2

Ražošanas process

Uzlabojumi ražošanas higiēnā, izejvielu atlasē

| 2.5.2. | Nepasterizētas augļu un dārzeņu sulas (lietošanai gatavas) |
| --- | --- |

2.5.2.

Nepasterizētas augļu un dārzeņu sulas (lietošanai gatavas)

E. coli

5

2

100 cfu/g

1 000cfu/g

ISO 16649- 1 vai 2

Ražošanas process

Uzlabojumi ražošanas higiēnā, izejvielu atlasē

Testa rezultātu interpretācija

Dotās robežvērtības attiecas uz katru pārbaudīto parauga vienību.

Testa rezultāti parāda pārbaudītā procesa mikrobioloģisko kvalitāti.

E.coli iepriekš sagrieztos (lietošanai gatavos) augļos un dārzeņos un nepasterizētās (lietošanai gatavās) augļu un dārzeņu sulās:

| — | apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

apmierinošs, ja visi konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m, |
| --- | --- |

—

pieņemams, ja intervālā no m līdz M ir ne vairāk kā c/n rezultātu, bet pārējie konstatētie rezultāti ir ≤ m,

| — | neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs, ja viens vai vairāki konstatētie rezultāti ir >M vai intervālā no m līdz M ir vairāk nekā c/n rezultāti.

3. Paraugu ņemšanas un testa paraugu sagatavošanas noteikumi

3.1.   Vispārējie paraugu ņemšanas un testa paraugu sagatavošanas noteikumi

Ja nav sīkāku paraugu ņemšanas un testa paraugu sagatavošanas noteikumu, kā atsauces metodes izmanto attiecīgos ISO (Starptautiskā standartizācijas organizācija) standartus un Codex Alimentarius vadlīnijas.

3.2.   Bakterioloģisko paraugu ņemšana kautuvēs un telpās, kurās ražo malto gaļu un gaļas pusfabrikātus

Paraugu ņemšanas noteikumi liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu liemeņiem

Destruktīvas un nedestruktīvas paraugu ņemšanas metodes, paraugu ņemšanas vietu izvēle, kā arī paraugu uzglabāšanas un pārvadāšanas noteikumi ir izklāstīti ISO 17604 standartā.

Katrā paraugu ņemšanas kārtā paraugus ņem no pieciem brīvi izvēlētiem liemeņiem. Paraugu ņemšanas vietas ir jāizvēlas, ņemot vērā katrā kautuvē izmantoto kaušanas metodi.

Lai noteiktu Enterobacteriaceae un aerobo koloniju skaitu, paraugus ņem četrās katra liemeņa vietās. Izmantojot destruktīvo metodi ir jāiegūst četru audu paraugi, kas kopumā atbilst 20 cm2. Ja šim nolūkam izmanto nedestruktīvu metodi, paraugu ņemšanas virsmai katrā parauga ņemšanas vietā ir jābūt vismaz 100 cm2 (50 cm2 mazo atgremotāju liemeņiem).

Ņemot paraugus Salmonella testiem ir jāizmanto abrazīvā sūkļa paraugu ņemšanas metode. Parauga ņemšanas virsmai ir jābūt vismaz 100 cm2 katrā izvēlētajā vietā.

Ja paraugus ņem no dažādām paraugu ņemšanas vietām uz liemeņa, šie paraugi pirms pārbaudēm ir jāapvieno.

Paraugu ņemšanas noteikumi mājputnu liemeņiem

Salmonella testiem katrā paraugu ņemšanas kārtā un pēc atdzesēšanas paraugus ņem vismaz 15 liemeņiem. No katra liemeņa ir jāiegūst apmēram 10 g smags kakla ādas gabals. Katru reizi pirms pārbaudes ir jāapvieno trīs liemeņu kakla ādas gabali, lai iegūtu 5 x 25 g gala paraugu.

Paraugu ņemšanas vadlīnijas

Sīkākas liemeņu paraugu ņemšanas vadlīnijas, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanas vietām, var iekļaut Regulas (EK) Nr. 852/2004 7. pantā minētajos labas prakses norādījumos.

Paraugu ņemšanas biežums liemeņiem, maltajai gaļai, gaļas pusfabrikātiem un mehāniski atkaulotai gaļai

Pārtikas nozares dalībnieki, kas ir kautuves vai uzņēmumi, kas ražo malto gaļu, gaļas pusfabrikātus vai mehāniski atkaulotu gaļu, ņem paraugus mikrobioloģiskajai analīzei vismaz reizi nedēļā. Paraugu ņemšanas diena ir jāmaina katru nedēļu, lai nodrošinātu, ka tiek pārbaudīta katra nedēļas diena.

Maltās gaļas un gaļas pusfabrikātu paraugu ņemšanu, lai noteiktu E. coli un aerobo koloniju skaitu, kā arī liemeņu paraugu ņemšanu, lai noteiktu Enterobacteriaceae un aerobo koloniju skaitu, var samazināt līdz vienai reizei divās nedēļās, ja sešās secīgās nedēļās ir iegūti apmierinoši rezultāti.

Maltās gaļas, gaļas pusfabrikātu un liemeņu paraugu ņemšanu, lai pārbaudītu Salmonella, var samazināt līdz vienai reizei divās nedēļās, ja 30 secīgās nedēļās ir iegūti apmierinoši rezultāti. Paraugu ņemšanas biežumu salmonellu testiem var samazināt, ja ir valsts vai reģionāla salmonellu kontroles programmas un ja šajā programmā paredzētas pārbaudes, kas aizstāj iepriekš minēto paraugu ņemšanu. Parauga ņemšanas biežumu var samazināt vēl vairāk, ja valsts vai reģionālā salmonellu kontroles programmā konstatēts, ka kautuves iepirktajiem dzīvniekiem salmonellas ir reti sastopamas.

Tomēr, ja to attaisno riska analīze un apstiprina kompetentā iestāde, mazās kautuves un uzņēmumi, kas malto gaļu un gaļas pusfabrikātus ražo nelielos daudzumos, var tikt atbrīvoti no pienākuma ņemt paraugus saskaņā ar šīm shēmām.

---

(1)  n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtības pārsniedz m vai arī ietilpst intervālā no m līdz M.

(2)  Attiecībā uz punktiem no 1.1. līdz 1.24. m=M.

(3)  Jāizmanto pats jaunākais standarta izdevums.

(4)  Regulāri testi, lai pārbaudītu atbilstību kritērijam, normālos apstākļos nav izmantojami šādiem lietošanai gataviem pārtikas produktiem:

| — | produktiem, kuri ir termiski apstrādāti vai kuriem veikta cita apstrāde, kas ir efektīva, lai iznīcinātu L. monocytogenes, ja pēc šādas apstrādes nav iespējama atkārtota piesārņošana (piemēram, produkti, ko termiski apstrādā to galīgos iepakojumos); |
| --- | --- |

—

produktiem, kuri ir termiski apstrādāti vai kuriem veikta cita apstrāde, kas ir efektīva, lai iznīcinātu L. monocytogenes, ja pēc šādas apstrādes nav iespējama atkārtota piesārņošana (piemēram, produkti, ko termiski apstrādā to galīgos iepakojumos);

| — | svaigiem, nesagrieztiem un nepārstrādātiem dārzeņiem un augļiem, izņemot sadīgušas sēklas; |
| --- | --- |

—

svaigiem, nesagrieztiem un nepārstrādātiem dārzeņiem un augļiem, izņemot sadīgušas sēklas;

| — | maizei, cepumiem un līdzīgiem produktiem; |
| --- | --- |

—

maizei, cepumiem un līdzīgiem produktiem;

| — | ūdenim pudelēs vai pakās, bezalkoholiskajiem dzērieniem, alum, sidram, vīnam, alkoholiskajiem dzērieniem un līdzīgiem produktiem; |
| --- | --- |

—

ūdenim pudelēs vai pakās, bezalkoholiskajiem dzērieniem, alum, sidram, vīnam, alkoholiskajiem dzērieniem un līdzīgiem produktiem;

| — | cukuram, medum un konditorejas izstrādājumiem, tostarp kakao un šokolādes produktiem; |
| --- | --- |

—

cukuram, medum un konditorejas izstrādājumiem, tostarp kakao un šokolādes produktiem;

| — | dzīvām gliemenēm. |
| --- | --- |

—

dzīvām gliemenēm.

(5)  Šis kritērijs ir spēkā, ja ražotājs spēj pārliecināt kompetento iestādi, ka produktā tā derīguma laikā netiks pārsniegts rādītājs 100 cfu/g. Nozares dalībnieks procesa laikā drīkst noteikt pagaidu robežvērtības, kurām ir jābūt pietiekami zemām, lai derīguma laika beigās netiktu pārsniegta 100 cfu/g.

(6)  1 ml inokulāta izsēj uz 140 mm Petri plates vai trīs Petri platēm ar diametru 90 mm.

(7)  Šis kritērijs attiecas uz produktiem, kas atrodas ražotāja tiešā kontrolē, ja ražotājs nespēj pārliecināt kompetento iestādi, ka produktā tā derīguma laikā netiks pārsniegts rādītājs 100 cfu/g.

(8)  Šajā kategorijā automātiski iedala produktus ar pH ≤ 4,4 vai aw ≤ 0,92, produktus ar pH ≤ 5,0 un aw ≤ 0,94, kā arī produktus, kuru derīguma laiks ir īsāks par 5 dienām. Šajā kategorijā var ietilpt arī citas produktu kategorijas, ja tas ir zinātniski pamatots.

(9)  Šis kritērijs attiecas uz mehāniski atkaulotu gaļu (MSM), kas ir ražota, izmantojot metodes, kuras ir minētas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku.

(10)  Izņemot produktus, par kuriem ražotājs spēj pārliecināt kompetentās iestādes, ka nogatavināšanas laiks un produkta aw ir novērsis salmonellu risku.

(11)  Tikai saldējums, kura sastāvā ir piens.

(12)  Sēklu partiju pārbauda pirms diedzēšanas sākuma vai arī paraugus ņem brīdī, kad ir vislielākā varbūtībā konstatēt Salmonella.

(13)  Atsauce: Hennekinne et al., J. AOAC Internat. Sēj. 86, Nr. 2, 2003.

(14)  E. coli izmanto kā fekālā piesārņojuma indikatoru.

(15)  Kopparaugs ar vismaz 10 individuāliem dzīvniekiem.

(16)  Īpaši šādu ģinšu zivis: Scombridae, Clupeidae, Engraulidae, Coryfenidae, Pomatomidae, Scombresosidae.

(17)  Atsevišķus paraugus var ņemt mazumtirdzniecības līmenī. Šajā gadījumā Regulas (EK) Nr. 178/2002 14. panta 6. punktā izteiktais pieņēmumus, saskaņā ar kuru visa partija ir jāatzīst par nedrošu, nav spēkā.

(18)  Atsauces: 1. Malle P., Valle M., Bouquelet S. Assay of biogenic amines involved in fish decomposition. (zivju sadalīšanās procesā iesaistīto biogēno amīnu vērtējums). J. AOAC Internat. 1996, 79, 43-49.

2. Duflos G., Dervin C., Malle P., Bouquelet S. Relevance of matrix effect in determination of biogenic amines in plaice (Pleuronectes platessa) and whiting (Merlangus merlangus (Matrices efekta loma biogēno amīnu noteikšanā plekstēs (Pleuronectes platessa) un merlangās (Merlangus merlangus)). J. AOAC Internat. 1999, 82, 1097-1101.

(19)  Testa rezultātus var izmantot, lai parādītu HACCP vai procesa labas higiēnas procedūras efektivitāti.

(20)  n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtības ietilpst intervālā no m līdz M.

(21)  Punktiem 2.1.3. – 2.1.5. m=M.

(22)  Jāizmanto pats jaunākais standarta izdevums.

(23)  Robežvērtības (m un M) attiecas tikai uz paraugiem, kurus ieguva ar destruktīvu metodi. Dienas vidējo logaritmu aprēķina vispirms nosakot logaritmu katram individuālam testa paraugam un aprēķinot šo logaritmu vidējo vērtību.

(24)  50 paraugus iegūst 10 secīgās paraugu ņemšanas kārtās, saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem paraugu ņemšanas noteikumiem un shēmām.

(25)  To paraugu skaits, kurā konstatē salmonellu klātbūtni. c vērtību pārskata, lai ņemtu vērā, cik veiksmīgi noris salmonellu izplatības ierobežošana. Dalībvalstis vai reģioni, kur salmonellu izplatība nav liela, var izmantot mazākas c vērtības vēl pirms pārskatīšanas.

(26)  Šis kritērijs neattiecas uz mazumtirdzniecībā ražotu malto gaļu, ja produkta derīguma laiks ir mazāks par 24 stundām.

(27)  E. coli izmanto kā fekālā piesārņojuma indikatoru.

(28)  Šie kritēriji attiecas tikai uz mehāniski atkaulotu gaļu (MSM), kas ir ražota, izmantojot metodes, kuras ir minētas Regulas (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku, III pielikuma V sadaļas III nodaļas 3. punktā.

(29)  n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtības ietilpst intervālā no m līdz M.

(30)  Attiecībā uz punktu 2.2.7. m=M

(31)  Jāizmanto pats jaunākais standarta izdevums.

(32)  Šis kritērijs neattiecas uz produktiem, kas ir paredzēti turpmākai pārstrādei pārtikas rūpniecībā.

(33)  E. coli izmanto kā higiēnas līmeņa indikatoru.

(34)  Sieriem, kas nevar veicināt E. coli augšanu, E. coli skaits parasti vislielākais ir nogatavināšanas sākumā, bet sieriem, kas var veicināt E. coli augšanu, tas parasti ir vislielākais nogatavināšanas beigās.

(35)  Izņemot sierus, kuriem ražotājs atbildīgajām iestādēm var pierādīt, ka produkts nerada stafilokoku enterotoksīnu draudus.

(36)  Tikai saldējums, kurā ietilpst piens.

(37)  n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtība ir no m līdz M.

(38)  Jāizmanto pats jaunākais standarta izdevums.

(39)  n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtība ir no m līdz M.

(40)  Jāizmanto pats jaunākais standarta izdevums.

(41)  n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtības ir intervālā no m līdz M.

(42)  Jāizmanto pats jaunākais standarta izdevums.

---

II PIELIKUMS

3. panta 2. punktā minētajos pētījumos ietilpst:

| — | produkta fizikāli ķīmisko īpašību specifikācijas, piemēram, pH, aw, sāls saturs, konservantu koncentrācija un iepakojuma sistēmas tips, ņemot vērā uzglabāšanas un pārstrādes apstākļus, piesārņošanas iespējas un prognozējamo derīguma laiku; un |
| --- | --- |

—

produkta fizikāli ķīmisko īpašību specifikācijas, piemēram, pH, aw, sāls saturs, konservantu koncentrācija un iepakojuma sistēmas tips, ņemot vērā uzglabāšanas un pārstrādes apstākļus, piesārņošanas iespējas un prognozējamo derīguma laiku; un

| — | esošās zinātniskās literatūras un pētījumu datu par konkrētā mikroorganisma augšanu un izdzīvošanu izpēte. |
| --- | --- |

—

esošās zinātniskās literatūras un pētījumu datu par konkrētā mikroorganisma augšanu un izdzīvošanu izpēte.

Ja nepieciešams, balstoties uz iepriekš minētajiem pētījumiem, pārtikas nozares dalībnieks veic papildu pētījumus, tostarp:

| — | prognozējošu matemātisku modelēšanu konkrētajam pārtikas produktam, izmantojot attiecīgā mikroorganisma kritiskos augšanas vai izdzīvošanas faktorus produktā; |
| --- | --- |

—

prognozējošu matemātisku modelēšanu konkrētajam pārtikas produktam, izmantojot attiecīgā mikroorganisma kritiskos augšanas vai izdzīvošanas faktorus produktā;

| — | testus, lai noteiktu atbilstoši uzsēta mikroorganisma spēju augt vai izdzīvot produktā dažādos saprātīgi paredzamos uzglabāšanas apstākļos; |
| --- | --- |

—

testus, lai noteiktu atbilstoši uzsēta mikroorganisma spēju augt vai izdzīvot produktā dažādos saprātīgi paredzamos uzglabāšanas apstākļos;

| — | pētījumus, lai novērtētu, kā attiecīgie mikroorganismi, kas var atrasties produktā tā derīguma laika laikā, aug un izdzīvo saprātīgi paredzamos izplatīšanas, uzglabāšanas un lietošanas apstākļos. |
| --- | --- |

—

pētījumus, lai novērtētu, kā attiecīgie mikroorganismi, kas var atrasties produktā tā derīguma laika laikā, aug un izdzīvo saprātīgi paredzamos izplatīšanas, uzglabāšanas un lietošanas apstākļos.

Iepriekš minētajos pētījumos ir jāņem vērā mainīgums, kas izriet no produkta, attiecīgajiem mikroorganismiem, kā arī pārstrādes un uzglabāšanas apstākļiem.

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2074/2005

(2005. gada 5. decembris),

ar ko nosaka ieviešanas pasākumus noteiktiem produktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 un oficiālās kontroles organizēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, izņēmumus Regulai (EK) Nr. 852/2004 un groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), un jo īpaši tās 9., 10. un 11. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (3), un jo īpaši tās 16., 17. un 18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4), un jo īpaši tās 63. pantu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 853/2004 paredz īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ir nepieciešams izstrādāt noteiktus ieviešanas pasākumus attiecībā uz gaļu, dzīvām gliemenēm, zvejniecības produktiem, pienu, olām, varžu kājiņām un gliemežiem, un no tiem gatavotajiem produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 853/2004 paredz īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ir nepieciešams izstrādāt noteiktus ieviešanas pasākumus attiecībā uz gaļu, dzīvām gliemenēm, zvejniecības produktiem, pienu, olām, varžu kājiņām un gliemežiem, un no tiem gatavotajiem produktiem.

| (2) | Regula (EK) Nr. 854/2004 paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu. Ir nepieciešams izstrādāt noteiktas normas un turpmāk noteikt citas prasības. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 854/2004 paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu. Ir nepieciešams izstrādāt noteiktas normas un turpmāk noteikt citas prasības.

| (3) | Regula (EK) Nr. 882/2004 paredz harmonizētu vispārējo noteikumu satvaru oficiālās kontroles veikšanai Kopienas līmenī. Ir nepieciešams izstrādāt noteiktas normas un turpmāk noteikt citas prasības. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 882/2004 paredz harmonizētu vispārējo noteikumu satvaru oficiālās kontroles veikšanai Kopienas līmenī. Ir nepieciešams izstrādāt noteiktas normas un turpmāk noteikt citas prasības.

| (4) | Komisijas Lēmums 20XX/2005/EK (5) atceļ noteiktus lēmumus, ar kuriem noteikti ieviešanas pasākumi, kas noteikti ar direktīvām, kuras tiek atceltas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/662/EEK un 92/118/EEK un Padomes Lēmumu 95/408/EK (6). Tāpēc šajā regulā saglabā attiecīgo lēmumu noteiktas daļas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Lēmums 20XX/2005/EK (5) atceļ noteiktus lēmumus, ar kuriem noteikti ieviešanas pasākumi, kas noteikti ar direktīvām, kuras tiek atceltas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/662/EEK un 92/118/EEK un Padomes Lēmumu 95/408/EK (6). Tāpēc šajā regulā saglabā attiecīgo lēmumu noteiktas daļas.

| (5) | Regula (EK) Nr. 852/2004 uzliek pārtikas apritē iesaistītiem tirgus dalībniekiem pienākumu veidot un uzturēt dokumentāciju un pēc pieprasījuma uzrādīt šajā dokumentācijā ietverto attiecīgo informāciju kompetentām iestādēm un pārtikas produktu saņēmējam. |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 852/2004 uzliek pārtikas apritē iesaistītiem tirgus dalībniekiem pienākumu veidot un uzturēt dokumentāciju un pēc pieprasījuma uzrādīt šajā dokumentācijā ietverto attiecīgo informāciju kompetentām iestādēm un pārtikas produktu saņēmējam.

| (6) | Regula (EK) Nr. 853/2004 pieprasa, lai pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, kas vada kautuves, attiecīgi pieprasītu, saņemtu un pārbaudītu pārtikas aprites informāciju par visiem dzīvniekiem, kas nav medījamie dzīvnieki un kas nosūtīti vai ko plāno nosūtīt uz kautuvi. Turklāt tiem jāpārliecinās, vai pārtikas aprites informācija sniedz visus nepieciešamos datus, kas tiek pieprasīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(6)

Regula (EK) Nr. 853/2004 pieprasa, lai pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, kas vada kautuves, attiecīgi pieprasītu, saņemtu un pārbaudītu pārtikas aprites informāciju par visiem dzīvniekiem, kas nav medījamie dzīvnieki un kas nosūtīti vai ko plāno nosūtīt uz kautuvi. Turklāt tiem jāpārliecinās, vai pārtikas aprites informācija sniedz visus nepieciešamos datus, kas tiek pieprasīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004.

| (7) | Pārtikas aprites informācija palīdz kautuvju vadītājiem organizēt kautuves darbības un valsts pilnvarotajam veterinārārstam noteikt nepieciešamās inspekcijas procedūras. Valsts pilnvarotais veterinārārsts analizē pārtikas aprites informāciju un izmanto to kā inspekcijas procedūras neatņemamu daļu. |
| --- | --- |

(7)

Pārtikas aprites informācija palīdz kautuvju vadītājiem organizēt kautuves darbības un valsts pilnvarotajam veterinārārstam noteikt nepieciešamās inspekcijas procedūras. Valsts pilnvarotais veterinārārsts analizē pārtikas aprites informāciju un izmanto to kā inspekcijas procedūras neatņemamu daļu.

| (8) | Cik vien iespējams, izmantojamas esošās informācijas aprites sistēmas, kuras jāpielāgo pārtikas aprites informācijas prasībām, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 854/2004. |
| --- | --- |

(8)

Cik vien iespējams, izmantojamas esošās informācijas aprites sistēmas, kuras jāpielāgo pārtikas aprites informācijas prasībām, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 854/2004.

| (9) | Lai uzlabotu dzīvnieku pārvaldību to izcelsmes novietnes līmenī un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 854/2004, valsts pilnvarots veterinārārsts reģistrē un nepieciešamības gadījumā ziņo dzīvnieku izcelsmes novietnes pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un jebkuram veterinārārstam, kas apmeklē dzīvnieku izcelsmes novietnes, vai kompetentajai iestādei par jebkuru slimību vai kautuvē novērotiem apstākļiem attiecībā uz atsevišķiem dzīvniekiem vai ganāmpulku/saimi, kuri var ietekmēt cilvēku vai dzīvnieku veselību vai apdraudēt dzīvnieku labturību. |
| --- | --- |

(9)

Lai uzlabotu dzīvnieku pārvaldību to izcelsmes novietnes līmenī un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 854/2004, valsts pilnvarots veterinārārsts reģistrē un nepieciešamības gadījumā ziņo dzīvnieku izcelsmes novietnes pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un jebkuram veterinārārstam, kas apmeklē dzīvnieku izcelsmes novietnes, vai kompetentajai iestādei par jebkuru slimību vai kautuvē novērotiem apstākļiem attiecībā uz atsevišķiem dzīvniekiem vai ganāmpulku/saimi, kuri var ietekmēt cilvēku vai dzīvnieku veselību vai apdraudēt dzīvnieku labturību.

| (10) | Regula (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 nosaka prasības, kas regulē prasības attiecībā uz pārbaudēm attiecībā uz parazītiem, veicot darbības ar zvejniecības produktiem krastā un uz kuģiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII nodaļas V (D) sadaļas noteikumiem pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki var izvēlēties veikt zvejniecības produktu pašu pārbaudes jebkurā ražošanas stadijā, lai zivis, kuras acīmredzami ir invadētas ar parazītiem, nenonāktu lietošanai pārtikā. Ir jādefinē sīki izstrādāti noteikumi vizuālās inspekcijas koncepcijai un jādefinē vizuālā inspekcija, kā arī tās veids un novērojumu biežums. |
| --- | --- |

(10)

Regula (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 nosaka prasības, kas regulē prasības attiecībā uz pārbaudēm attiecībā uz parazītiem, veicot darbības ar zvejniecības produktiem krastā un uz kuģiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII nodaļas V (D) sadaļas noteikumiem pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki var izvēlēties veikt zvejniecības produktu pašu pārbaudes jebkurā ražošanas stadijā, lai zivis, kuras acīmredzami ir invadētas ar parazītiem, nenonāktu lietošanai pārtikā. Ir jādefinē sīki izstrādāti noteikumi vizuālās inspekcijas koncepcijai un jādefinē vizuālā inspekcija, kā arī tās veids un novērojumu biežums.

| (11) | Pārbaudes, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, lai novērstu to, ka tirgū tiek laisti zvejniecības produkti, kuri nav piemēroti cilvēku pārtikai, var ietvert konkrētas ķīmiskās pārbaudes, tajā skaitā attiecībā uz kopējo gaistošā bāziskā slāpekļa saturu (TVB-N). Jānosaka TVB-N pieļaujamais līmenis, kuru nedrīkst pārsniegt konkrētu sugu gadījumā, un jānosaka metodes šāda līmeņa noteikšanai. Jāturpina regulāri izmantot zinātniski pamatotas analīzes metodes TVB-N noteikšanai, bet arī jānosaka references metode gadījumiem, kad pastāv šaubas vai strīds par pārbaudes rezultātiem. |
| --- | --- |

(11)

Pārbaudes, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, lai novērstu to, ka tirgū tiek laisti zvejniecības produkti, kuri nav piemēroti cilvēku pārtikai, var ietvert konkrētas ķīmiskās pārbaudes, tajā skaitā attiecībā uz kopējo gaistošā bāziskā slāpekļa saturu (TVB-N). Jānosaka TVB-N pieļaujamais līmenis, kuru nedrīkst pārsniegt konkrētu sugu gadījumā, un jānosaka metodes šāda līmeņa noteikšanai. Jāturpina regulāri izmantot zinātniski pamatotas analīzes metodes TVB-N noteikšanai, bet arī jānosaka references metode gadījumiem, kad pastāv šaubas vai strīds par pārbaudes rezultātiem.

| (12) | Regulā (EK) Nr. 853/2004 noteikti ierobežojumi paralītiskajai gliemeņu indei (PSP), amnēziskajai gliemeņu indei (ASP) un lipofīliem toksīniem. Bioloģiskā kvalitātes noteikšana ir standartmetode, ar kuru nosaka konkrētus toksīnus un novērš toksisko gliemežu iegūšanu. Dalībvalstīm ir jāsaskaņo maksimālie līmeņi un jāievieš analīzes metodes, lai aizsargātu cilvēku veselību. Papildus bioloģiskajām testa metodēm ir jāatļauj alternatīvas noteikšanas metodes, piemēram, ķīmiskās metodes un kvalitātes noteikšana šķidrumā (in vitro), ja tiek pierādīts, ka izvēlētās metodes piemērošana ir vismaz tikpat efektīva kā bioloģiskā metode un ka tās īstenošana nodrošina līdzvērtīgu drošību cilvēku veselībai. Ieteiktie maksimālie lipofīlu toksīnu daudzumi ir balstīti uz provizoriskiem datiem un ir jāizvērtē no jauna, ja parādās jauni zinātniski atklājumi. Atsauces materiālu trūkums un tikai nebioloģisko kvalitātes noteikšanas testu izmantošana pašreiz nozīmē to, ka nodrošinātais sabiedrības veselības aizsardzības līmenis attiecībā uz visiem konkrētajiem toksīniem nav līdzvērtīgs tam, ko iegūst, veicot bioloģiskos testus. Ir jāizstrādā nosacījumi bioloģisko testu aizstāšanai, cik drīz vien iespējams. |
| --- | --- |

(12)

Regulā (EK) Nr. 853/2004 noteikti ierobežojumi paralītiskajai gliemeņu indei (PSP), amnēziskajai gliemeņu indei (ASP) un lipofīliem toksīniem. Bioloģiskā kvalitātes noteikšana ir standartmetode, ar kuru nosaka konkrētus toksīnus un novērš toksisko gliemežu iegūšanu. Dalībvalstīm ir jāsaskaņo maksimālie līmeņi un jāievieš analīzes metodes, lai aizsargātu cilvēku veselību. Papildus bioloģiskajām testa metodēm ir jāatļauj alternatīvas noteikšanas metodes, piemēram, ķīmiskās metodes un kvalitātes noteikšana šķidrumā (in vitro), ja tiek pierādīts, ka izvēlētās metodes piemērošana ir vismaz tikpat efektīva kā bioloģiskā metode un ka tās īstenošana nodrošina līdzvērtīgu drošību cilvēku veselībai. Ieteiktie maksimālie lipofīlu toksīnu daudzumi ir balstīti uz provizoriskiem datiem un ir jāizvērtē no jauna, ja parādās jauni zinātniski atklājumi. Atsauces materiālu trūkums un tikai nebioloģisko kvalitātes noteikšanas testu izmantošana pašreiz nozīmē to, ka nodrošinātais sabiedrības veselības aizsardzības līmenis attiecībā uz visiem konkrētajiem toksīniem nav līdzvērtīgs tam, ko iegūst, veicot bioloģiskos testus. Ir jāizstrādā nosacījumi bioloģisko testu aizstāšanai, cik drīz vien iespējams.

| (13) | Mehāniski atdalīta gaļa (MAG), kuru iegūst, izmantojot metodi, kuras rezultātā netiek mainīta MAG ieguvē izmantoto kaulu struktūra, uzskatāma par atšķirīgu no MAG, kuru iegūst, izmantojot metodi, kura izmaina kaulu struktūru. |
| --- | --- |

(13)

Mehāniski atdalīta gaļa (MAG), kuru iegūst, izmantojot metodi, kuras rezultātā netiek mainīta MAG ieguvē izmantoto kaulu struktūra, uzskatāma par atšķirīgu no MAG, kuru iegūst, izmantojot metodi, kura izmaina kaulu struktūru.

| (14) | Pirmā veida MAG, kuru ražo īpašos apstākļos un ar īpašu sastāvu ir atļaujama izmantošanai gaļas izstrādājumiem, kuras nav paredzētas patēriņam bez pirmreizējas termiskas apstrādes. Šie nosacījumi ir īpaši saistīti ar MAG kalcija saturu, kurš nosakāms saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 11. panta 2. punktu. Šajā regulā noteiktais maksimālais kalcija daudzuma saturs ir jāmaina, jo ir pieejama sīkāka informācija par dažādu kalcija koncentrāciju, izmantojot atšķirīgus izejmateriālus. |
| --- | --- |

(14)

Pirmā veida MAG, kuru ražo īpašos apstākļos un ar īpašu sastāvu ir atļaujama izmantošanai gaļas izstrādājumiem, kuras nav paredzētas patēriņam bez pirmreizējas termiskas apstrādes. Šie nosacījumi ir īpaši saistīti ar MAG kalcija saturu, kurš nosakāms saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 11. panta 2. punktu. Šajā regulā noteiktais maksimālais kalcija daudzuma saturs ir jāmaina, jo ir pieejama sīkāka informācija par dažādu kalcija koncentrāciju, izmantojot atšķirīgus izejmateriālus.

| (15) | Regulas (EK) Nr. 882/2004 31. panta 2. punkta f) apakšpunkts uzliek dalībvalstīm par pienākumu uzturēt atjauninātus atzītu uzņēmumu sarakstus. Ir jāizstrādā kopīgi noteikumi attiecīgas informācijas sniegšanai citām dalībvalstīm un sabiedrībai. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (EK) Nr. 882/2004 31. panta 2. punkta f) apakšpunkts uzliek dalībvalstīm par pienākumu uzturēt atjauninātus atzītu uzņēmumu sarakstus. Ir jāizstrādā kopīgi noteikumi attiecīgas informācijas sniegšanai citām dalībvalstīm un sabiedrībai.

| (16) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XI sadaļā ietvertas prasības, kuras regulē varžu kājiņu un gliemežu sagatavošanu lietošanai pārtikā. Ir jāizstrādā prasības, tajā skaitā veselības sertifikāti, lietošanai pārtikā domātu varžu kājiņu un gliemežu importam no trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XI sadaļā ietvertas prasības, kuras regulē varžu kājiņu un gliemežu sagatavošanu lietošanai pārtikā. Ir jāizstrādā prasības, tajā skaitā veselības sertifikāti, lietošanai pārtikā domātu varžu kājiņu un gliemežu importam no trešajām valstīm.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV un XV sadaļā ietverti noteikumi pārtikā lietojama želatīna un kolagēna ražošanai un laišanai tirdzniecībā. Ir jāizstrādā īpašas prasības, tajā skaitā veselības sertifikāti, pārtikā lietojama želatīna un kolagēna un pārtikā lietojama želatīna un kolagēna ražošanai domātu izejvielu importam no trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV un XV sadaļā ietverti noteikumi pārtikā lietojama želatīna un kolagēna ražošanai un laišanai tirdzniecībā. Ir jāizstrādā īpašas prasības, tajā skaitā veselības sertifikāti, pārtikā lietojama želatīna un kolagēna un pārtikā lietojama želatīna un kolagēna ražošanai domātu izejvielu importam no trešajām valstīm.

| (18) | Ir nepieciešams elastīgums, lai varētu turpināt ražot tradicionālus pārtikas produktus. Dalībvalstis jau ir piešķīrušas izņēmuma statusu plašam šādu pārtikas produktu klāstam saskaņā ar tiesību aktiem, kas stājušies spēkā pirms 2006. gada 1. janvāra. Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jābūt iespējai arī pēc šī datuma turpināt iesāktās prakses piemērošanu bez pārtraukuma. Regulā (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 ir noteikta kārtība, kas ļauj dalībvalstīm piemērot elastību. Tomēr vairumā gadījumu jau piešķirtie izņēmumi ir tikai jautājums par iesākto procesu turpināšanu, tādējādi pilnas paziņošanas procedūras, tajā skaitā pilnīgas riska analīzes, piemērošana varētu radīt nevajadzīgu un nesamērīgu slogu dalībvalstīm. Tāpēc jādefinē tradicionālie pārtikas produkti un tiem piemērojami vispārējie nosacījumi, piemērojot izņēmumus strukturālajās prasībās, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 852/2004, ņemot vērā pārtikas nekaitīguma mērķus. |
| --- | --- |

(18)

Ir nepieciešams elastīgums, lai varētu turpināt ražot tradicionālus pārtikas produktus. Dalībvalstis jau ir piešķīrušas izņēmuma statusu plašam šādu pārtikas produktu klāstam saskaņā ar tiesību aktiem, kas stājušies spēkā pirms 2006. gada 1. janvāra. Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jābūt iespējai arī pēc šī datuma turpināt iesāktās prakses piemērošanu bez pārtraukuma. Regulā (EK) Nr. 852/2004, (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 ir noteikta kārtība, kas ļauj dalībvalstīm piemērot elastību. Tomēr vairumā gadījumu jau piešķirtie izņēmumi ir tikai jautājums par iesākto procesu turpināšanu, tādējādi pilnas paziņošanas procedūras, tajā skaitā pilnīgas riska analīzes, piemērošana varētu radīt nevajadzīgu un nesamērīgu slogu dalībvalstīm. Tāpēc jādefinē tradicionālie pārtikas produkti un tiem piemērojami vispārējie nosacījumi, piemērojot izņēmumus strukturālajās prasībās, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 852/2004, ņemot vērā pārtikas nekaitīguma mērķus.

| (19) | Tā kā Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 tika pieņemtas pirms paplašināšanās 2004. gada 1. maijā, tajās nav ietvertas atsauces uz jaunajām dalībvalstīm. Attiecīgajos šo regulu nosacījumos ir jāpievieno ISO kodi šīm dalībvalstīm un Eiropas Kopienas saīsinājumi to valodās. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 tika pieņemtas pirms paplašināšanās 2004. gada 1. maijā, tajās nav ietvertas atsauces uz jaunajām dalībvalstīm. Attiecīgajos šo regulu nosacījumos ir jāpievieno ISO kodi šīm dalībvalstīm un Eiropas Kopienas saīsinājumi to valodās.

| (20) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma I sadaļā ietverti noteikumi mājas nagaiņu gaļas ražošanai un laišanai tirgū. Izņēmumi pilnīgai ādas novilkšanai no kautķermeņa un citām ķermeņa daļām, kas paredzētas cilvēku uzturam, noteikti šīs sadaļas IV nodaļas 8. punktā. Ir jāpaplašina šo izņēmumu saraksts, ietverot pieaugušu liellopu kājas, ar nosacījumu, ka tās atbilst nosacījumiem, kurus piemēro teļu kājām. |
| --- | --- |

(20)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma I sadaļā ietverti noteikumi mājas nagaiņu gaļas ražošanai un laišanai tirgū. Izņēmumi pilnīgai ādas novilkšanai no kautķermeņa un citām ķermeņa daļām, kas paredzētas cilvēku uzturam, noteikti šīs sadaļas IV nodaļas 8. punktā. Ir jāpaplašina šo izņēmumu saraksts, ietverot pieaugušu liellopu kājas, ar nosacījumu, ka tās atbilst nosacījumiem, kurus piemēro teļu kājām.

| (21) | Pastāv prakses, kuras var maldināt patērētāju attiecībā uz noteiktu produktu sastāvu. It īpaši, lai neliktu patērētājam vilties, jāaizliedz tādas svaigas putnu gaļas tirdzniecība, kas apstrādāta ar ūdens aizturēšanas reaģentiem. |
| --- | --- |

(21)

Pastāv prakses, kuras var maldināt patērētāju attiecībā uz noteiktu produktu sastāvu. It īpaši, lai neliktu patērētājam vilties, jāaizliedz tādas svaigas putnu gaļas tirdzniecība, kas apstrādāta ar ūdens aizturēšanas reaģentiem.

| (22) | Eiropas Pārtikas drošības iestāde 2004. gada 30. augustā pieņēma atzinumu, kurā norādīja, ka zvejniecības produkti, kas pieder Gempylidae dzimtai, jo īpaši Ruvettus pretiosus un Lepidocybium flavobrunneum, tos patērējot noteiktos apstākļos, var nevēlami ietekmēt kuņģa un zarnu trakta darbību. Tāpēc zvejniecības produkti, kas pieder minētajai dzimtai, pakļaujami īpašiem tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Pārtikas drošības iestāde 2004. gada 30. augustā pieņēma atzinumu, kurā norādīja, ka zvejniecības produkti, kas pieder Gempylidae dzimtai, jo īpaši Ruvettus pretiosus un Lepidocybium flavobrunneum, tos patērējot noteiktos apstākļos, var nevēlami ietekmēt kuņģa un zarnu trakta darbību. Tāpēc zvejniecības produkti, kas pieder minētajai dzimtai, pakļaujami īpašiem tirgus nosacījumiem.

| (23) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļa nosaka īpašas higiēnas prasības svaigpienam un piensaimniecības produktiem. Saskaņā ar I nodaļas II (B) daļas 1. punkta e) apakšpunktu slaucamo dzīvnieku tesmeņu mazgāšanas līdzekļus vai aerosolus izmanto tikai tādā gadījumā, ja tos ir apstiprinājusi kompetentā iestāde. Tomēr šajā daļā netiek sniegta sīki izstrādāta shēma šādas atļaujas pieņemšanai. Tāpēc, lai nodrošinātu harmonizētu dalībvalstu pieeju šim jautājumam, ir nepieciešams skaidri noteikt procedūras, saskaņā ar kurām izsniedzamas šādas atļaujas. |
| --- | --- |

(23)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļa nosaka īpašas higiēnas prasības svaigpienam un piensaimniecības produktiem. Saskaņā ar I nodaļas II (B) daļas 1. punkta e) apakšpunktu slaucamo dzīvnieku tesmeņu mazgāšanas līdzekļus vai aerosolus izmanto tikai tādā gadījumā, ja tos ir apstiprinājusi kompetentā iestāde. Tomēr šajā daļā netiek sniegta sīki izstrādāta shēma šādas atļaujas pieņemšanai. Tāpēc, lai nodrošinātu harmonizētu dalībvalstu pieeju šim jautājumam, ir nepieciešams skaidri noteikt procedūras, saskaņā ar kurām izsniedzamas šādas atļaujas.

| (24) | Regula (EK) Nr. 853/2004 pieprasa pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo piena produktus, nodrošināt, lai piena un piensaimniecības produktu termiskā apstrāde atbilstu starptautiski atzītiem standartiem. Tomēr, ņemot vērā šajā nozarē izmantoto termisko apstrāžu specifiskumu un to ietekmi uz pārtikas drošību un dzīvnieku veselību, ir jāizstrādā skaidrākas vadlīnijas pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 853/2004 pieprasa pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo piena produktus, nodrošināt, lai piena un piensaimniecības produktu termiskā apstrāde atbilstu starptautiski atzītiem standartiem. Tomēr, ņemot vērā šajā nozarē izmantoto termisko apstrāžu specifiskumu un to ietekmi uz pārtikas drošību un dzīvnieku veselību, ir jāizstrādā skaidrākas vadlīnijas pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem.

| (25) | Regula (EK) Nr. 853/2004 ievieš jaunu definīciju produktiem, kas pagatavoti no olām pēc čaumalas atdalīšanas un kuri vēl nav apstrādāti. Tāpēc ir nepieciešams konkretizēt šiem produktiem piemērojamos noteikumus, un attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma II nodaļas X sadaļa. |
| --- | --- |

(25)

Regula (EK) Nr. 853/2004 ievieš jaunu definīciju produktiem, kas pagatavoti no olām pēc čaumalas atdalīšanas un kuri vēl nav apstrādāti. Tāpēc ir nepieciešams konkretizēt šiem produktiem piemērojamos noteikumus, un attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma II nodaļas X sadaļa.

| (26) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV sadaļa nosaka īpašus veselības noteikumus attiecībā uz želatīnu. Šie noteikumi ietver prasības attiecībā uz izejvielu veidu, kuru atļauts izmantot, ražojot želatīnu, un uz šādu materiālu pārvadāšanu un uzglabāšanu. Tajā arī noteiktas prasības želatīna ražošanai. Tomēr ir jānosaka arī noteikumi želatīna marķēšanai. |
| --- | --- |

(26)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XIV sadaļa nosaka īpašus veselības noteikumus attiecībā uz želatīnu. Šie noteikumi ietver prasības attiecībā uz izejvielu veidu, kuru atļauts izmantot, ražojot želatīnu, un uz šādu materiālu pārvadāšanu un uzglabāšanu. Tajā arī noteiktas prasības želatīna ražošanai. Tomēr ir jānosaka arī noteikumi želatīna marķēšanai.

| (27) | Zinātniskā progresa rezultātā ir izstrādāti ISO 16649-3 kā references metode E. coli analīzei gliemenēm. Šī references metode jau ir noteikta dzīvām gliemenēm no A teritorijas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. .../2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskiem kritērijiem (7). Līdz ar to ISO 16649-3 uzskatāms par MPN (visticamākā skaitļa) references metodi E. coli analīzei gliemenēm ar izcelsmi arī B un C teritorijās. Alternatīvu metožu izmantošana pieļaujama tikai tad, ja tās uzskatāmas par līdzvērtīgām references metodei. |
| --- | --- |

(27)

Zinātniskā progresa rezultātā ir izstrādāti ISO 16649-3 kā references metode E. coli analīzei gliemenēm. Šī references metode jau ir noteikta dzīvām gliemenēm no A teritorijas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. .../2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskiem kritērijiem (7). Līdz ar to ISO 16649-3 uzskatāms par MPN (visticamākā skaitļa) references metodi E. coli analīzei gliemenēm ar izcelsmi arī B un C teritorijās. Alternatīvu metožu izmantošana pieļaujama tikai tad, ja tās uzskatāmas par līdzvērtīgām references metodei.

| (28) | Tādējādi attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004.

| (29) | Šajā regulā noteiktie pasākumi atbilst Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas viedoklim, |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā noteiktie pasākumi atbilst Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas viedoklim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pārtikas aprites informācijas prasības Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 mērķiem

Pārtikas aprites informācijas prasības, kas minēta Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma III sadaļā un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas II (A) nodaļā, ir noteikta šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Prasības attiecībā uz zvejas produktiem Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 mērķiem

Prasības attiecībā uz zvejas produktiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 11. panta 9. punktā un Regulas (EK) Nr. 854/2004 18. panta 14. un 15. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Atzītas testēšanas metodes jūras biotoksīniem Regulas (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004 mērķiem

Atzītas testēšanas metodes jūras biotoksīniem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 11. panta 4. punktā un Regulas (EK) Nr. 854/2004 18. panta 13. punkta a) apakšpunktā, ir noteiktas šīs regulas III pielikumā.

4. pants

Kalcija saturs mehāniski atdalītā gaļā Regulas (EK) Nr. 853/2004 mērķiem

Kalcija saturs mehāniski atdalītā gaļā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 11. panta 2. punktā, ir noteikts šīs regulas IV pielikumā.

5. pants

Uzņēmumu saraksti Regulas (EK) Nr. 882/2004 mērķiem

Prasības attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 882/2004 31. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajiem uzņēmumu sarakstiem ir noteiktas šīs regulas V pielikumā.

6. pants

Veselības sertifikātu paraugs varžu kājiņām, gliemežiem, želatīnam un kolagēnam Regulas (EK) Nr. 853/2004 mērķiem

Veselības sertifikāti varžu kājiņu, gliemežu, želatīna un kolagēna importam, kā minēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un želatīna un kolagēna ražošanas izejvielu importam ir noteikti šīs regulas VI pielikumā.

7. pants

Regulas (EK) Nr. 852/2004 izņēmumi tradicionāliem pārtikas produktiem

1.   Šīs regulas izpratnē “tradicionāli pārtikas produkti” nozīmē pārtikas produktus, kurus dalībvalstī, kurā tos gatavo:

| a) | vēsturiski atzīst par tradicionāliem vai |
| --- | --- |

a)

vēsturiski atzīst par tradicionāliem vai

| b) | izgatavo saskaņā ar kodificētu tradicionālo procesu vai reģistrētām tehniskām atsaucēm uz šādu procesu, vai saskaņā ar tradicionālām izgatavošanas metodēm, vai |
| --- | --- |

b)

izgatavo saskaņā ar kodificētu tradicionālo procesu vai reģistrētām tehniskām atsaucēm uz šādu procesu, vai saskaņā ar tradicionālām izgatavošanas metodēm, vai

| c) | aizsargā kā tradicionālus pārtikas produktus ar Kopienas, nacionāliem, reģionāliem vai vietējiem normatīviem aktiem. |
| --- | --- |

c)

aizsargā kā tradicionālus pārtikas produktus ar Kopienas, nacionāliem, reģionāliem vai vietējiem normatīviem aktiem.

2.   Dalībvalstis uzņēmumiem, kuri gatavo tradicionālos pārtikas produktus, var piešķirt individuālas vai vispārējas atkāpes no prasībām, kas noteiktas:

| a) | Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma II(1) nodaļā attiecībā uz telpām, kurās šādi produkti tiek pakļauti videi, kas nepieciešama to raksturīgo īpašību daļējai attīstībai. Šādām telpām var būt sienas, griesti un durvis, kas nav līdzenas, necaurlaidīgas, neuzsūcošas vai no materiāla, kas izturīgs pret koroziju, un tās var būt dabiskas ģeoloģiskas sienas, griesti un grīdas; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma II(1) nodaļā attiecībā uz telpām, kurās šādi produkti tiek pakļauti videi, kas nepieciešama to raksturīgo īpašību daļējai attīstībai. Šādām telpām var būt sienas, griesti un durvis, kas nav līdzenas, necaurlaidīgas, neuzsūcošas vai no materiāla, kas izturīgs pret koroziju, un tās var būt dabiskas ģeoloģiskas sienas, griesti un grīdas;

| b) | Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma II(1)(f) un V(1) nodaļā attiecībā uz materiāliem, no kuriem izgatavo instrumentus un aprīkojumu, ko izmanto šo produktu sagatavošanai, iepakošanai un iesaiņošanai.
  Šā punkta a) apakšpunktā minēto telpu tīrīšana un dezinficēšana un tās biežums pielāgojams veicamajām darbībām, ņemot vērā to īpašo apkārtējo floru.
  Šā punkta b) apakšpunktā minētie instrumenti un aprīkojums visu laiku jāuztur apmierinošā higiēniskā stāvoklī un regulāri jātīra un jādezinficē. |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma II(1)(f) un V(1) nodaļā attiecībā uz materiāliem, no kuriem izgatavo instrumentus un aprīkojumu, ko izmanto šo produktu sagatavošanai, iepakošanai un iesaiņošanai.

Šā punkta a) apakšpunktā minēto telpu tīrīšana un dezinficēšana un tās biežums pielāgojams veicamajām darbībām, ņemot vērā to īpašo apkārtējo floru.

Šā punkta b) apakšpunktā minētie instrumenti un aprīkojums visu laiku jāuztur apmierinošā higiēniskā stāvoklī un regulāri jātīra un jādezinficē.

3.   Dalībvalstīm, kas piešķir izņēmumus saskaņā ar 2. punktu, par to jāziņo Komisijai un citām dalībvalstīm ne vēlāk kā 12 mēnešu laikā pēc individuālu vai vispārēju izņēmumu piešķiršanas. Katrā paziņojumā:

| a) | jāsniedz īss pieņemto prasību apraksts; |
| --- | --- |

a)

jāsniedz īss pieņemto prasību apraksts;

| b) | jāraksturo apskatāmais pārtikas produkts un uzņēmums; un |
| --- | --- |

b)

jāraksturo apskatāmais pārtikas produkts un uzņēmums; un

| c) | jāsniedz jebkura cita attiecīga informācija. |
| --- | --- |

c)

jāsniedz jebkura cita attiecīga informācija.

8. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 853/2004

Regulas (EK) Nr. 853/2004 II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VII pielikumu.

9. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 854/2004

Regulas (EK) Nr. 854/2004 I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumu.

10. pants

Spēkā stāšanās un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
  Oficiālajā Vēstnesī.

Tā stājas spēkā 2006. gada 1. janvārī, izņemot V pielikuma II un III nodaļu, kuras stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 5. decembrī

Komisijas vārdā –

Markos KYPRIANOU

Komisijas loceklis

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp. Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp.

3

(4)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labots ar OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

4

(5)  Vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī.

5

Oficiālajā Vēstnesī

(6)  OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.

6

(7)  Sk. šī Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

7

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

PĀRTIKAS APRITES INFORMĀCIJA

I SADAĻA

PĀRTIKAS APRITĒ IESAISTĪTO TIRGUS DALĪBNIEKU SAISTĪBAS

Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas audzē dzīvniekus nogādāšanai kautuvē, ir jānodrošina, ka Regulā (EK) Nr. 853/2004 minētā pārtikas aprites informācija tiek ietverta dokumentos attiecībā uz dzīvniekiem, kuri nogādāti kautuvē, tā, lai šī informācija būtu pieejama attiecīgās kautuves vadītājam.

II SADAĻA

KOMPETENTO IESTĀŽU SAISTĪBAS

I NODAĻA

PĀRTIKAS APRITES INFORMĀCIJA

| 1. | Kompetentajai iestādei nosūtīšanas vietā ir jāinformē nosūtošais pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks par pārtikas aprites informācijas elementu minimumu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma III sadaļu jāsniedz kautuvei. |
| --- | --- |

1.

Kompetentajai iestādei nosūtīšanas vietā ir jāinformē nosūtošais pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks par pārtikas aprites informācijas elementu minimumu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma III sadaļu jāsniedz kautuvei.

| 2. | Kompetentajai iestādei kautuvē jāpārbauda:






  a) | vai pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, kas audzē dzīvniekus nogādāšanai kautuvē, un kautuves vadītāji pastāvīgi un efektīvi apmainās ar pārtikas aprites informāciju; |
| --- | --- | --- |

2.

Kompetentajai iestādei kautuvē jāpārbauda:

a)

vai pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, kas audzē dzīvniekus nogādāšanai kautuvē, un kautuves vadītāji pastāvīgi un efektīvi apmainās ar pārtikas aprites informāciju;

| b) | vai pārtikas aprites informācija ir derīga un ticama; |
| --- | --- |

b)

vai pārtikas aprites informācija ir derīga un ticama;

| c) | vai attiecīga atgriezeniskā informācija nepieciešamības gadījumā tiek nodota dzīvnieku izcelsmes novietnei. |
| --- | --- |

c)

vai attiecīga atgriezeniskā informācija nepieciešamības gadījumā tiek nodota dzīvnieku izcelsmes novietnei.

| 3. | Ja dzīvniekus uz kautuvi nogādā cita dalībvalsts, kompetentajām iestādēm nosūtīšanas vietā un kautuvē jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka nosūtītāja informācija ir viegli pieejama saņēmējas kautuves īpašniekam. |
| --- | --- |

3.

Ja dzīvniekus uz kautuvi nogādā cita dalībvalsts, kompetentajām iestādēm nosūtīšanas vietā un kautuvē jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka nosūtītāja informācija ir viegli pieejama saņēmējas kautuves īpašniekam.

II NODAĻA

ATGRIEZENISKĀ SAITE AR DZĪVNIEKU IZCELSMES SAIMNIECĪBU

| 1. | Valsts pilnvarotais veterinārārsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma II sadaļas I nodaļu var izmantot I papildinājumā publicēto dokumenta paraugu, lai atzīmētu attiecīgas inspekcijas rezultātus, par kuriem jāziņo tās pašas dalībvalsts saimniecībai, kurā dzīvnieki ir audzēti pirms nokaušanas. |
| --- | --- |

1.

Valsts pilnvarotais veterinārārsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma II sadaļas I nodaļu var izmantot I papildinājumā publicēto dokumenta paraugu, lai atzīmētu attiecīgas inspekcijas rezultātus, par kuriem jāziņo tās pašas dalībvalsts saimniecībai, kurā dzīvnieki ir audzēti pirms nokaušanas.

| 2. | Kompetentā iestāde ir atbildīga par attiecīgas inspekcijas rezultātu paziņošanu gadījumos, kad dzīvnieki audzēti novietnē citā dalībvalstī, un tādā gadījumā izmanto pielikumā ietverto dokumenta paraugu divās valodās – nosūtītājvalsts un saņēmējvalsts valodā. |
| --- | --- |

2.

Kompetentā iestāde ir atbildīga par attiecīgas inspekcijas rezultātu paziņošanu gadījumos, kad dzīvnieki audzēti novietnē citā dalībvalstī, un tādā gadījumā izmanto pielikumā ietverto dokumenta paraugu divās valodās – nosūtītājvalsts un saņēmējvalsts valodā.

PAPILDINĀJUMS I pielikumam

DOKUMENTA PARAUGS

| 1. | Identifikācijas informācija |
| --- | --- |
| | 1.1. | Izcelsmes novietne (piem., īpašnieks vai vadītājs) | |
| | | Vārds/Numurs | |
| | | Pilna adrese | |
| | | Tālruņa numurs | |
| | 1.2. | Identifikācijas numurs (pievienojiet atsevišķu sarakstu) | |
| | | Kopējais dzīvnieku skaits (pa sugām) | |
| | | Identifikācijas problēmas (ja pastāv) | |
| | 1.3. | Ganāmpulka/sprosta identifikācija (ja nepieciešams) | |
| | 1.4. | Dzīvnieka suga | |
| | 1.5. | Veselības sertifikāta numurs | |
| 2. | Pirmskaušanas rezultāti |
| | 2.1. | Labturība | |
| | | Skarto dzīvnieku skaits | |
| | | Veids/Klase/Vecums | |
| | | Novērojumi (piem., astes nokošana) | |
| | 2.2. | Dzīvnieki, kas piegādāti netīri | |
| | 2.3. | Klīniskie simptomi (slimības) | |
| | | Skarto dzīvnieku skaits | |
| | | Veids/Klase/Vecums | |
| | | Novērojumi | |
| | | Inspekcijas datums | |
| | 2.4. | Laboratorijas izmeklējumu rezultāti (1) | |
| 3. | Pēckaušanas rezultāti |
| | 3.1. | Rezultāti (makroskopiskie) | |
| | | Skarto dzīvnieku skaits | |
| | | Veids/Klase/Vecums | |
| | | Dzīvnieka(u) skartais orgāns vai vieta | |
| | | Kaušanas datums | |
| | 3.2. | Slimība (var izmantot kodus (2) | |
| | | Skarto dzīvnieku skaits | |
| | | Veids/Klase/Vecums | |
| | | Dzīvnieka(u) orgāns vai vieta | |
| | | Daļēji vai pilnīgi par nederīgu atzīts liemenis (norādīt iemeslu) | |
| | | Kaušanas datums | |
| | 3.3. | Laboratorijas izmeklējumu rezultāti (3) | |
| | 3.4. | Citi rezultāti (piem., parazīti, svešķermeņi, utt.) | |
| | 3.5. | Rezultāti par labturību (piem., lauztas kājas) | |
| 4. | Papildu informācija |
| 5. | Kontaktinformācija |
| | 5.1. | Kautuve (atzīšanas numurs) | |
| | | Nosaukums | |
| | | Pilna adrese | |
| | | Tālruņa numurs | |
| | 5.2 | Elektroniskā pasta adrese, ja ir | |
| 6. | Valsts pilnvarots veterinārārsts (norādīt vārdu un uzvārdu drukātiem burtiem) |
| | | Paraksts un zīmogs | |
| 7. | Datums |
| 8. | Šai veidlapai pievienoto lapu skaits |

1.

Identifikācijas informācija

1.1.

Izcelsmes novietne (piem., īpašnieks vai vadītājs)

Vārds/Numurs

Pilna adrese

Tālruņa numurs

1.2.

Identifikācijas numurs (pievienojiet atsevišķu sarakstu)

Kopējais dzīvnieku skaits (pa sugām)

Identifikācijas problēmas (ja pastāv)

1.3.

Ganāmpulka/sprosta identifikācija (ja nepieciešams)

1.4.

Dzīvnieka suga

1.5.

Veselības sertifikāta numurs

2.

Pirmskaušanas rezultāti

2.1.

Labturība

Skarto dzīvnieku skaits

Veids/Klase/Vecums

Novērojumi (piem., astes nokošana)

2.2.

Dzīvnieki, kas piegādāti netīri

2.3.

Klīniskie simptomi (slimības)

Skarto dzīvnieku skaits

Veids/Klase/Vecums

Novērojumi

Inspekcijas datums

2.4.

Laboratorijas izmeklējumu rezultāti (1)

3.

Pēckaušanas rezultāti

3.1.

Rezultāti (makroskopiskie)

Skarto dzīvnieku skaits

Veids/Klase/Vecums

Dzīvnieka(u) skartais orgāns vai vieta

Kaušanas datums

3.2.

Slimība (var izmantot kodus (2)

Skarto dzīvnieku skaits

Veids/Klase/Vecums

Dzīvnieka(u) orgāns vai vieta

Daļēji vai pilnīgi par nederīgu atzīts liemenis (norādīt iemeslu)

Kaušanas datums

3.3.

Laboratorijas izmeklējumu rezultāti (3)

3.4.

Citi rezultāti (piem., parazīti, svešķermeņi, utt.)

3.5.

Rezultāti par labturību (piem., lauztas kājas)

4.

Papildu informācija

5.

Kontaktinformācija

5.1.

Kautuve (atzīšanas numurs)

Nosaukums

Pilna adrese

Tālruņa numurs

5.2

Elektroniskā pasta adrese, ja ir

6.

Valsts pilnvarots veterinārārsts (norādīt vārdu un uzvārdu drukātiem burtiem)

Paraksts un zīmogs

7.

Datums

8.

Šai veidlapai pievienoto lapu skaits

---

(1)  Mikrobioloģiskie, ķīmiskie, seroloģiskie utt. (pievienojiet rezultātus, kā norādīts).

(2)  Kompetentās iestādes var ieviest šādus kodus: kods A – Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) uzskaitītām slimībām; kodi B100 un B200 – labturības jautājumiem (Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas II(C) nodaļa) un C100 līdz C290 lēmumiem attiecībā uz gaļu (Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma II sadaļas V(1) nodaļas a) līdz u) apakšpunkts). Kodu sistēmu var papildināt, ja nepieciešams, ietverot tālāku dalījumu (piemēram, C141 – vieglai vispārīgai slimībai, C142 – smagākai slimībai utt.). Ja tiek izmantoti kodi, tiem jābūt pieejamiem pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un to nozīme attiecīgi jāpaskaidro.

(3)  Mikrobioloģiskie, ķīmiskie, seroloģiskie utt. (pievienojiet rezultātus, kā norādīts).

---

II PIELIKUMS

ZVEJNIECĪBAS PRODUKTI

I SADAĻA

PĀRTIKAS APRITĒ IESAISTĪTO TIRGUS DALĪBNIEKU SAISTĪBAS

Šī sadaļa nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz vizuālu pārbaudi, lai noteiktu parazītus zvejniecības produktos.

I NODAĻA

DEFINĪCIJAS

| 1. | “Redzams parazīts” ir parazīts vai parazītu grupa, kuru izmērs, krāsa vai struktūra skaidri atšķiras no zivs audiem. |
| --- | --- |

1.

“Redzams parazīts” ir parazīts vai parazītu grupa, kuru izmērs, krāsa vai struktūra skaidri atšķiras no zivs audiem.

| 2. | “Vizuāla pārbaude” nozīmē zivij vai zivju produktiem nekaitējošu pārbaudi ar vai bez optiskiem palielināšanas palīglīdzekļiem un labā apgaismojumā, kas piemērots cilvēka acīm, tajā skaitā, ja nepieciešams, izgaismošanu. |
| --- | --- |

2.

“Vizuāla pārbaude” nozīmē zivij vai zivju produktiem nekaitējošu pārbaudi ar vai bez optiskiem palielināšanas palīglīdzekļiem un labā apgaismojumā, kas piemērots cilvēka acīm, tajā skaitā, ja nepieciešams, izgaismošanu.

| 3. | “Izgaismošana” attiecībā uz plakanām zivīm vai zivju filejām nozīmē zivs novietošanu pret gaismu aptumšotā telpā, lai noteiktu parazītus. |
| --- | --- |

3.

“Izgaismošana” attiecībā uz plakanām zivīm vai zivju filejām nozīmē zivs novietošanu pret gaismu aptumšotā telpā, lai noteiktu parazītus.

II NODAĻA

VIZUĀLAS PĀRBAUDES

| 1. | Vizuālas pārbaudes jāveic lielākam skaitam paraugu. Uzņēmumu atbildīgajām personām krastā un kvalificētiem pārstāvjiem uz pārstrādes kuģiem jānosaka pārbaužu apmērs un biežums atkarībā no konkrētā zvejniecības produkta veida, tā ģeogrāfiskās izcelsmes un izmantošanas. Ražošanas laikā pēc zivju iztīrīšanas kvalificētas personas veic vēdera dobuma, aknu un lietošanai pārtikā paredzēto ikru vizuālas pārbaudes. Atkarībā no ķidāšanas sistēmas, vizuāli pārbauda:






  a) | manuālas ķidāšanas gadījumā, nepārtraukti tīrīšanas un mazgāšanas laikā; |
| --- | --- | --- |

1.

Vizuālas pārbaudes jāveic lielākam skaitam paraugu. Uzņēmumu atbildīgajām personām krastā un kvalificētiem pārstāvjiem uz pārstrādes kuģiem jānosaka pārbaužu apmērs un biežums atkarībā no konkrētā zvejniecības produkta veida, tā ģeogrāfiskās izcelsmes un izmantošanas. Ražošanas laikā pēc zivju iztīrīšanas kvalificētas personas veic vēdera dobuma, aknu un lietošanai pārtikā paredzēto ikru vizuālas pārbaudes. Atkarībā no ķidāšanas sistēmas, vizuāli pārbauda:

a)

manuālas ķidāšanas gadījumā, nepārtraukti tīrīšanas un mazgāšanas laikā;

| b) | mehāniskas ķidāšanas gadījumā, vizuāli pārbauda izlases kārtībā, ne mazāk kā 10 zivis no partijas. |
| --- | --- |

b)

mehāniskas ķidāšanas gadījumā, vizuāli pārbauda izlases kārtībā, ne mazāk kā 10 zivis no partijas.

| 2. | Zivs fileju vai šķēļu vizuālu pārbaudi veic kvalificētas personas to apstrādes laikā un pēc filejas atdalīšanas vai sagriešanas gabalos. Ja nav iespējams pārbaudīt atsevišķas zivis zivs filejas izmēra dēļ vai filejas atdalīšanas procesa dēļ, ir jāsastāda paraugu ņemšanas plāns, kurām jābūt pieejamam kompetentai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas II(4) nodaļu. Ja no tehniskā viedokļa nepieciešama fileju izgaismošana, tā jāiekļauj paraugu ņemšanas plānā. |
| --- | --- |

2.

Zivs fileju vai šķēļu vizuālu pārbaudi veic kvalificētas personas to apstrādes laikā un pēc filejas atdalīšanas vai sagriešanas gabalos. Ja nav iespējams pārbaudīt atsevišķas zivis zivs filejas izmēra dēļ vai filejas atdalīšanas procesa dēļ, ir jāsastāda paraugu ņemšanas plāns, kurām jābūt pieejamam kompetentai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas II(4) nodaļu. Ja no tehniskā viedokļa nepieciešama fileju izgaismošana, tā jāiekļauj paraugu ņemšanas plānā.

II SADAĻA

KOMPETENTO IESTĀŽU SAISTĪBAS

I NODAĻA

KOPĒJĀ GAISTOŠĀ BĀZISKĀ SLĀPEKĻA SATURA (TVB-N) ROBEŽVĒRTĪBAS KONKRĒTĀM ZVEJNIECĪBAS PRODUKTU KATEGORIJĀM UN IZMANTOJAMĀS ANALĪZES METODES

| 1. | Nepārstrādāti zvejniecības produkti, kas pieder II nodaļā uzskaitītajām sugām, uzskatāmi par nepiemērotiem izmantošanai pārtikā, ja organoleptiskais novērtējums ir izraisījis šaubas par to svaigumu un ķīmiskā pārbaude parādījusi, ka ir pārsniegtas šādas TVB-N robežvērtības:






  a) | 25 mg slāpekļa/100 g gaļas II nodaļas 1. punktā minētajām sugām; |
| --- | --- | --- |

1.

Nepārstrādāti zvejniecības produkti, kas pieder II nodaļā uzskaitītajām sugām, uzskatāmi par nepiemērotiem izmantošanai pārtikā, ja organoleptiskais novērtējums ir izraisījis šaubas par to svaigumu un ķīmiskā pārbaude parādījusi, ka ir pārsniegtas šādas TVB-N robežvērtības:

a)

25 mg slāpekļa/100 g gaļas II nodaļas 1. punktā minētajām sugām;

| b) | 30 mg slāpekļa/100 g gaļas II nodaļas 2. punktā minētajām sugām; |
| --- | --- |

b)

30 mg slāpekļa/100 g gaļas II nodaļas 2. punktā minētajām sugām;

| c) | 35 mg slāpekļa/100 g gaļas II nodaļas 3. punktā minētajām sugām. |
| --- | --- |

c)

35 mg slāpekļa/100 g gaļas II nodaļas 3. punktā minētajām sugām.

References metode, kuru izmanto TVB-N robežvērtības noteikšanai, ietver ekstrakta destilēšanu ar perhlorskābi, kā noteikts III nodaļā.

| 2. | 1. punktā minētā destilēšana jāveic, izmantojot aparātu, kurš atbilst diagrammai IV nodaļā. |
| --- | --- |

2.

1. punktā minētā destilēšana jāveic, izmantojot aparātu, kurš atbilst diagrammai IV nodaļā.

| 3. | Parastās metodes, ko var izmantot TVB-N daudzuma noteikšanai, ir:






  — | mikrodifūzijas metode, ko aprakstījuši Conway un Byrne (1933), |
| --- | --- | --- |

3.

Parastās metodes, ko var izmantot TVB-N daudzuma noteikšanai, ir:

—

mikrodifūzijas metode, ko aprakstījuši Conway un Byrne (1933),

| — | tiešās destilēšanas metode, ko aprakstījis Antonacopoulos (1968), |
| --- | --- |

—

tiešās destilēšanas metode, ko aprakstījis Antonacopoulos (1968),

| — | no olbaltumvielām atdalīta ekstrakta destilēšanu ar trihlorskābi (Codex
  Alimentarius Zivju un zvejniecības produktu komiteja (1968)). |
| --- | --- |

—

no olbaltumvielām atdalīta ekstrakta destilēšanu ar trihlorskābi (Codex
  Alimentarius Zivju un zvejniecības produktu komiteja (1968)).

| 4. | Paraugā jābūt apmēram 100 g gaļas, kas ņemta no vismaz trīs dažādiem punktiem un sajaukta kopā maļot.
  Dalībvalstīm jāiesaka oficiālajām laboratorijām parasti izmantot iepriekš minēto standartmetodi. Ja rezultāti ir apšaubāmi vai rodas strīds par veiktās analīzes rezultātiem, rezultātu pārbaudīšanai drīkst izmantot tikai standartmetodi. |
| --- | --- |

4.

Paraugā jābūt apmēram 100 g gaļas, kas ņemta no vismaz trīs dažādiem punktiem un sajaukta kopā maļot.

Dalībvalstīm jāiesaka oficiālajām laboratorijām parasti izmantot iepriekš minēto standartmetodi. Ja rezultāti ir apšaubāmi vai rodas strīds par veiktās analīzes rezultātiem, rezultātu pārbaudīšanai drīkst izmantot tikai standartmetodi.

II NODAĻA

SUGU KATEGORIJAS, KURĀM IR NOTEIKTAS TVB-N ROBEŽVĒRTĪBAS

| 1. | Sebastes
  spp., Helicolenus dactylopterus, Sebastichthys capensis. |
| --- | --- |

1.

Sebastes
  spp., Helicolenus dactylopterus, Sebastichthys capensis.

| 2. | Sugas, kas pieder Pleuronectidae dzimtai (izņemot āti: Hippoglossus spp.). |
| --- | --- |

2.

Sugas, kas pieder Pleuronectidae dzimtai (izņemot āti: Hippoglossus spp.).

| 3. | Salmo salar, sugas, kas pieder Merlucciidae dzimtai, sugas, kas pieder Gadidae dzimtai. |
| --- | --- |

3.

Salmo salar, sugas, kas pieder Merlucciidae dzimtai, sugas, kas pieder Gadidae dzimtai.

III NODAĻA

TVB-N KONCENTRĀCIJAS NOTEIKŠANA ZIVĪS UN ZVEJNIECĪBAS PRODUKTOS

A. References metode

1.   Izmantošanas mērķis un joma

Šo metodi apraksta kā references metodi TVB-N slāpekļa koncentrācijas noteikšanai zivīs un zvejniecības produktos. Šī metode ir piemērojama ar TVB-N koncentrāciju no 5 mg/100 g līdz vismaz 100 mg/100 g.

2.   Definīcija

“TVB-N koncentrācija” nozīmē slāpekļa saturu gaistošā bāziskā slāpeklī, kas noteikts, izmantojot iepriekš aprakstīto procedūru.

Koncentrāciju izsaka mg/100 g.

3.   Īss apraksts

Gaistošās slāpekļa bāzes ekstrahē no parauga, izmantojot 0,6 M perhlorskābes šķīdumu. Pēc pasārmināšanas ekstraktu pakļauj tvaika destilācijai, un gaistošās bāzes sastāvdaļas uztver skābes uztvērējs. TVB-N koncentrāciju nosaka, titrējot absorbētās bāzes.

4.   Ķimikālijas

Ja vien nav noteikts citādi, izmantojamas reaģentu frakcionētas ķimikālijas. Izmantojamajam ūdenim jābūt destilētam vai demineralizētam un vismaz tās pašas tīrības. Ja vien nav noteikts citādi, “šķīdums” nozīmē šādu šķīdumu ūdenī:

| a) | perhlorskābes šķīdums = 6 g/100 ml; |
| --- | --- |

a)

perhlorskābes šķīdums = 6 g/100 ml;

| b) | nātrija hidroksīda šķīdums = 20 g/100 ml; |
| --- | --- |

b)

nātrija hidroksīda šķīdums = 20 g/100 ml;

| c) | sālsskābes standarta šķīdums 0,05 M/l ((0,05 N).







  Piezīme: | Izmantojot automātiskos destilācijas aparātus, titrēšana jāveic ar sālsskābes standarta šķīdumu 0,01 M/l ((0,01 N). |
| --- | --- | --- |

c)

sālsskābes standarta šķīdums 0,05 M/l ((0,05 N).

Piezīme:

Izmantojot automātiskos destilācijas aparātus, titrēšana jāveic ar sālsskābes standarta šķīdumu 0,01 M/l ((0,01 N).

| d) | Borskābes šķīdums = 3 g/100 ml; |
| --- | --- |

d)

Borskābes šķīdums = 3 g/100 ml;

| e) | silikona pretputošanas reaģents; |
| --- | --- |

e)

silikona pretputošanas reaģents;

| f) | fenolftaleīna šķīdums = 1 g/100 ml 95 % etanola; |
| --- | --- |

f)

fenolftaleīna šķīdums = 1 g/100 ml 95 % etanola;

| g) | indikatora šķīdums (Tashiro miksētais indikators) 2 g metilsarkanā un 1 g metilēna zilā izšķīdina 1 000 ml 95 % etanola. |
| --- | --- |

g)

indikatora šķīdums (Tashiro miksētais indikators) 2 g metilsarkanā un 1 g metilēna zilā izšķīdina 1 000 ml 95 % etanola.

5.   Instrumenti un piederumi

| a) | Gaļas maļamais, lai pagatavotu pietiekami homogēnu zivs malto gaļu. |
| --- | --- |

a)

Gaļas maļamais, lai pagatavotu pietiekami homogēnu zivs malto gaļu.

| b) | Liela ātruma homogenizātors ar ātrumu no 8 000 līdz 45 000 apgr./min. |
| --- | --- |

b)

Liela ātruma homogenizātors ar ātrumu no 8 000 līdz 45 000 apgr./min.

| c) | Rievotais filtrs ar diametru 150 mm, ātri filtrējošs. |
| --- | --- |

c)

Rievotais filtrs ar diametru 150 mm, ātri filtrējošs.

| d) | Birete, 5 ml, ar iedaļām līdz 0,01 ml. |
| --- | --- |

d)

Birete, 5 ml, ar iedaļām līdz 0,01 ml.

| e) | Aparāts tvaika destilācijai. Aparātam jābūt regulējamam, lai variētu tvaiku un radītu konstantu tvaika daudzumu noteiktā laika periodā. Tam jānodrošina, ka laikā, kad pievieno pasārmināšanas vielas, neizkļūst rezultātā radušās bāzes. |
| --- | --- |

e)

Aparāts tvaika destilācijai. Aparātam jābūt regulējamam, lai variētu tvaiku un radītu konstantu tvaika daudzumu noteiktā laika periodā. Tam jānodrošina, ka laikā, kad pievieno pasārmināšanas vielas, neizkļūst rezultātā radušās bāzes.

6.   Izpilde

Brīdinājums: strādājot ar perhlorskābi, kura ir ļoti kodīga, nepieciešams ievērot aizsardzības pasākumus. Ja iespējams, paraugi jāsagatavo, cik ātri vien iespējams pēc saņemšanas saskaņā ar šādām instrukcijām.

| a) | Parauga sagatavošana

  Analizējamais paraugs uzmanīgi jāsamaļ 5. punkta a) apakšpunktā minētajā gaļas mašīnā. Precīzi 10 g +0,1 g samaltā parauga iesver piemērotā traukā. To samaisa ar 90,0 ml perhlorskābes šķīduma, kā noteikts 4. punkta a) apakšpunktā, homogenizē divas minūtes ar 5. punkta b) apakšpunktā minēto homogenizātoru un tad filtrē.
  Iegūtais ekstrakts jāiztur vismaz septiņas dienas temperatūrā starp 2 oC un 6 oC. |
| --- | --- |

a)

Parauga sagatavošana

Analizējamais paraugs uzmanīgi jāsamaļ 5. punkta a) apakšpunktā minētajā gaļas mašīnā. Precīzi 10 g +0,1 g samaltā parauga iesver piemērotā traukā. To samaisa ar 90,0 ml perhlorskābes šķīduma, kā noteikts 4. punkta a) apakšpunktā, homogenizē divas minūtes ar 5. punkta b) apakšpunktā minēto homogenizātoru un tad filtrē.

Iegūtais ekstrakts jāiztur vismaz septiņas dienas temperatūrā starp 2 oC un 6 oC.

| b) | Tvaika destilācija

  50,0 ml ekstrakta, kas iegūts saskaņā ar a) apakšpunktu, ievieto aparātā tvaika destilēšanai, kā aprakstīts 5. punkta e) apakšpunktā. Lai vēlāk pārbaudītu ekstrakta pasārmināšanos, pievieno dažas piles fenolftaleīna, kā norādīts 4. punkta f) apakšpunktā. Pēc dažu pilienu silikona pretputošanas reaģenta pievienošanas ekstraktam pielej 6,5 ml nātrija hidroksīda šķīduma, kā norādīts 4. punkta b) apakšpunktā, un nekavējoties uzsāk tvaika destilāciju.
  Tvaika destilāciju regulē tā, lai aptuveni 10 minūtēs tiktu saražots 100 ml destilāta. Destilācijas aizplūdes caurule ir iemērkta uztvērējā ar 100 ml borskābes šķīduma, kā norādīs 4. punkta d) apakšpunktā, kuram piepilinātas trīs līdz piecas piles 4. punkta g) apakšpunktā minētā indikatora šķīduma. Pēc tieši 10 minūtēm destilācija ir beigusies. Destilācijas aizplūdes cauruli izņem no uztvērēja un izmazgā ar ūdeni. Uztvērējā esošās šķīstošās bāzes tiek noteiktas, veicot titrēšanu ar 4. punkta c) apakšpunktā minēto standarta sālsskābes šķīdumu.
  Gala punkta pH jābūt 5,0+0,1. |
| --- | --- |

b)

Tvaika destilācija

50,0 ml ekstrakta, kas iegūts saskaņā ar a) apakšpunktu, ievieto aparātā tvaika destilēšanai, kā aprakstīts 5. punkta e) apakšpunktā. Lai vēlāk pārbaudītu ekstrakta pasārmināšanos, pievieno dažas piles fenolftaleīna, kā norādīts 4. punkta f) apakšpunktā. Pēc dažu pilienu silikona pretputošanas reaģenta pievienošanas ekstraktam pielej 6,5 ml nātrija hidroksīda šķīduma, kā norādīts 4. punkta b) apakšpunktā, un nekavējoties uzsāk tvaika destilāciju.

Tvaika destilāciju regulē tā, lai aptuveni 10 minūtēs tiktu saražots 100 ml destilāta. Destilācijas aizplūdes caurule ir iemērkta uztvērējā ar 100 ml borskābes šķīduma, kā norādīs 4. punkta d) apakšpunktā, kuram piepilinātas trīs līdz piecas piles 4. punkta g) apakšpunktā minētā indikatora šķīduma. Pēc tieši 10 minūtēm destilācija ir beigusies. Destilācijas aizplūdes cauruli izņem no uztvērēja un izmazgā ar ūdeni. Uztvērējā esošās šķīstošās bāzes tiek noteiktas, veicot titrēšanu ar 4. punkta c) apakšpunktā minēto standarta sālsskābes šķīdumu.

Gala punkta pH jābūt 5,0+0,1.

| c) | Titrēšana

  Nepieciešams veikt divas analīzes. Izmantotā metode ir pareiza, ja atšķirība abās analīzēs nepārsniedz 2 mg/100 g. |
| --- | --- |

c)

Titrēšana

Nepieciešams veikt divas analīzes. Izmantotā metode ir pareiza, ja atšķirība abās analīzēs nepārsniedz 2 mg/100 g.

| d) | Kontrole

  Kontrolpārbaudi veic saskaņā ar b) punktu. Ekstrakta vietā izmanto 50,0 ml 4. punkta a) apakšpunktā minētā perhlorskābes šķīduma. |
| --- | --- |

d)

Kontrole

Kontrolpārbaudi veic saskaņā ar b) punktu. Ekstrakta vietā izmanto 50,0 ml 4. punkta a) apakšpunktā minētā perhlorskābes šķīduma.

7.   TVB-N aprēķins

Titrējot uztvērējšķīdumu ar 4. punkta c) apakšpunktā minēto sālsskābi, aprēķina TVB-N koncentrāciju, izmantojot šādu formulu:

Formula

V1 = 0,01 M sālsskābes šķīduma apjoms ml paraugam

V0 = 0,01 M sālsskābes šķīduma apjoms ml kontrolei

M = parauga svars gramos

Piezīmes

| 1. | Nepieciešams veikt divas analīzes. Izmantotā metode ir pareiza, ja atšķirība abās analīzēs nepārsniedz 2 mg/100 g. |
| --- | --- |

1.

Nepieciešams veikt divas analīzes. Izmantotā metode ir pareiza, ja atšķirība abās analīzēs nepārsniedz 2 mg/100 g.

| 2. | Pārbaudiet aprīkojumu, destilējot NH4Cl šķīdumu, kas līdzvērtīgs 50 mg TVB-N/100 g. |
| --- | --- |

2.

Pārbaudiet aprīkojumu, destilējot NH4Cl šķīdumu, kas līdzvērtīgs 50 mg TVB-N/100 g.

| 3. | Standarta atkārtojamības novirze Sr = 1,20 mg/100 g. Standarta salīdzināmības novirze SR = 2,50mg/100 g. |
| --- | --- |

3.

Standarta atkārtojamības novirze Sr = 1,20 mg/100 g. Standarta salīdzināmības novirze SR = 2,50mg/100 g.

IV NODAĻA

TVB-N TVAIKA DESTILĀCIJAS APARĀTS

Image

---

III PIELIKUMS

JŪRAS BIOTOKSĪNU NOTEIKŠANAS ATZĪTAS PĀRBAUDES METODES

Kompetentām iestādēm un nepieciešamības gadījumā pārtikas aprites tirgū iesaistītajām personām jāizmanto šādas metodes, nosakot produktu atbilstību Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V(2) nodaļā noteiktajiem robežlielumiem.

Ja izmanto bioloģiskās metodes, jāņem vērā aizstāšanas, pilnveidošanas un samazināšanas faktori saskaņā ar Padomes Direktīvas 86/609/EEK (1) 7. panta 2. un 3. punktu.

I NODAĻA

PARALĪTISKĀS GLIEMEŅU INDES (PSP) NOTEIKŠANAS METODE

| 1. | Paralītiskās gliemeņu indes (PSP) saturu molusku ēdamajā daļā (visā kopumā vai atsevišķi ēdamajā daļā) nosaka saskaņā ar bioloģisko testa metodi vai jebkuru citu starptautiski atzītu metodi. Ja nepieciešams, bioloģisko testa metodi var izmantot kopā ar citu saksitoksīna un jebkura tā analoga noteikšanas metodi, attiecība uz ko ir izstrādāti standarti. |
| --- | --- |

1.

Paralītiskās gliemeņu indes (PSP) saturu molusku ēdamajā daļā (visā kopumā vai atsevišķi ēdamajā daļā) nosaka saskaņā ar bioloģisko testa metodi vai jebkuru citu starptautiski atzītu metodi. Ja nepieciešams, bioloģisko testa metodi var izmantot kopā ar citu saksitoksīna un jebkura tā analoga noteikšanas metodi, attiecība uz ko ir izstrādāti standarti.

| 2. | Ja rezultāti tiek apstrīdēti, references metodei jābūt bioloģiskajai metodei. |
| --- | --- |

2.

Ja rezultāti tiek apstrīdēti, references metodei jābūt bioloģiskajai metodei.

II NODAĻA

AMNĒZISKĀS GLIEMEŅU INDES (ASP) NOTEIKŠANAS METODES

Kopējo amnēziskās gliemeņu indes (ASP) saturu molusku ēdamajā daļā (visā kopumā vai atsevišķi ēdamajā daļā) nosaka, izmantojot šķidrumu hromatogrāfijas ar augstu izšķiršanas spēju (HPLC) metodi vai citu atzītu metodi.

Ja rezultāti tiek apstrīdēti, references metodei jābūt HPLC metodei.

III NODAĻA

LIPOFĪLO TOKSĪNU NOTEIKŠANAS METODES

A.   Bioloģiskās metodes

| 1. | Virkne peļu bioloģiskās pārbaudes procedūru ar atšķirībām testa porcijās (hepatopankreātā vai visā ķermenī) un tā šķīdumos, kurus izmanto ekstrahēšanai un attīrīšanai, var izmantot jūras toksīnu noteikšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V(2) nodaļas c), d) un e) apakšpunktu. Jutība un selektivitāte ir atkarīgas no šķīdinātāju izvēles ekstrakcijai un attīrīšanai, un tas jāņem vērā, pieņemot lēmumu par izmantojamo metodi, lai atklātu visus iespējamos toksīnus. |
| --- | --- |

1.

Virkne peļu bioloģiskās pārbaudes procedūru ar atšķirībām testa porcijās (hepatopankreātā vai visā ķermenī) un tā šķīdumos, kurus izmanto ekstrahēšanai un attīrīšanai, var izmantot jūras toksīnu noteikšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V(2) nodaļas c), d) un e) apakšpunktu. Jutība un selektivitāte ir atkarīgas no šķīdinātāju izvēles ekstrakcijai un attīrīšanai, un tas jāņem vērā, pieņemot lēmumu par izmantojamo metodi, lai atklātu visus iespējamos toksīnus.

| 2. | Vienas peles bioloģisko pārbaudi ar acetona ekstrahēšanu var izmantot, lai noteiktu okadīnskābi, dinofisistoksīnus, pektenotoksīnus un jesotoksīnus. Šo pārbaudi var papildināt, ja nepieciešams, ar šķidruma/šķidruma nodalīšanas soļiem ar etilacetātu/ūdeni vai dihlorometānu/ūdeni, lai atdalītu iespējamos traucējumus. Azaspiracīda noteikšanai regulējošā līmenī ar šo procedūru par testa porciju izmanto visu peles ķermeni. |
| --- | --- |

2.

Vienas peles bioloģisko pārbaudi ar acetona ekstrahēšanu var izmantot, lai noteiktu okadīnskābi, dinofisistoksīnus, pektenotoksīnus un jesotoksīnus. Šo pārbaudi var papildināt, ja nepieciešams, ar šķidruma/šķidruma nodalīšanas soļiem ar etilacetātu/ūdeni vai dihlorometānu/ūdeni, lai atdalītu iespējamos traucējumus. Azaspiracīda noteikšanai regulējošā līmenī ar šo procedūru par testa porciju izmanto visu peles ķermeni.

| 3. | Katrai pārbaudei izmanto trīs peles. Ja divas no trim pelēm nomirst 24 stundu laikā no potēšanas ar ekstraktu, kas līdzvērtīgs 5 g hepatopankreāta vai 25 g visā ķermenī, rezultāts uzskatāms par pozitīvu, kas norāda uz viena vai vairāku toksīnu klātbūtni tādos daudzumos, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļas 2. punkta c), d) un e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

3.

Katrai pārbaudei izmanto trīs peles. Ja divas no trim pelēm nomirst 24 stundu laikā no potēšanas ar ekstraktu, kas līdzvērtīgs 5 g hepatopankreāta vai 25 g visā ķermenī, rezultāts uzskatāms par pozitīvu, kas norāda uz viena vai vairāku toksīnu klātbūtni tādos daudzumos, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļas 2. punkta c), d) un e) apakšpunktā.

| 4. | Peles bioloģisko pārbaudi ar acetona ekstraktu, kam seko šķidruma/šķidruma nodalīšana ar dietilēteri, var izmantot, lai noteiktu okadīnskābes, dinofisistoksīnu, pektenotoksīnu un azaspiracīdu klātbūtni, bet nevar izmantot jesotoksīnu noteikšanai, jo šo toksīnu zaudējums var notikt nodalīšanas posmā. Katrai pārbaudei izmanto trīs peles. Ja divas no trim pelēm nomirst 24 stundu laikā no potēšanas ar ekstraktu, kas līdzvērtīgs 5 g hepatopankreāta vai 25 g visā ķermenī, rezultāts uzskatāms par pozitīvu, kas norāda uz okadīnskābes, dinofisistoksīnu, pektenotoksīnu un azaspiracīdu klātbūtni tādos daudzumos, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļas 2. punkta c) un e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

4.

Peles bioloģisko pārbaudi ar acetona ekstraktu, kam seko šķidruma/šķidruma nodalīšana ar dietilēteri, var izmantot, lai noteiktu okadīnskābes, dinofisistoksīnu, pektenotoksīnu un azaspiracīdu klātbūtni, bet nevar izmantot jesotoksīnu noteikšanai, jo šo toksīnu zaudējums var notikt nodalīšanas posmā. Katrai pārbaudei izmanto trīs peles. Ja divas no trim pelēm nomirst 24 stundu laikā no potēšanas ar ekstraktu, kas līdzvērtīgs 5 g hepatopankreāta vai 25 g visā ķermenī, rezultāts uzskatāms par pozitīvu, kas norāda uz okadīnskābes, dinofisistoksīnu, pektenotoksīnu un azaspiracīdu klātbūtni tādos daudzumos, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļas 2. punkta c) un e) apakšpunktā.

| 5. | Žurku bioloģisko pārbaudi var izmantot, lai noteiktu okadīnskābi, dinofisistoksīnus un azaspiracīdus. Katrai pārbaudei izmanto trīs žurkas. Jebkuras no trim žurkām diarejas reakcija uzskatāma par pozitīvu rezultātu, kas norāda uz okadīnskābes, dinofisistoksīnu un azaspiracīdu klātbūtni tādos daudzumos, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļas 2. punkta c) un e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

5.

Žurku bioloģisko pārbaudi var izmantot, lai noteiktu okadīnskābi, dinofisistoksīnus un azaspiracīdus. Katrai pārbaudei izmanto trīs žurkas. Jebkuras no trim žurkām diarejas reakcija uzskatāma par pozitīvu rezultātu, kas norāda uz okadīnskābes, dinofisistoksīnu un azaspiracīdu klātbūtni tādos daudzumos, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļas 2. punkta c) un e) apakšpunktā.

B.   Alternatīvas noteikšanas metodes

| 1. | Metožu virkne, tajā skaitā hromatogrāfija ar augstu izšķiršanas spēju (HPLC) ar fluorimetrisko noteikšanu, šķidruma hromatogrāfija (LC), masas spektrometrija (MS), imunoloģiskās un funkcionālās pārbaudes, piemēram, fosfātu nomākšanas pārbaudes, izmantojamas kā alternatīvas vai papildu metodes bioloģiskajām pārbaudes metodēm ar nosacījumu, ka tās vienas pašas vai tās kombinējot var noteikt vismaz šādus analogus, ka tās nav mazāk efektīvas nekā bioloģiskās metodes un ka to īstenošana nodrošina attiecīgu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni:






  — | okadīnskābe un dinofisistoksīni: var būt nepieciešama hidrolīze, lai noteiktu DTX3 klātbūtni, |
| --- | --- | --- |

1.

Metožu virkne, tajā skaitā hromatogrāfija ar augstu izšķiršanas spēju (HPLC) ar fluorimetrisko noteikšanu, šķidruma hromatogrāfija (LC), masas spektrometrija (MS), imunoloģiskās un funkcionālās pārbaudes, piemēram, fosfātu nomākšanas pārbaudes, izmantojamas kā alternatīvas vai papildu metodes bioloģiskajām pārbaudes metodēm ar nosacījumu, ka tās vienas pašas vai tās kombinējot var noteikt vismaz šādus analogus, ka tās nav mazāk efektīvas nekā bioloģiskās metodes un ka to īstenošana nodrošina attiecīgu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni:

—

okadīnskābe un dinofisistoksīni: var būt nepieciešama hidrolīze, lai noteiktu DTX3 klātbūtni,

| — | pektenotoksīni: PTX1 un PTX2, |
| --- | --- |

—

pektenotoksīni: PTX1 un PTX2,

| — | jesotoksīni: YTX, 45 OH YTX, homo YTX, un 45 OH homo YTX, |
| --- | --- |

—

jesotoksīni: YTX, 45 OH YTX, homo YTX, un 45 OH homo YTX,

| — | azaspiracīdi: AZA1, AZA2 un AZA3. |
| --- | --- |

—

azaspiracīdi: AZA1, AZA2 un AZA3.

| 2. | Ja atklāj jaunus analogus, kas nozīmīgi sabiedrības veselībai, tie iekļaujami analīzē. Pirms ķīmiskās analīzes veikšanas jābūt pieejamiem standartiem. Kopējo toksiskumu aprēķina, izmantojot konversijas koeficientu, kas balstīts uz datiem par katra toksīna toksiskumu. |
| --- | --- |

2.

Ja atklāj jaunus analogus, kas nozīmīgi sabiedrības veselībai, tie iekļaujami analīzē. Pirms ķīmiskās analīzes veikšanas jābūt pieejamiem standartiem. Kopējo toksiskumu aprēķina, izmantojot konversijas koeficientu, kas balstīts uz datiem par katra toksīna toksiskumu.

| 3. | Šo metožu raksturlielumi jādefinē pēc apstiprināšanas, kas seko starptautiska protokola pieņemšanai. |
| --- | --- |

3.

Šo metožu raksturlielumi jādefinē pēc apstiprināšanas, kas seko starptautiska protokola pieņemšanai.

| 4. | Bioloģiskās metodes aizstāj ar alternatīvām noteikšanas metodēm, tiklīdz pieejami Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VI sadaļas V nodaļā noteiktie references materiāli toksīnu noteikšanai, metodes apstiprinātas un šī nodaļa attiecīgi grozīta. |
| --- | --- |

4.

Bioloģiskās metodes aizstāj ar alternatīvām noteikšanas metodēm, tiklīdz pieejami Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VI sadaļas V nodaļā noteiktie references materiāli toksīnu noteikšanai, metodes apstiprinātas un šī nodaļa attiecīgi grozīta.

---

(1)  OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp.

---

IV PIELIKUMS

KALCIJA SATURS MEHĀNISKI ATDALĪTĀ GAĻĀ

Kalcija saturs MAG, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 853/2004:

| 1. | Nedrīkst pārsniegt 0,1 % (=100 mg/100 g jeb 1 000 ppm) svaigā produktā. |
| --- | --- |

1.

Nedrīkst pārsniegt 0,1 % (=100 mg/100 g jeb 1 000 ppm) svaigā produktā.

| 2. | To nosaka ar standartizētu starptautiski atzītu metodi. |
| --- | --- |

2.

To nosaka ar standartizētu starptautiski atzītu metodi.

---

V PIELIKUMS

ATZĪTO PĀRTIKAS UZŅĒMUMU SARAKSTS

I NODAĻA

PIEKĻUVE ATZĪTO PĀRTIKAS UZŅĒMUMU SARAKSTIEM

Lai palīdzētu dalībvalstīm veidot atjauninātus atzītu pārtikas uzņēmumu sarakstus, kuriem piekļūtu arī citas dalībvalstis un sabiedrība, Komisijai jānodrošina tīmekļa vietne, no kuras katra dalībvalsts nodrošina saiti uz tās nacionālo tīmekļa vietni.

II NODAĻA

NACIONĀLO TĪMEKĻU VIETŅU FORMĀTS

A.   Galvenais saraksts

| 1. | Katra dalībvalsts sniedz Komisijai saites adresi uz nacionālo tīmekļa vietni, kurā ietverts galvenais saraksts, kas sastāv no to atzīto pārtikas uzņēmumu sarakstiem, kuri ražo dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 8. panta 1. punkta definīciju. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts sniedz Komisijai saites adresi uz nacionālo tīmekļa vietni, kurā ietverts galvenais saraksts, kas sastāv no to atzīto pārtikas uzņēmumu sarakstiem, kuri ražo dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 8. panta 1. punkta definīciju.

| 2. | 1. punktā minētajam galvenajam sarakstam jāsastāv no vienas lapas, un tas veidojams vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

2.

1. punktā minētajam galvenajam sarakstam jāsastāv no vienas lapas, un tas veidojams vienā vai vairākās Kopienas oficiālajās valodās.

B.   Darbības shēma

| 1. | Tīmekļa vietni, kurā uztur galveno sarakstu, veido kompetentā iestāde vai attiecīga gadījumā viena no kompetentajām iestādēm, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 882/2004 4. pants. |
| --- | --- |

1.

Tīmekļa vietni, kurā uztur galveno sarakstu, veido kompetentā iestāde vai attiecīga gadījumā viena no kompetentajām iestādēm, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 882/2004 4. pants.

| 2. | Galvenajā sarakstā jābūt saitei uz:






  a) | citām tīmekļa lappusēm, kas atrodas tajā pašā tīmekļa vietnē; |
| --- | --- | --- |

2.

Galvenajā sarakstā jābūt saitei uz:

a)

citām tīmekļa lappusēm, kas atrodas tajā pašā tīmekļa vietnē;

| b) | gadījumā, ja kādus atzīto pārtikas uzņēmumu sarakstus neuztur 1. punktā minētā kompetentā iestāde, tad jābūt saitei uz tīmekļa vietnēm, kuras uztur citas kompetentās iestādes, departamenti vai, ja nepieciešams, struktūrvienības. |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja kādus atzīto pārtikas uzņēmumu sarakstus neuztur 1. punktā minētā kompetentā iestāde, tad jābūt saitei uz tīmekļa vietnēm, kuras uztur citas kompetentās iestādes, departamenti vai, ja nepieciešams, struktūrvienības.

III NODAĻA

ATZĪTO UZŅĒMUMU SARAKSTU IZKĀRTOJUMS UN KODI

Ir jānosaka informācijas formāts un kodi, lai nodrošinātu plašu attiecīgās informācijas pieejamību par atzītiem pārtikas uzņēmumiem, un jāuzlabo šādu sarakstu pārskatāmība.

IV NODAĻA

TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

II un III nodaļā minētie uzdevumi un darbības jāveic saskaņā ar Komisijas publicētajām tehniskajām specifikācijām.

---

VI PIELIKUMS

VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGI VARŽU KĀJIŅU, GLIEMEŽU, ŽELATĪNA UN KOLAGĒNA IMPORTAM

I SADAĻA

VARŽU KĀJIŅAS UN GLIEMEŽI

Regulas (EK) Nr. 853/2004 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem veselības sertifikātiem varžu kājiņu un gliemežu importam jāatbilst paraugiem, kas minēti attiecīgi šī pielikuma I papildinājuma A un B daļā.

II SADAĻA

ŽELATĪNS

Neskarot citus īpašus Kopienas tiesību aktus, tostarp, bet ne tikai, attiecībā uz tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām un hormoniem, Regulas (EK) Nr. 853/2004 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem veselības sertifikātiem želatīna un želatīna ražošanas izejvielu importam jāatbilst paraugiem, kas minēti attiecīgi šī pielikuma II papildinājuma A un B daļā.

III SADAĻA

KOLAGĒNS

Neskarot citus īpašus Kopienas tiesību aktus, tostarp, bet ne tikai, attiecībā uz tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām un hormoniem, Regulas (EK) Nr. 853/2004 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem veselības sertifikātiem kolagēna un kolagēna ražošanas izejvielu importam jāatbilst paraugiem, kas minēti attiecīgi šī pielikuma III papildinājuma A un B daļā.

VI pielikuma I papildinājums

A DAĻA

PĀRTIKĀ LIETOJAMU ATDZESĒTU, SALDĒTU VAI SAGATAVOTU VARŽU KĀJIŅU IMPORTA VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

B DAĻA

PĀRTIKĀ LIETOJAMU ATČAULOTU DZESĒTU, VĀRĪTU, SAGATAVOTU VAI KONSERVĒTU GLIEMEŽU IMPORTA VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

VI pielikuma II papildinājums

A DAĻA

PĀRTIKĀ LIETOJAMA ŽELATĪNA IMPORTA VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

B DAĻA

PĀRTIKĀ LIETOJAMA ŽELATĪNA RAŽOŠANAI PAREDZĒTU IZEJVIELU IMPORTA VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

VI pielikuma III papildinājums

A DAĻA

PĀRTIKĀ LIETOJAMA KOLAGĒNA IMPORTA VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

B DAĻA

PĀRTIKĀ LIETOJAMA KOLAGĒNA RAŽOŠANAI PAREDZĒTU IZEJVIELU IMPORTA VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

---

VII PIELIKUMS

REGULAS (EK) NR. 853/2004 GROZĪJUMI

Regulas (EK) Nr. 853/2004 II un III pielikumu groza šādi.

| 1. | II pielikuma I(B) sadaļu groza šādi.






  a) | 6. punkta otro daļu aizstāj ar šo:
  “BE, CZ, DK, DE, EE, GR, ES, FR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, SE un UK”. |
| --- | --- | --- |

1.

II pielikuma I(B) sadaļu groza šādi.

a)

6. punkta otro daļu aizstāj ar šo:

“BE, CZ, DK, DE, EE, GR, ES, FR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, SE un UK”.

| b) | 8. punktu aizstāj ar šo:






  “8. | Ja marķējumu liek uzņēmumā, kas atrodas Kopienas teritorijā, marķējumam jābūt ovālas formas un jāietver saīsinājums CE, EC, EF, EG, EK, EY, ES, EÜ, EK, EB vai WE.” |
| --- | --- | --- |

b)

8. punktu aizstāj ar šo:

“8.

Ja marķējumu liek uzņēmumā, kas atrodas Kopienas teritorijā, marķējumam jābūt ovālas formas un jāietver saīsinājums CE, EC, EF, EG, EK, EY, ES, EÜ, EK, EB vai WE.”

| 2. | III pielikumu groza šādi.






  a) | I sadaļā IV nodaļas 8. punktu aizstāj ar šo:






  “8. | Ir jāveic liemeņa un citu ķermeņa daļu, kas paredzētas lietošanai pārtikā, pilnīga ādas novilkšana, izņemot cūku un aitu, kazu un liellopu galvas un kājas. Galvas un kājas ir jāapstrādā tā, lai novērstu citas gaļas piesārņošanu.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III pielikumu groza šādi.

a)

I sadaļā IV nodaļas 8. punktu aizstāj ar šo:

“8.

Ir jāveic liemeņa un citu ķermeņa daļu, kas paredzētas lietošanai pārtikā, pilnīga ādas novilkšana, izņemot cūku un aitu, kazu un liellopu galvas un kājas. Galvas un kājas ir jāapstrādā tā, lai novērstu citas gaļas piesārņošanu.”

| b) | II sadaļu papildina ar šādu VII nodaļu:
  “VII NODAĻA: ŪDENS AIZTURĒŠANAS REAĢENTI
  Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jānodrošina, ka putnu gaļa, kas tikusi īpaši apstrādāta, lai veicinātu ūdens palikšanu tajā, netiek laista tirgū kā svaiga gaļa, bet gan tiek laista tirgū kā gaļas izstrādājumi vai izmantota pārstrādātu produktu ražošanai.” |
| --- | --- |

b)

II sadaļu papildina ar šādu VII nodaļu:

“VII NODAĻA: ŪDENS AIZTURĒŠANAS REAĢENTI

Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jānodrošina, ka putnu gaļa, kas tikusi īpaši apstrādāta, lai veicinātu ūdens palikšanu tajā, netiek laista tirgū kā svaiga gaļa, bet gan tiek laista tirgū kā gaļas izstrādājumi vai izmantota pārstrādātu produktu ražošanai.”

| c) | VIII sadaļas V(E) nodaļas 1. punktu aizstāj ar šo:






  “1. | Nedrīkst laist tirgū zvejniecības produktus, kas iegūti no šādu dzimtu indīgajām zivīm: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae un Canthigasteridae. Svaigus, sagatavotus un pārstrādātus zvejniecības produktus, kas pieder Gempylidae dzimtai, jo īpaši Ruvettus pretiosus un Lepidocybium flavobrunneum, var laist tirgū tikai iesaiņotus/iepakotus, un tie attiecīgi marķējami, sniedzot patērētājam informāciju par sagatavošanas/termiskās apstrādes metodēm un par risku, kas saistīts ar tādu vielu klātbūtni, kuras var izraisīt gremošanas traucējumus. Līdz ar parasto nosaukumu uz marķējuma jābūt produkta zinātniskajam nosaukumam.” |
| --- | --- | --- |

c)

VIII sadaļas V(E) nodaļas 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.

Nedrīkst laist tirgū zvejniecības produktus, kas iegūti no šādu dzimtu indīgajām zivīm: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae un Canthigasteridae. Svaigus, sagatavotus un pārstrādātus zvejniecības produktus, kas pieder Gempylidae dzimtai, jo īpaši Ruvettus pretiosus un Lepidocybium flavobrunneum, var laist tirgū tikai iesaiņotus/iepakotus, un tie attiecīgi marķējami, sniedzot patērētājam informāciju par sagatavošanas/termiskās apstrādes metodēm un par risku, kas saistīts ar tādu vielu klātbūtni, kuras var izraisīt gremošanas traucējumus. Līdz ar parasto nosaukumu uz marķējuma jābūt produkta zinātniskajam nosaukumam.”

| d) | IX sadaļu groza šādi :






  i) | I(II)(B)(1) nodaļas e) apakšpunktu aizstāj ar šo:






  “e) | slaucamo dzīvnieku tesmeņa mazgāšanas līdzekļus vai aerosolus izmanto tikai pēc to apstiprināšanas vai reģistrācijas saskaņā ar kārtību, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1).” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

IX sadaļu groza šādi :

i)

I(II)(B)(1) nodaļas e) apakšpunktu aizstāj ar šo:

“e)

slaucamo dzīvnieku tesmeņa mazgāšanas līdzekļus vai aerosolus izmanto tikai pēc to apstiprināšanas vai reģistrācijas saskaņā ar kārtību, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1).”

| ii) | II(II) nodaļā 1. punktu aizstāj ar šo:






  “1. | Veicot svaigpiena vai piena produktu termisko apstrādi, pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jānodrošina, ka tā atbilst Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma XI nodaļas prasībām. Jo īpaši tiem jānodrošina, ka, veicot šādus procesus, viņi izpilda minētās instrukcijas:






  a) | pasterizāciju sasniedz, veicot apstrādi:






  i) | augstā temperatūrā uz īsu brīdi (vismaz 72 oC uz 15 sekundēm); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

II(II) nodaļā 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.

Veicot svaigpiena vai piena produktu termisko apstrādi, pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem jānodrošina, ka tā atbilst Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma XI nodaļas prasībām. Jo īpaši tiem jānodrošina, ka, veicot šādus procesus, viņi izpilda minētās instrukcijas:

a)

pasterizāciju sasniedz, veicot apstrādi:

i)

augstā temperatūrā uz īsu brīdi (vismaz 72 oC uz 15 sekundēm);

| ii) | zemā temperatūrā uz ilgu laiku (vismaz 63 oC uz 30 minūtēm); vai |
| --- | --- |

ii)

zemā temperatūrā uz ilgu laiku (vismaz 63 oC uz 30 minūtēm); vai

| iii) | jebkurā citā laika-temperatūras kombinācijā, lai iegūtu līdzvērtīgu efektu,
  tā, lai produkti attiecīgā gadījumā negatīvi reaģētu uz sārmu fosfatāzes testu uzreiz pēc šādas apstrādes. |
| --- | --- |

iii)

jebkurā citā laika-temperatūras kombinācijā, lai iegūtu līdzvērtīgu efektu,

tā, lai produkti attiecīgā gadījumā negatīvi reaģētu uz sārmu fosfatāzes testu uzreiz pēc šādas apstrādes.

| b) | Ļoti augstas temperatūras apstrādi (UHT) veic:






  i) | ietverot nepārtrauktu augstas temperatūras karstuma plūsmu uz īsu brīdi (ne mazāk kā 135 oC apvienojumā ar piemērotu izturēšanas laiku), lai nepaliktu dzīvotspējīgi mikroorganismi vai sporas, kas varētu augt apstrādātajā produktā, ja to uzglabā aseptiskā noslēgtā traukā apkārtējās vides temperatūrā; un |
| --- | --- | --- |

b)

Ļoti augstas temperatūras apstrādi (UHT) veic:

i)

ietverot nepārtrauktu augstas temperatūras karstuma plūsmu uz īsu brīdi (ne mazāk kā 135 oC apvienojumā ar piemērotu izturēšanas laiku), lai nepaliktu dzīvotspējīgi mikroorganismi vai sporas, kas varētu augt apstrādātajā produktā, ja to uzglabā aseptiskā noslēgtā traukā apkārtējās vides temperatūrā; un

| ii) | pietiekami, lai nodrošinātu, ka produkts ir mikrobioloģiski stabils 15 dienas pēc inkubācijas pie 30 oC slēgtos traukos vai 7 dienas pēc inkubācijas pie 55 oC slēgtos traukos, vai pēc jebkuras citas metodes, kas parāda, ka produkts ir pietiekami termiski apstrādāts.” |
| --- | --- |

ii)

pietiekami, lai nodrošinātu, ka produkts ir mikrobioloģiski stabils 15 dienas pēc inkubācijas pie 30 oC slēgtos traukos vai 7 dienas pēc inkubācijas pie 55 oC slēgtos traukos, vai pēc jebkuras citas metodes, kas parāda, ka produkts ir pietiekami termiski apstrādāts.”

| e) | X sadaļas II nodaļu groza šādi:






  i) | III daļas 5. punktu aizstāj ar šo:






  “5. | Pēc sasišanas visas šķidrās olas daļas iespējami drīz jāapstrādā, lai novērstu mikrobioloģiskus draudus vai samazinātu tos līdz pieņemamam līmenim. Nepietiekami apstrādātai partijai var tūlīt apstrādi veikt vēlreiz tajā pašā uzņēmumā, ja pēc atkārtotās apstrādes tā būs derīga lietošanai pārtikā. Ja partiju atzīst par nederīgu lietošanai pārtikā, tā jādenaturē, lai nodrošinātu to, ka partiju nelieto pārtikā.” |
| --- | --- | --- | --- |

e)

X sadaļas II nodaļu groza šādi:

i)

III daļas 5. punktu aizstāj ar šo:

“5.

Pēc sasišanas visas šķidrās olas daļas iespējami drīz jāapstrādā, lai novērstu mikrobioloģiskus draudus vai samazinātu tos līdz pieņemamam līmenim. Nepietiekami apstrādātai partijai var tūlīt apstrādi veikt vēlreiz tajā pašā uzņēmumā, ja pēc atkārtotās apstrādes tā būs derīga lietošanai pārtikā. Ja partiju atzīst par nederīgu lietošanai pārtikā, tā jādenaturē, lai nodrošinātu to, ka partiju nelieto pārtikā.”

| ii) | V daļas 2. punktu aizstāj ar šo:






  “2. | Šķidrai olai 1. punktā minētajā etiķetē jānorāda arī vārdi “nepasterizēta šķidra ola – paredzēts apstrādāt galamērķī” un sasišanas diena un laiks.” |
| --- | --- | --- |

ii)

V daļas 2. punktu aizstāj ar šo:

“2.

Šķidrai olai 1. punktā minētajā etiķetē jānorāda arī vārdi “nepasterizēta šķidra ola – paredzēts apstrādāt galamērķī” un sasišanas diena un laiks.”

| f) | XIV sadaļu papildina ar šādu V nodaļu:
  “V NODAĻA: MARĶĒŠANA
  Uz želatīna iepakojuma un iesaiņojuma jābūt vārdiem “pārtikā lietojams želatīns” un jānorāda izgatavošanas datums.” |
| --- | --- |

f)

XIV sadaļu papildina ar šādu V nodaļu:

“V NODAĻA: MARĶĒŠANA

Uz želatīna iepakojuma un iesaiņojuma jābūt vārdiem “pārtikā lietojams želatīns” un jānorāda izgatavošanas datums.”

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

---

VIII PIELIKUMS

REGULAS (EK) NR. 854/2004 GROZĪJUMI

Regulas (EK) Nr. 854/2004 I, II un III pielikumu groza šādi.

| 1. | I pielikuma I sadaļas III(3) nodaļu groza šādi.






  a) | a) punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “BE, CZ, DK, DE, EE, GR, ES, FR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, SE un UK.” |
| --- | --- | --- |

1.

I pielikuma I sadaļas III(3) nodaļu groza šādi.

a)

a) punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“BE, CZ, DK, DE, EE, GR, ES, FR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, SE un UK.”

| b) | c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ja to uzliek kautuvē Kopienas teritorijā, marķējumā jābūt ietvertai abreviatūrai CE, EC, EF, EG, EK, EY, ES, EÜ, EK, EB vai WE.” |
| --- | --- | --- |

b)

c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

ja to uzliek kautuvē Kopienas teritorijā, marķējumā jābūt ietvertai abreviatūrai CE, EC, EF, EG, EK, EY, ES, EÜ, EK, EB vai WE.”

| 2. | II pielikuma II(A) nodaļas 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:






  “4. | Kompetentā iestāde var klasificēt kā piederīgas B klasei tādas teritorijas, no kurām var savākt dzīvas gliemenes, kuras var laist tirgū lietošanai pārtikā vienīgi pēc apstrādes attīrīšanas centrā vai pēc izklāšanas tādā veidā, kas atbilst sanitārajiem standartiem, kuri minēti 3. punktā. Dzīvas gliemenes no šīm teritorijām nedrīkst pārsniegt 4 600E.coli uz 100 gramiem audu masas un iekšējā šķidruma. References metode šai analīzei ir piecu mēģeņu un trīs atšķaidījumu visticamākā skaitļa tests (MPN), kā noteikts ISO 16649-3. Var izmantot alternatīvas metodes, ja tās atzītas par derīgām pret šo references metodi saskaņā ar EN/ISO 16140 kritērijiem. |
| --- | --- | --- |

2.

II pielikuma II(A) nodaļas 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.

Kompetentā iestāde var klasificēt kā piederīgas B klasei tādas teritorijas, no kurām var savākt dzīvas gliemenes, kuras var laist tirgū lietošanai pārtikā vienīgi pēc apstrādes attīrīšanas centrā vai pēc izklāšanas tādā veidā, kas atbilst sanitārajiem standartiem, kuri minēti 3. punktā. Dzīvas gliemenes no šīm teritorijām nedrīkst pārsniegt 4 600E.coli uz 100 gramiem audu masas un iekšējā šķidruma. References metode šai analīzei ir piecu mēģeņu un trīs atšķaidījumu visticamākā skaitļa tests (MPN), kā noteikts ISO 16649-3. Var izmantot alternatīvas metodes, ja tās atzītas par derīgām pret šo references metodi saskaņā ar EN/ISO 16140 kritērijiem.

| 5. | Kompetentā iestāde var klasificēt kā piederīgas C klasei tādas teritorijas, no kurām var savākt dzīvas gliemenes, kuras var laist tirgū vienīgi pēc ilgstošas izklāšanas tādā veidā, kas atbilst sanitārajiem standartiem, kuri minēti 3. punktā. Dzīvas gliemenes no šiem apgabaliem nedrīkst pārsniegt 46 000E.coli uz 100 gramiem audu masas un iekšējā šķidruma. References metode šai analīzei ir piecu mēģeņu un trīs atšķaidījumu visticamākā skaitļa tests (MPN), kā noteikts ISO 16649-3. Var izmantot alternatīvas metodes, ja tās atzītas par derīgām pret šo references metodi saskaņā ar EN/ISO 16140 kritērijiem.” |
| --- | --- |

5.

Kompetentā iestāde var klasificēt kā piederīgas C klasei tādas teritorijas, no kurām var savākt dzīvas gliemenes, kuras var laist tirgū vienīgi pēc ilgstošas izklāšanas tādā veidā, kas atbilst sanitārajiem standartiem, kuri minēti 3. punktā. Dzīvas gliemenes no šiem apgabaliem nedrīkst pārsniegt 46 000E.coli uz 100 gramiem audu masas un iekšējā šķidruma. References metode šai analīzei ir piecu mēģeņu un trīs atšķaidījumu visticamākā skaitļa tests (MPN), kā noteikts ISO 16649-3. Var izmantot alternatīvas metodes, ja tās atzītas par derīgām pret šo references metodi saskaņā ar EN/ISO 16140 kritērijiem.”

| 3. | III pielikuma II (G) nodaļas 1. punktu aizstāj ar šo:






  “1. | Nedrīkst laist tirgū zvejniecības produktus, kas iegūti no šādu dzimtu indīgajām zivīm: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae un Canthigasteridae. Svaigus, sagatavotus un pārstrādātus zvejniecības produktus, kas pieder Gempylidae dzimtai, jo īpaši Ruvettus pretiosus un Lepidocybium flavobrunneum, var laist tirgū tikai iesaiņotus/iepakotus, un tie attiecīgi marķējami, sniedzot patērētājam informāciju par sagatavošanas/termiskās apstrādes metodēm un par risku, kas saistīts ar tādu vielu klātbūtni, kuras var izraisīt gremošanas traucējumus. Līdz ar parasto nosaukumu uz marķējuma jābūt produkta zinātniskajam nosaukumam.” |
| --- | --- | --- |

3.

III pielikuma II (G) nodaļas 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.

Nedrīkst laist tirgū zvejniecības produktus, kas iegūti no šādu dzimtu indīgajām zivīm: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae un Canthigasteridae. Svaigus, sagatavotus un pārstrādātus zvejniecības produktus, kas pieder Gempylidae dzimtai, jo īpaši Ruvettus pretiosus un Lepidocybium flavobrunneum, var laist tirgū tikai iesaiņotus/iepakotus, un tie attiecīgi marķējami, sniedzot patērētājam informāciju par sagatavošanas/termiskās apstrādes metodēm un par risku, kas saistīts ar tādu vielu klātbūtni, kuras var izraisīt gremošanas traucējumus. Līdz ar parasto nosaukumu uz marķējuma jābūt produkta zinātniskajam nosaukumam.”

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2075/2005

(2005. gada 5. decembris),

ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (1), un jo īpaši tās 18. panta 9. un 10. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), Regula (EK) Nr. 854/2004 un Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un labturības noteikumiem (3), nosaka veselības noteikumus un prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku un nepieciešamo oficiālo kontroli. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), Regula (EK) Nr. 854/2004 un Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un labturības noteikumiem (3), nosaka veselības noteikumus un prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku un nepieciešamo oficiālo kontroli.

| (2) | Papildus šiem noteikumiem ir jāizstrādā sīkāki noteikumi attiecībā uz trihinellām. Mājas cūku, mežacūku, zirgu un citu sugu dzīvnieku gaļa var būt invadēta ar Trichinella ģints nematodēm. Ar trihinellām invadētas gaļas lietošana pārtikā cilvēkiem var izraisīt nopietnu saslimšanu. Ir jāievieš pasākumi, lai novērstu cilvēku saslimšanu, ko izraisa ar trihinellām invadēta gaļa. |
| --- | --- |

(2)

Papildus šiem noteikumiem ir jāizstrādā sīkāki noteikumi attiecībā uz trihinellām. Mājas cūku, mežacūku, zirgu un citu sugu dzīvnieku gaļa var būt invadēta ar Trichinella ģints nematodēm. Ar trihinellām invadētas gaļas lietošana pārtikā cilvēkiem var izraisīt nopietnu saslimšanu. Ir jāievieš pasākumi, lai novērstu cilvēku saslimšanu, ko izraisa ar trihinellām invadēta gaļa.

| (3) | 2001. gada 22. novembrī Veterināro pasākumu zinātniskā komisija attiecībā uz sabiedrības veselību pieņēma atzinumu par trihinelozi, epidemioloģiju, noteikšanas metodēm un ar trihinellām neinvadētas cūkgaļas ražošanu. 2004. gada 1. decembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Bioloģiskā apdraudējuma zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ) pieņēma atzinumu par saldēšanas metodēm un to piemērotību, lai ļautu pārtikā lietot ar Trichinella vai Cysticercus invadētu gaļu. 2005. gada 9.-10. martāBIOHAZ pieņēma atzinumu par kauto dzīvnieku atkārtotas pārbaudes riska novērtējumu vietās ar zemu trihinellu izplatību. |
| --- | --- |

(3)

2001. gada 22. novembrī Veterināro pasākumu zinātniskā komisija attiecībā uz sabiedrības veselību pieņēma atzinumu par trihinelozi, epidemioloģiju, noteikšanas metodēm un ar trihinellām neinvadētas cūkgaļas ražošanu. 2004. gada 1. decembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes Bioloģiskā apdraudējuma zinātnes ekspertu grupa (BIOHAZ) pieņēma atzinumu par saldēšanas metodēm un to piemērotību, lai ļautu pārtikā lietot ar Trichinella vai Cysticercus invadētu gaļu. 2005. gada 9.-10. martāBIOHAZ pieņēma atzinumu par kauto dzīvnieku atkārtotas pārbaudes riska novērtējumu vietās ar zemu trihinellu izplatību.

| (4) | Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīva 77/96/EEK par trihinellu (trichinella spiralis) pārbaudi, importējot no trešām valstīm svaigu mājas cūku gaļu (4) tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvu 89/662/EEK un Padomes Direktīvu 92/118/EEK, un Padomes Lēmumu 95/408/EK (5). |
| --- | --- |

(4)

Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīva 77/96/EEK par trihinellu (trichinella spiralis) pārbaudi, importējot no trešām valstīm svaigu mājas cūku gaļu (4) tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz noteiktu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvu 89/662/EEK un Padomes Direktīvu 92/118/EEK, un Padomes Lēmumu 95/408/EK (5).

| (5) | Trihinellu noteikšanai svaigā gaļā ir apstiprinātas vairākas metodes. Metode, kas ietver kopparaugu hidrolīzi ar magnētiskā maisītāja izmantošanu, tiek ieteikta kā visuzticamākā metode ikdienas lietošanai. Parazītu analīzes veikšanai ņemtā parauga daudzumu ir jāpalielina, ja paraugu nevar paņemt vietā, kur parazītiem ir sevišķa tieksme koncentrēties, un ja dzīvnieka suga vai tips ir par pamatu uzskatīt, ka invadēšanās risks ir augstāks. Trihinelloskopijas pārbaudē nevar noteikt neiekapsulētas trihinellu sugas, kas invadē mājdzīvniekus, meža dzīvniekus, kā arī cilvēkus, un tā nav uzskatāma par piemērotu standarta pārbaudes metodi. Trihinelloskopijas metode izmantojama tikai ārkārtējos apstākļos neliela skaita kauto dzīvnieku pārbaudei nedēļā, ja pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki veic gaļas apstrādes pasākumus, lai tā būtu pilnīgi droša izmantošanai pārtikā. Tomēr pārejas periodā metode jāaizstāj ar ticamāku pārbaudes metodi. Citas metodes, piemēram, seroloģiskie testi, var būt noderīgi monitoringa mērķiem, ja šādus testus ir apstiprinājusi Kopienas references laboratorija, tiklīdz Komisija šādu laboratoriju ir noteikusi. Seroloģiskie testi nav piemēroti trihinellu invāzijas noteikšanai atsevišķiem dzīvniekiem, kas paredzēti pārtikas ražošanai. |
| --- | --- |

(5)

Trihinellu noteikšanai svaigā gaļā ir apstiprinātas vairākas metodes. Metode, kas ietver kopparaugu hidrolīzi ar magnētiskā maisītāja izmantošanu, tiek ieteikta kā visuzticamākā metode ikdienas lietošanai. Parazītu analīzes veikšanai ņemtā parauga daudzumu ir jāpalielina, ja paraugu nevar paņemt vietā, kur parazītiem ir sevišķa tieksme koncentrēties, un ja dzīvnieka suga vai tips ir par pamatu uzskatīt, ka invadēšanās risks ir augstāks. Trihinelloskopijas pārbaudē nevar noteikt neiekapsulētas trihinellu sugas, kas invadē mājdzīvniekus, meža dzīvniekus, kā arī cilvēkus, un tā nav uzskatāma par piemērotu standarta pārbaudes metodi. Trihinelloskopijas metode izmantojama tikai ārkārtējos apstākļos neliela skaita kauto dzīvnieku pārbaudei nedēļā, ja pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki veic gaļas apstrādes pasākumus, lai tā būtu pilnīgi droša izmantošanai pārtikā. Tomēr pārejas periodā metode jāaizstāj ar ticamāku pārbaudes metodi. Citas metodes, piemēram, seroloģiskie testi, var būt noderīgi monitoringa mērķiem, ja šādus testus ir apstiprinājusi Kopienas references laboratorija, tiklīdz Komisija šādu laboratoriju ir noteikusi. Seroloģiskie testi nav piemēroti trihinellu invāzijas noteikšanai atsevišķiem dzīvniekiem, kas paredzēti pārtikas ražošanai.

| (6) | Gaļas saldēšana īpašos apstākļos var iznīcināt gaļā esošos parazītus, bet dažas trihinellu sugas, kas sastopamas medījumu gaļā un zirgiem, ir sala noturīgas pat tad, ja saldēšanu veic ieteiktajās temperatūras un laika kombinācijās. |
| --- | --- |

(6)

Gaļas saldēšana īpašos apstākļos var iznīcināt gaļā esošos parazītus, bet dažas trihinellu sugas, kas sastopamas medījumu gaļā un zirgiem, ir sala noturīgas pat tad, ja saldēšanu veic ieteiktajās temperatūras un laika kombinācijās.

| (7) | Kompetentā iestāde var atzīt novietni par brīvu no trihinellām ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. Cūkas, kas audzētas nobarošanai šādās novietnēs, netiek pakļautas pārbaudēm uz trihinellām. Kompetentā iestāde var atzīt novietņu kategoriju par brīvu no trihinellām ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. Šāds atzinums samazina kompetento iestāžu pārbaudes, kas ir veicamas novietnēs uz vietas, bet tas ir pieļaujams tikai tajās dalībvalstīs, kur vēsturiski ir ļoti zema šīs slimības izplatība. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentā iestāde var atzīt novietni par brīvu no trihinellām ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. Cūkas, kas audzētas nobarošanai šādās novietnēs, netiek pakļautas pārbaudēm uz trihinellām. Kompetentā iestāde var atzīt novietņu kategoriju par brīvu no trihinellām ar noteikumu, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. Šāds atzinums samazina kompetento iestāžu pārbaudes, kas ir veicamas novietnēs uz vietas, bet tas ir pieļaujams tikai tajās dalībvalstīs, kur vēsturiski ir ļoti zema šīs slimības izplatība.

| (8) | Regulāra mājas cūku, mežacūku, zirgu un lapsu un citu uzņēmīgo dzīvnieku pārbaude ir svarīga slimības izplatības izmaiņu novērtējumam. Šādas uzraudzības rezultāti norādāmi ikgadējā ziņojumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību (6). |
| --- | --- |

(8)

Regulāra mājas cūku, mežacūku, zirgu un lapsu un citu uzņēmīgo dzīvnieku pārbaude ir svarīga slimības izplatības izmaiņu novērtējumam. Šādas uzraudzības rezultāti norādāmi ikgadējā ziņojumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību (6).

| (9) | Regula (EK) Nr. 853/2004 neattiecas uz savvaļas medījumiem vai medījumu gaļu, ko piegādā tieši gala patērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas piegādā tieši gala patērētājam. Tāpēc katrai dalībvalstij jāpieņem valsts mēroga pasākumi, ar kuru palīdzību var samazināt risku, ka ar trihinellām invadēta mežacūkas gaļa varētu sasniegt gala patērētāju. |
| --- | --- |

(9)

Regula (EK) Nr. 853/2004 neattiecas uz savvaļas medījumiem vai medījumu gaļu, ko piegādā tieši gala patērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas piegādā tieši gala patērētājam. Tāpēc katrai dalībvalstij jāpieņem valsts mēroga pasākumi, ar kuru palīdzību var samazināt risku, ka ar trihinellām invadēta mežacūkas gaļa varētu sasniegt gala patērētāju.

| (10) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJI NOSACĪJUMI

1. pants

Definīcija

Šīs regulas izpratnē “trihinella” nozīmē jebkuru nematodi, kas pieder pie Trichinella dzimtas sugām.

II NODAĻA

KOMPETENTO IESTĀŽU UN PĀRTIKAS APRITĒ IESAISTĪTO TIRGUS DALĪBNIEKU SAISTĪBAS

2. pants

Paraugu noņemšana liemeņiem

1.   Pēckaušanas izmeklēšanai kautuvēs jāietver sistemātiska mājas cūku liemeņu paraugu ņemšana.

Paraugs ņemams no katra liemeņa un pārbaudāms uz trihinellu klātbūtni kompetentās iestādes noteiktā laboratorijā, izmantojot vienu no šādām noteikšanas metodēm:

| a) | I pielikuma I nodaļā minētā noteikšanas standartmetode vai |
| --- | --- |

a)

I pielikuma I nodaļā minētā noteikšanas standartmetode vai

| b) | I pielikuma II nodaļā minētā līdzvērtīgā noteikšanas metode. |
| --- | --- |

b)

I pielikuma II nodaļā minētā līdzvērtīgā noteikšanas metode.

2.   Līdz trihinellu pārbaudes rezultātu saņemšanai un ar nosacījumu, ka pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks garantē pilnīgu izsekojamību:

| a) | šādus liemeņus kautuvē vai gaļas sadalīšanas uzņēmumā, kas atrodas tajās pašās telpās kā kautuve (“telpas”), var sadalīt maksimāli sešās daļās; |
| --- | --- |

a)

šādus liemeņus kautuvē vai gaļas sadalīšanas uzņēmumā, kas atrodas tajās pašās telpās kā kautuve (“telpas”), var sadalīt maksimāli sešās daļās;

| b) | atkāpjoties no a) apakšpunkta un ar kompetentās iestādes atļauju, šādus liemeņus var sadalīt gaļas sadalīšanas uzņēmumā, kas ir saistīts ar kautuvi vai atrodas atsevišķi no tās, ja:






  i) | process ir kompetentās iestādes uzraudzībā, |
| --- | --- | --- |

b)

atkāpjoties no a) apakšpunkta un ar kompetentās iestādes atļauju, šādus liemeņus var sadalīt gaļas sadalīšanas uzņēmumā, kas ir saistīts ar kautuvi vai atrodas atsevišķi no tās, ja:

i)

process ir kompetentās iestādes uzraudzībā,

| ii) | liemeņus vai to daļas nogādā ne vairāk kā uz vienu gaļas sadalīšanas uzņēmumu, |
| --- | --- |

ii)

liemeņus vai to daļas nogādā ne vairāk kā uz vienu gaļas sadalīšanas uzņēmumu,

| iii) | gaļas sadalīšanas uzņēmums atrodas dalībvalsts teritorijā un |
| --- | --- |

iii)

gaļas sadalīšanas uzņēmums atrodas dalībvalsts teritorijā un

| iv) | pozitīva rezultāta saņemšanas gadījumā visas liemeņa daļas tiek atzītas par nederīgām lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

iv)

pozitīva rezultāta saņemšanas gadījumā visas liemeņa daļas tiek atzītas par nederīgām lietošanai pārtikā.

3.   Zirgu, mežacūku un citu mājdzīvnieku un savvaļas dzīvnieku liemeņus, kas izraisa aizdomas par invāziju ar trihinellām, kautuvēs vai medījumu apstrādes uzņēmumos sistemātiski jāpārbauda, veicot pēckaušanas pārbaudes.

Šādas pārbaudes nav jāveic, ja kompetentā iestāde, izvērtējot risku, apstiprinājusi, ka trihinellu invāzijas risks attiecīgajai mājdzīvnieku vai savvaļas dzīvnieku sugai ir niecīgs.

Paraugs ņemams no katra liemeņa un pārbaudāms saskaņā ar I un III pielikumu kompetentās iestādes noteiktā laboratorijā.

3. pants

Atkāpes

1.   Kā izņēmums 2. panta 1. punktam mājas cūkas gaļa, kura saskaņā ar II pielikumu bijusi saldēta kompetentās iestādes uzraudzībā, atbrīvojama no pārbaudes uz trihinellām.

2.   Kā izņēmums 2. panta 1. punktam tādu mājas cūku liemeņus un gaļu, kas turētas tikai nobarošanai un kaušanai, var atbrīvot no pārbaudes uz trihinellām, ja dzīvnieki ir no:

| a) | novietnes vai novietņu kategorijas, kuru kompetentās iestādes oficiāli atzinušas par tādu, kas saskaņā ar IV pielikuma II nodaļā noteikto procedūru ir brīva no trihinellām; |
| --- | --- |

a)

novietnes vai novietņu kategorijas, kuru kompetentās iestādes oficiāli atzinušas par tādu, kas saskaņā ar IV pielikuma II nodaļā noteikto procedūru ir brīva no trihinellām;

| b) | reģiona, kur trihinellu risks mājas cūkām oficiāli atzīts par niecīgu, jo:





  i) | šai nolūkā kopā ar sākotnējo ziņojumu, kurā ietverta IV pielikuma II nodaļas D punktā norādītā informācija, iesniegts attiecīgās dalībvalsts paziņojums Komisijai un citām dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

šai nolūkā kopā ar sākotnējo ziņojumu, kurā ietverta IV pielikuma II nodaļas D punktā norādītā informācija, iesniegts attiecīgās dalībvalsts paziņojums Komisijai un citām dalībvalstīm;

| ii) | reģions atzīts par niecīga trihinellu riska reģionu saskaņā ar šādu procedūru. | Citām dalībvalstīm ir trīs mēneši no i) apakšpunktā minētā ziņojuma saņemšanas rakstisku komentāru nosūtīšanai Komisijai. Ja Komisija vai dalībvalstis neiebilst, reģionu atzīst par reģionu ar niecīgu trihinellu risku, un mājas cūkas no šī reģiona kaušanas brīdī atbrīvo no pārbaudes veikšanas attiecībā uz trihinellām. |
| --- | --- | --- |

ii)

reģions atzīts par niecīga trihinellu riska reģionu saskaņā ar šādu procedūru.

Citām dalībvalstīm ir trīs mēneši no i) apakšpunktā minētā ziņojuma saņemšanas rakstisku komentāru nosūtīšanai Komisijai. Ja Komisija vai dalībvalstis neiebilst, reģionu atzīst par reģionu ar niecīgu trihinellu risku, un mājas cūkas no šī reģiona kaušanas brīdī atbrīvo no pārbaudes veikšanas attiecībā uz trihinellām.

| | Komisija tās tīmekļa vietnē publicē šādu reģionu sarakstu. |
| --- | --- |

Komisija tās tīmekļa vietnē publicē šādu reģionu sarakstu.

3.   Ja kompetentā iestāde īsteno 2. punktā minēto atkāpi, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. panta 1. punktu iesniedz Komisijai gada pārskatu, iekļaujot tajā šīs regulas IV pielikuma II nodaļas D punktā minēto informāciju.

Ja dalībvalsts neiesniedz šādu ziņojumu vai tas šī panta mērķiem ir neapmierinošs, attiecīgajai dalībvalstij atkāpi vairs nepiešķir.

4. pants

Trihinellu pārbaude un veselības marķējuma piemērošana

1.   Šīs regulas 2. pantā minētos liemeņus vai to daļas, izņemot 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos, nedrīkst izvest no telpām, pirms tiek noteikts, ka pārbaudes rezultāti uz trihinellām ir negatīvi.

Līdzīgi citas dzīvnieka daļas, kuras paredzētas lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barošanai un kurās ir šķērssvītrotās muskuļu šķiedras, nedrīkst izvest no telpām, pirms tiek noteikts, ka pārbaudes rezultāti uz trihinellām ir negatīvi.

2.   Dzīvnieku atkritumus un dzīvnieku blakusproduktus, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un kuros nav šķērssvītrotās muskuļu šķiedras, drīkst izvest no telpām, pirms tiek saņemti pārbaudes rezultāti uz trihinellām.

Tomēr kompetentā iestāde var pieprasīt pārbaudes uz trihinellām vai dzīvnieku blakusproduktu iepriekšēju apstrādi, pirms tiek dota atļauja to izvešanai no telpām.

3.   Ja kautuvē noteikta kārtība, ar kuru nodrošināts, ka nevienu pārbaudītā liemeņa daļu neizved no telpām, pirms tiek noteikts, ka pārbaudes rezultāti uz trihinellām ir negatīvi, un šo kārtību oficiāli ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, Regulas (EK) Nr. 854/2004 5. panta 2. punktā noteikto veselības marķējumu var piemērot, pirms saņemti pārbaudes rezultāti uz trihinellām.

5. pants

Apmācība

| a) | trihinellu noteikšanas testu kvalitātes pārbaudes programmā un |
| --- | --- |

a)

trihinellu noteikšanas testu kvalitātes pārbaudes programmā un

| b) | laboratorijā veikto testēšanas, uzskaites un analīzes procedūru regulārā novērtēšanā. |
| --- | --- |

b)

laboratorijā veikto testēšanas, uzskaites un analīzes procedūru regulārā novērtēšanā.

6. pants

Noteikšanas metodes

1.   I pielikuma I un II nodaļā izklāstītās noteikšanas metodes pielietojamas, lai pārbaudītu 2. pantā minētos paraugus:

| a) | ja ir pamats aizdomām par invadēšanos ar trihinellām vai |
| --- | --- |

a)

ja ir pamats aizdomām par invadēšanos ar trihinellām vai

| b) | ja paraugos, kas nāk no tās pašas novietnes, iepriekšējās pārbaudes rezultāts, izmantojot 16. panta 1. punktā noteikto trihinelloskopisko metodi, bijis pozitīvs. |
| --- | --- |

b)

ja paraugos, kas nāk no tās pašas novietnes, iepriekšējās pārbaudes rezultāts, izmantojot 16. panta 1. punktā noteikto trihinelloskopisko metodi, bijis pozitīvs.

2.   Visi paraugi ar pozitīvu rezultātu nosūtāmi valsts vai Komisijas references laboratorijai, lai noteiktu klātesošās trihinellu sugas.

7. pants

Ārkārtas rīcības plāni

Dalībvalstu kompetentajām iestādēm līdz 2006. gada 31. decembrim jāsagatavo ārkārtas rīcības plāns, nosakot visas darbības, kas veicamas, ja 2. un 16. pantā minēto paraugu pārbaudes rezultāti uz trihinellām ir pozitīvi. Šādā plānā jāparedz:

| a) | izcelsmes izsekošana invadētajiem liemeņiem un liemeņu daļām, kas satur muskuļu šķiedras; |
| --- | --- |

a)

izcelsmes izsekošana invadētajiem liemeņiem un liemeņu daļām, kas satur muskuļu šķiedras;

| b) | pasākumi rīcībai ar invadētajiem liemeņiem un to daļām; |
| --- | --- |

b)

pasākumi rīcībai ar invadētajiem liemeņiem un to daļām;

| c) | invadēšanās avota un izplatības starp savvaļas dzīvniekiem izmeklēšana; |
| --- | --- |

c)

invadēšanās avota un izplatības starp savvaļas dzīvniekiem izmeklēšana;

| d) | jebkuri pasākumi, kas veicami mazumtirdzniecības vai patērētāju līmenī; |
| --- | --- |

d)

jebkuri pasākumi, kas veicami mazumtirdzniecības vai patērētāju līmenī;

| e) | pasākumi, kas veicami, ja invadētos liemeņus nevar identificēt kautuvē; |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kas veicami, ja invadētos liemeņus nevar identificēt kautuvē;

| f) | klātesošo trihinellu sugu noteikšana. |
| --- | --- |

f)

klātesošo trihinellu sugu noteikšana.

8. pants

No trihinellām oficiāli brīvu novietņu atzīšana

Kompetentā iestāde var oficiāli noteikt novietnes vai novietņu kategorijas, kuras uzskatāmas par tādām, kur trihinellas nav sastopamas, ja tiek izpildītas šādas prasības:

| a) | novietnes gadījumā – IV pielikuma I nodaļā un II nodaļas A, B un D punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

a)

novietnes gadījumā – IV pielikuma I nodaļā un II nodaļas A, B un D punktā noteiktās prasības;

| b) | novietņu kategoriju gadījumā – IV pielikuma II nodaļas C un D punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

b)

novietņu kategoriju gadījumā – IV pielikuma II nodaļas C un D punktā noteiktās prasības.

9. pants

Pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku saistības informēt

Pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem no novietnēm, kas atzītas par brīvām no trihinellām, jāinformē kompetentā iestāde par jebkurām IV pielikuma I nodaļas un II nodaļas B punkta prasībām, kuras netiek izpildītas, vai par jebkurām izmaiņām, kas var ietekmēt novietnes statusu “brīva no trihinellām”.

10. pants

No trihinellām brīvu novietņu pārbaude

Kompetentajai iestādei jānodrošina periodiska pārbaužu veikšana novietnēs, kuras atzītas par brīvām no trihinellām.

Pārbaužu biežums atkarīgs no iespējamā riska, ņemot vērā slimības vēsturi un izplatību, iepriekšējos secinājumus, ģeogrāfisko novietojumu, vietējos uzņēmīgos savvaļas dzīvniekus, lopkopības praksi, veterināro uzraudzību un saimnieka kompetenci.

Kompetentajai iestādei jānodrošina, ka visas sivēnmātes un kuiļi no novietnēm, kuras atzītas par brīvām no trihinellām, tiek pārbaudīti saskaņā ar 2. panta 1. punktu.

11. pants

Pārraudzības programmas

Kompetentajai iestādei jāīsteno pārraudzības programma, aptverot mājas cūku, zirgu un citu uzņēmīgo dzīvnieku sugu pārbaudi no novietnēm vai novietņu kategorijām, kas atzītas par brīvām no trihinellām, vai no reģioniem, kur trihinellu risks mājas cūkām oficiāli atzīts par niecīgu, lai pārliecinātos, ka šiem dzīvniekiem tiešām nav trihinellu.

Pārraudzības programmā jāparedz pārbaužu biežums, pārbaudāmo dzīvnieku skaits un paraugu ņemšanas plāns. Šim nolūkam saskaņā ar I pielikuma I vai II nodaļu jānoņem gaļas paraugi un jāpārbauda, vai tajos nav trihinellu parazītu.

Pārraudzības programmā kā papildu līdzekli var ietvert seroloģiskās metodes, ja Kopienas references laboratorija ir apstiprinājusi šādas pārbaudes veikšanu.

12. pants

Oficiālā atzinuma atcelšana no trihinellām brīvai novietnei vai reģionam ar niecīgu risku

1.   Ja mājas cūkām vai citu sugu dzīvniekiem, kas uzņēmīgi pret invadēšanos ar trihinellām, no novietnes, kas oficiāli atzīta par brīvu no trihinellām, pārbaudes rezultāts uz trihinellu invāziju ir pozitīvs, kompetentā iestāde nekavējoties:

| a) | atceļ oficiālo atzinumu, ka novietne ir brīva no trihinellām; |
| --- | --- |

a)

atceļ oficiālo atzinumu, ka novietne ir brīva no trihinellām;

| b) | veic visu attiecīgās novietnes mājas cūku pārbaudi kaušanas laikā saskaņā ar 2. panta 1. punktu un veic seroloģisko pārbaudi visiem attiecīgās novietnes dzīvniekiem, kas uzņēmīgi pret invadēšanos ar trihinellām, ja Kopienas references laboratorija ir to apstiprinājusi kā atbilstošu pārbaudes veidu; |
| --- | --- |

b)

veic visu attiecīgās novietnes mājas cūku pārbaudi kaušanas laikā saskaņā ar 2. panta 1. punktu un veic seroloģisko pārbaudi visiem attiecīgās novietnes dzīvniekiem, kas uzņēmīgi pret invadēšanos ar trihinellām, ja Kopienas references laboratorija ir to apstiprinājusi kā atbilstošu pārbaudes veidu;

| c) | nosaka un pārbauda visus ganāmpulka dzīvniekus, kuri ievesti novietnē, un, ja iespējams, visus, kas no novietnes izvesti vismaz sešu mēnešu laikā pirms pozitīvo rezultātu saņemšanas; šim nolūkam noņem gaļas paraugus un pārbauda tos uz trihinellu parazītu klātbūtni, izmantojot I pielikuma I un II nodaļā ietvertās noteikšanas metodes; ja Kopienas references laboratorija atzinusi seroloģiskos testus par piemērotiem, var izmantot arī tos; |
| --- | --- |

c)

nosaka un pārbauda visus ganāmpulka dzīvniekus, kuri ievesti novietnē, un, ja iespējams, visus, kas no novietnes izvesti vismaz sešu mēnešu laikā pirms pozitīvo rezultātu saņemšanas; šim nolūkam noņem gaļas paraugus un pārbauda tos uz trihinellu parazītu klātbūtni, izmantojot I pielikuma I un II nodaļā ietvertās noteikšanas metodes; ja Kopienas references laboratorija atzinusi seroloģiskos testus par piemērotiem, var izmantot arī tos;

| d) | cik vien iespējams, izpēta parazītu izplatību, ko izraisījusi tādas gaļas izplatīšana, kas iegūta no mājas cūkām, kuras nokautas periodā pirms pozitīvajiem izmeklēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

cik vien iespējams, izpēta parazītu izplatību, ko izraisījusi tādas gaļas izplatīšana, kas iegūta no mājas cūkām, kuras nokautas periodā pirms pozitīvajiem izmeklēšanas rezultātiem;

| e) | informē Komisiju un pārējās dalībvalstis; |
| --- | --- |

e)

informē Komisiju un pārējās dalībvalstis;

| f) | uzsāk epidemioloģisku izpēti, lai noskaidrotu parazītu izplatības cēloņus; |
| --- | --- |

f)

uzsāk epidemioloģisku izpēti, lai noskaidrotu parazītu izplatības cēloņus;

| g) | palielina testu biežumu un 11. pantā noteiktās uzraudzības programmas jomu; |
| --- | --- |

g)

palielina testu biežumu un 11. pantā noteiktās uzraudzības programmas jomu;

| h) | veic atbilstīgus pasākumus, ja neviens invadēts liemenis netiek atklāts kautuvē, tajā skaitā:






  i) | palielina katra no aizdomīgajiem liemeņiem pārbaudei ņemamā gaļas parauga lielumu vai |
| --- | --- | --- |

h)

veic atbilstīgus pasākumus, ja neviens invadēts liemenis netiek atklāts kautuvē, tajā skaitā:

i)

palielina katra no aizdomīgajiem liemeņiem pārbaudei ņemamā gaļas parauga lielumu vai

| ii) | paziņo par invadēto liemeņu nepiemērotību lietošanai pārtikā, un |
| --- | --- |

ii)

paziņo par invadēto liemeņu nepiemērotību lietošanai pārtikā, un

| iii) | veic nepieciešamos pasākumus, lai iznīcinātu šādus liemeņus vai to daļas, kam ir pozitīvs pārbaudes rezultāts. |
| --- | --- |

iii)

veic nepieciešamos pasākumus, lai iznīcinātu šādus liemeņus vai to daļas, kam ir pozitīvs pārbaudes rezultāts.

2.   Kompetentajai iestādei jāatsauc oficiālais atzinums par to, ka novietne vai novietņu kategorija ir brīva no trihinellām, ja:

| i) | netiek izpildīta kāda no IV pielikuma I vai II nodaļas prasībām; |
| --- | --- |

i)

netiek izpildīta kāda no IV pielikuma I vai II nodaļas prasībām;

| ii) | seroloģisko vai laboratorijas pārbaužu rezultāti pēc paraugu ņemšanas no nokautām cūkām parāda, ka novietni vai novietņu kategoriju vairs nevar uzskatīt par brīvu no trihinellām. |
| --- | --- |

ii)

seroloģisko vai laboratorijas pārbaužu rezultāti pēc paraugu ņemšanas no nokautām cūkām parāda, ka novietni vai novietņu kategoriju vairs nevar uzskatīt par brīvu no trihinellām.

3.   Ja pārraudzības programmas vai savvaļas dzīvnieku pārraudzības programmas rezultātā iegūtā informācija liecina, ka reģionu vairs nevar uzskatīt par reģionu, kurā trihinellu risks mājas cūkām atzīts par niecīgu, Komisija svītro šādu reģionu no saraksta un informē citas dalībvalstis.

4.   Pēc šāda atzinuma atsaukšanas novietni var no jauna atzīt par brīvu no trihinellām, kad novērstas identificētās problēmas un tiek izpildītas IV pielikuma II nodaļas A punkta prasības, un to apstiprinājusi kompetentā iestāde.

III NODAĻA

IMPORTS

13. pants

Veselības prasības importam

Gaļu no tādu sugu dzīvniekiem, kas varētu būt trihinellu pārnēsātājas un kam ir šķērssvītrotie muskuļi, var ievest no trešās valsts Kopienā, ja šajā trešā valstī pirms eksporta gaļa pārbaudīta uz trihinellu parazītiem.

Šādas pārbaudes saskaņā ar 2. pantu jāveic visam liemenim vai, ja tas nav iespējams, katram pusliemenim, ceturtdaļai, daļai vai atgriezumam.

14. pants

Atkāpes no 13. panta

1.   Mājas cūkas gaļu var importēt bez 13. pantā minētās pārbaudes veikšanas, ja tā tiek ievesta no novietnes trešā valstī, kuru Kopiena saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. pantu oficiāli ir atzinusi par brīvu no trihinellām, pamatojoties uz šīs valsts kompetentās iestādes lūgumu, kas iesniegts kopā ar ziņojumu Komisijai, kurā sniegti pierādījumi IV pielikuma I nodaļā noteiktajām prasībām.

2.   Mājas cūkas gaļu var importēt bez 13. pantā minētās pārbaudes veikšanas, ja saskaņā ar II pielikumu tā apstrādāta saldējot un tas veikts trešās valsts kompetentās iestādes uzraudzībā.

15. pants

Dokumenti

13. pantā minētā gaļas importa veselības sertifikātam jāpievieno valsts pilnvarota veterinārārsta paziņojums, ka:

| a) | gaļa saskaņā ar 13. pantu ir pārbaudīta trešajā valstī – izcelsmes valstī, vai |
| --- | --- |

a)

gaļa saskaņā ar 13. pantu ir pārbaudīta trešajā valstī – izcelsmes valstī, vai

| b) | gaļa atbilst 14. panta 1. vai 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

b)

gaļa atbilst 14. panta 1. vai 2. punkta prasībām.

Importējot gaļu, jāuzrāda šāda dokumenta oriģināls, ja vien saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 14. panta 4. punktu nepiemēro izņēmuma noteikumus.

IV NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

16. pants

Pārejas noteikumi

1.   Dalībvalsts līdz 2009. gada 31. decembrim var atļaut mājas cūku un mežacūku gaļas pārbaudei izņēmuma gadījumos izmantot I pielikuma III nodaļā noteikto trihinelloskopijas metodi, ja:

| a) | kā noteikts 2. pantā, visus liemeņus pārbauda atsevišķi uzņēmumā, kurā nenokauj vairāk kā 15 mājas cūkas dienā vai 75 mājas cūkas nedēļā vai nesagatavo tirgum vairāk kā 10 mežacūkas dienā, un |
| --- | --- |

a)

kā noteikts 2. pantā, visus liemeņus pārbauda atsevišķi uzņēmumā, kurā nenokauj vairāk kā 15 mājas cūkas dienā vai 75 mājas cūkas nedēļā vai nesagatavo tirgum vairāk kā 10 mežacūkas dienā, un

| b) | nav pieejamas I pielikuma I un II nodaļā noteiktās metodes. |
| --- | --- |

b)

nav pieejamas I pielikuma I un II nodaļā noteiktās metodes.

2.   Ja izmanto trihinelloskopijas metodi, kompetentajai iestādei jānodrošina:

| a) | gaļas marķēšana ar veselības zīmogu, kurš skaidri atšķiras no Regulas (EK) Nr. 853/2004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā veselības marķējuma, un gaļas nogādāšana tieši gala patērētājam vai mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas tieši piegādā gala patērētājam, un |
| --- | --- |

a)

gaļas marķēšana ar veselības zīmogu, kurš skaidri atšķiras no Regulas (EK) Nr. 853/2004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā veselības marķējuma, un gaļas nogādāšana tieši gala patērētājam vai mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas tieši piegādā gala patērētājam, un

| b) | ka gaļu neizmanto tādu produktu ražošanai, kuru ražošanas procesā netiek iznīcinātas trihinellas. |
| --- | --- |

b)

ka gaļu neizmanto tādu produktu ražošanai, kuru ražošanas procesā netiek iznīcinātas trihinellas.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
  Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 5. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp., labota ar OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp., labota ar OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

2

(3)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp., labota ar OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 26, 31.1.1977., 67. lpp.

4

(5)  OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp., labots ar OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.

5

(6)  OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

Noteikšanas metodes

I NODAĻA

NOTEIKŠANAS STANDARTMETODE

Metode, kas ietver kopparaugu hidrolīzi ar magnētiska maisītāja izmantošanu

1.   Aparatūra un reaģenti:

| a) | nazis vai šķēres un pincete paraugu ņemšanai; |
| --- | --- |

a)

nazis vai šķēres un pincete paraugu ņemšanai;

| b) | 50 laukumiņos sadalītas planšetes, lai katrā varētu novietot apmēram 2 g gaļas, vai citi rīki, kas nodrošina līdzvērtīgu iespēju noteikt konkrēto paraugu; |
| --- | --- |

b)

50 laukumiņos sadalītas planšetes, lai katrā varētu novietot apmēram 2 g gaļas, vai citi rīki, kas nodrošina līdzvērtīgu iespēju noteikt konkrēto paraugu;

| c) | homogenizators ar asu griešanas asmeni. Ja paraugi ir lielāki par 3 g, jāizmanto gaļas mašīna ar 2 līdz 4 mm caurumiem vai šķēres. Ja gaļa vai mēle ir saldēta (pēc virsējās kārtas atdalīšanas, kuru nevar hidrolizēt), ir nepieciešama gaļasmašīna un parauga lielums ir ievērojami jāpalielina; |
| --- | --- |

c)

homogenizators ar asu griešanas asmeni. Ja paraugi ir lielāki par 3 g, jāizmanto gaļas mašīna ar 2 līdz 4 mm caurumiem vai šķēres. Ja gaļa vai mēle ir saldēta (pēc virsējās kārtas atdalīšanas, kuru nevar hidrolizēt), ir nepieciešama gaļasmašīna un parauga lielums ir ievērojami jāpalielina;

| d) | magnētiskie maisītāji ar termostatiski kontrolētu sildīšanas plati un ar teflonu pārklātām, aptuveni 5 cm garām maisīšanas nūjiņām; |
| --- | --- |

d)

magnētiskie maisītāji ar termostatiski kontrolētu sildīšanas plati un ar teflonu pārklātām, aptuveni 5 cm garām maisīšanas nūjiņām;

| e) | koniskas stikla sadalīšanas piltuves, kuru ietilpība ir vismaz 2 litri, ieteicams ar teflona drošības tapām; |
| --- | --- |

e)

koniskas stikla sadalīšanas piltuves, kuru ietilpība ir vismaz 2 litri, ieteicams ar teflona drošības tapām;

| f) | statīvi, gredzeni un skavas; |
| --- | --- |

f)

statīvi, gredzeni un skavas;

| g) | sieti ar acu izmēru 180 mikroni, ārējo diametru 11 cm, ar nerūsoša tērauda sietu; |
| --- | --- |

g)

sieti ar acu izmēru 180 mikroni, ārējo diametru 11 cm, ar nerūsoša tērauda sietu;

| h) | piltuves ar iekšējo diametru ne mazāku par 12 cm sietu atbalstam; |
| --- | --- |

h)

piltuves ar iekšējo diametru ne mazāku par 12 cm sietu atbalstam;

| i) | stikla mērglāze, ietilpība 3 litri; |
| --- | --- |

i)

stikla mērglāze, ietilpība 3 litri;

| j) | stikla mērcilindri ar ietilpību 50 līdz 100 ml vai centrifūgas mēģenes; |
| --- | --- |

j)

stikla mērcilindri ar ietilpību 50 līdz 100 ml vai centrifūgas mēģenes;

| k) | trihinelloskops ar horizontālu plakni vai stereomikroskops ar maināmas intensitātes starpposmu gaismas pārraidīšanas avotu; |
| --- | --- |

k)

trihinelloskops ar horizontālu plakni vai stereomikroskops ar maināmas intensitātes starpposmu gaismas pārraidīšanas avotu;

| l) | vairāki 9 cm diametra Petri trauciņi (izmantošanai ar stereomikroskopu), kas ar marķieri sadalīti uz to apakšmalas 10 x 10 mm kvadrātveida pārbaudes laukumiņos; |
| --- | --- |

l)

vairāki 9 cm diametra Petri trauciņi (izmantošanai ar stereomikroskopu), kas ar marķieri sadalīti uz to apakšmalas 10 x 10 mm kvadrātveida pārbaudes laukumiņos;

| m) | kāpuru skaitīšanas trauks (lietošanai ar trihinelloskopu), kas izgatavots no 3 mm biezas akrila plāksnes šādi:






  i) | trauka dibenam jābūt 180 x 40 mm un sadalītam kvadrātos, |
| --- | --- | --- |

m)

kāpuru skaitīšanas trauks (lietošanai ar trihinelloskopu), kas izgatavots no 3 mm biezas akrila plāksnes šādi:

i)

trauka dibenam jābūt 180 x 40 mm un sadalītam kvadrātos,

| ii) | sāniem jābūt 230 x 20 mm, |
| --- | --- |

ii)

sāniem jābūt 230 x 20 mm,

| iii) | galam jābūt 40 x 20 mm. Apakšai un galiem jābūt ievietotiem starp malām, lai galos izveidotu divus mazus rokturīšus. Augšējā pamata mala jāpaceļ 7 līdz 9 mm no rāmja pamata, kuru veido malas un gali. Sastāvdaļas jāsavieno kopā ar līmi, kas piemērota šādam materiālam; |
| --- | --- |

iii)

galam jābūt 40 x 20 mm. Apakšai un galiem jābūt ievietotiem starp malām, lai galos izveidotu divus mazus rokturīšus. Augšējā pamata mala jāpaceļ 7 līdz 9 mm no rāmja pamata, kuru veido malas un gali. Sastāvdaļas jāsavieno kopā ar līmi, kas piemērota šādam materiālam;

| n) | alumīnija folija; |
| --- | --- |

n)

alumīnija folija;

| o) | 25 % sālsskābe; |
| --- | --- |

o)

25 % sālsskābe;

| p) | pepsīns, koncentrācija: 1: 10 000 NF (ASV Nacionālais Formulārs), kas atbilst 1: 12 500 BP (Britu Farmakopeja) un 2 000 FIP (Starptautiskā Farmaceitiskā federācija - Fédération Internationale de Pharmacie); |
| --- | --- |

p)

pepsīns, koncentrācija: 1: 10 000 NF (ASV Nacionālais Formulārs), kas atbilst 1: 12 500 BP (Britu Farmakopeja) un 2 000 FIP (Starptautiskā Farmaceitiskā federācija - Fédération Internationale de Pharmacie);

| q) | krāna ūdens, kas uzsildīts no 46 līdz 48 oC; |
| --- | --- |

q)

krāna ūdens, kas uzsildīts no 46 līdz 48 oC;

| r) | svari ar precizitāti līdz vismaz 0,1 g; |
| --- | --- |

r)

svari ar precizitāti līdz vismaz 0,1 g;

| s) | metāla teknes ar jaudu no 10 līdz 15 litriem atlikušā hidrolizāta savākšanai; |
| --- | --- |

s)

metāla teknes ar jaudu no 10 līdz 15 litriem atlikušā hidrolizāta savākšanai;

| t) | dažāda izmēra pipetes (1, 10 un 25 ml) un pipešu turētāji; |
| --- | --- |

t)

dažāda izmēra pipetes (1, 10 un 25 ml) un pipešu turētāji;

| u) | termometrs ar precizitāti līdz 0,5 oC no 1 līdz 100 oC diapazonā; |
| --- | --- |

u)

termometrs ar precizitāti līdz 0,5 oC no 1 līdz 100 oC diapazonā;

| v) | sifons krāna ūdenim. |
| --- | --- |

v)

sifons krāna ūdenim.

2.   Paraugu ņemšana un hidrolizējamais daudzums.

| a) | Attiecībā uz veseliem mājas cūku liemeņiem ir jāņem vismaz 1 g liels paraugs no diafragmas kājiņas vietā pie pārejas uz cīpslaino daļu. Var izmantot īpašās trihinellu knaiblītes, ja var garantēt precizitāti starp 1,00 un 1,15 g.
  Vaislas cūku un kuiļu gadījumā jāņem lielāks paraugs, kas sver vismaz 2 g, no diafragmas kājiņas vietā pie pārejas uz cīpslaino daļu.
  Ja nav diafragmas kājiņu, ir jāņem paraugi vismaz divreiz pa 2 g (vai 4 g vaislas cūku un kuiļu gadījumā) no diafragmas ribu daļas vai krūškaula daļas, vai no mēles muskuļa, vai žokļa muskuļa, vai vēdera muskuļiem. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz veseliem mājas cūku liemeņiem ir jāņem vismaz 1 g liels paraugs no diafragmas kājiņas vietā pie pārejas uz cīpslaino daļu. Var izmantot īpašās trihinellu knaiblītes, ja var garantēt precizitāti starp 1,00 un 1,15 g.

Vaislas cūku un kuiļu gadījumā jāņem lielāks paraugs, kas sver vismaz 2 g, no diafragmas kājiņas vietā pie pārejas uz cīpslaino daļu.

Ja nav diafragmas kājiņu, ir jāņem paraugi vismaz divreiz pa 2 g (vai 4 g vaislas cūku un kuiļu gadījumā) no diafragmas ribu daļas vai krūškaula daļas, vai no mēles muskuļa, vai žokļa muskuļa, vai vēdera muskuļiem.

| b) | Attiecībā uz gaļas gabaliem ir jāņem vismaz 5 g šķērssvītroto muskuļu, kas satur maz tauku un, ja iespējams, blakus kauliem vai cīpslām. Šī paša lieluma paraugs ir jāņem no gaļas, kas nav paredzēta pilnīgai sagatavošanai vai citai pēckaušanas pārstrādei. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz gaļas gabaliem ir jāņem vismaz 5 g šķērssvītroto muskuļu, kas satur maz tauku un, ja iespējams, blakus kauliem vai cīpslām. Šī paša lieluma paraugs ir jāņem no gaļas, kas nav paredzēta pilnīgai sagatavošanai vai citai pēckaušanas pārstrādei.

| c) | Saldētiem paraugiem analizēšanai ņem paraugus ar vismaz 5 g šķērssvītroto muskuļu audu.
  Gaļas paraugu svars attiecas uz tādu gaļu, kas brīva no visiem taukiem un šķiedrām. Īpaša uzmanība jāpievērš, ņemot muskuļu paraugus no mēles, lai izvairītos no mēles virskārtas piesārņojuma, kurš netiek pakļauts hidrolīzei un var traucēt nogulšņu noteikšanu. |
| --- | --- |

c)

Saldētiem paraugiem analizēšanai ņem paraugus ar vismaz 5 g šķērssvītroto muskuļu audu.

Gaļas paraugu svars attiecas uz tādu gaļu, kas brīva no visiem taukiem un šķiedrām. Īpaša uzmanība jāpievērš, ņemot muskuļu paraugus no mēles, lai izvairītos no mēles virskārtas piesārņojuma, kurš netiek pakļauts hidrolīzei un var traucēt nogulšņu noteikšanu.

3.   Procedūra.

I.   Uzpilda kopparaugu (100 g paraugu vienlaicīgi)

| a) | 3 litru mērglāzē, kurā ir 2,0 litri krāna ūdens, kas iepriekš sasildīts līdz 46–48 oC, pievieno 16 ± 0,5 ml sālsskābes; mērglāzē ievieto maisīšanas nūjiņu, novieto uz iepriekš sasildītas plāksnes un uzsāk maisīšanu. |
| --- | --- |

a)

3 litru mērglāzē, kurā ir 2,0 litri krāna ūdens, kas iepriekš sasildīts līdz 46–48 oC, pievieno 16 ± 0,5 ml sālsskābes; mērglāzē ievieto maisīšanas nūjiņu, novieto uz iepriekš sasildītas plāksnes un uzsāk maisīšanu.

| b) | Pievieno 10 ± 0,2 g pepsīna. |
| --- | --- |

b)

Pievieno 10 ± 0,2 g pepsīna.

| c) | Saskaņā ar 2. punktu homogenizatorā sasmalcina 100 g savākto paraugu. |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar 2. punktu homogenizatorā sasmalcina 100 g savākto paraugu.

| d) | Sasmalcināto gaļu pārvieto uz 3 litru mērglāzi, kurā ir ūdens, pepsīns un sālsskābe. |
| --- | --- |

d)

Sasmalcināto gaļu pārvieto uz 3 litru mērglāzi, kurā ir ūdens, pepsīns un sālsskābe.

| e) | Homogenizatora malšanas ieliktni atkārtoti ievieto hidrolizējamā šķīdumā un homogenizatora konusu izskalo ar nelielu daudzumu hidrolizējamā šķīduma, lai atdalītu gaļu, ja tā vēl kaut kur ir pieķērusies. |
| --- | --- |

e)

Homogenizatora malšanas ieliktni atkārtoti ievieto hidrolizējamā šķīdumā un homogenizatora konusu izskalo ar nelielu daudzumu hidrolizējamā šķīduma, lai atdalītu gaļu, ja tā vēl kaut kur ir pieķērusies.

| f) | Mērglāzi pārklāj ar alumīnija foliju. |
| --- | --- |

f)

Mērglāzi pārklāj ar alumīnija foliju.

| g) | Magnētiskais maisītājs jānoregulē tā, lai tajā visa procesa laikā saglabātos pastāvīga temperatūra 44o–46 oC. Hidrolizējamo šķīdumu jāmaisa pietiekami ātri, lai radītu dziļu virpuli bez šļakstīšanās. |
| --- | --- |

g)

Magnētiskais maisītājs jānoregulē tā, lai tajā visa procesa laikā saglabātos pastāvīga temperatūra 44o–46 oC. Hidrolizējamo šķīdumu jāmaisa pietiekami ātri, lai radītu dziļu virpuli bez šļakstīšanās.

| h) | Hidrolizējamo šķīdumu maisa, līdz gaļas gabaliņi pazūd (apmēram 30 minūtes). Maisītāju izslēdz un hidrolizātu izlej caur sietu nogulšņu piltuvē. Dažu gaļas veidu (mēles, medījuma gaļas utml.) apstrādei var būt nepieciešams ilgāks hidrolīzes laiks (nepārsniedzot 60 minūtes). |
| --- | --- |

h)

Hidrolizējamo šķīdumu maisa, līdz gaļas gabaliņi pazūd (apmēram 30 minūtes). Maisītāju izslēdz un hidrolizātu izlej caur sietu nogulšņu piltuvē. Dažu gaļas veidu (mēles, medījuma gaļas utml.) apstrādei var būt nepieciešams ilgāks hidrolīzes laiks (nepārsniedzot 60 minūtes).

| i) | Hidrolīze uzskatāma par apmierinošu, ja sietā paliek ne vairāk kā 5 % no sākuma parauga svara. |
| --- | --- |

i)

Hidrolīze uzskatāma par apmierinošu, ja sietā paliek ne vairāk kā 5 % no sākuma parauga svara.

| j) | Hidrolizātu notur piltuvē 30 minūtes. |
| --- | --- |

j)

Hidrolizātu notur piltuvē 30 minūtes.

| k) | Pēc 30 minūtēm 40 ml parauga hidrolizāta ātri nolej mērcilindrā vai centrifūgas mēģenē. |
| --- | --- |

k)

Pēc 30 minūtēm 40 ml parauga hidrolizāta ātri nolej mērcilindrā vai centrifūgas mēģenē.

| l) | Hidrolizātu un citas šķidras atliekas uzglabā traukā līdz gala rezultātu saņemšanai. |
| --- | --- |

l)

Hidrolizātu un citas šķidras atliekas uzglabā traukā līdz gala rezultātu saņemšanai.

| m) | 40 ml parauga nostādina 10 minūtes. 30 ml supernatanta šķidruma rūpīgi nosūc, lai noņemtu augšējos slāņus un atstātu tilpumu, kas nepārsniedz 10 ml. |
| --- | --- |

m)

40 ml parauga nostādina 10 minūtes. 30 ml supernatanta šķidruma rūpīgi nosūc, lai noņemtu augšējos slāņus un atstātu tilpumu, kas nepārsniedz 10 ml.

| n) | Atlikušos 10 ml nogulšņu parauga ielej kāpuru skaitīšanas tvertnē vai Petri trauciņā. |
| --- | --- |

n)

Atlikušos 10 ml nogulšņu parauga ielej kāpuru skaitīšanas tvertnē vai Petri trauciņā.

| o) | Cilindru vai centrifūgas stobriņu izskalo ar ne vairāk kā 10 ml krāna ūdens, kuru pievieno paraugam kāpuru skaitīšanas tvertnē vai Petri trauciņā. Pēc tam paraugu analizē ar trihinelloskopu vai stereomikroskopu 15 līdz 20-kārtīgā palielinājumā. Ir atļauta vizualizācija, izmantojot citas metodes, ja pozitīvās kontroles paraugu pārbaude ir parādījusi, ka var iegūt līdzvērtīgu vai labāku rezultātu nekā tradicionālās vizualizācijas metodes. Visos gadījumos, kad pastāv aizdomas vai ir parazītveidīgas formas, jāizmanto lielāks 60 līdz 100-kārtīgs palielinājums. |
| --- | --- |

o)

Cilindru vai centrifūgas stobriņu izskalo ar ne vairāk kā 10 ml krāna ūdens, kuru pievieno paraugam kāpuru skaitīšanas tvertnē vai Petri trauciņā. Pēc tam paraugu analizē ar trihinelloskopu vai stereomikroskopu 15 līdz 20-kārtīgā palielinājumā. Ir atļauta vizualizācija, izmantojot citas metodes, ja pozitīvās kontroles paraugu pārbaude ir parādījusi, ka var iegūt līdzvērtīgu vai labāku rezultātu nekā tradicionālās vizualizācijas metodes. Visos gadījumos, kad pastāv aizdomas vai ir parazītveidīgas formas, jāizmanto lielāks 60 līdz 100-kārtīgs palielinājums.

| p) | Paraugu hidrolizāti jāpārbauda uzreiz pēc tam, kad tie ir gatavi. Nekādā gadījumā pārbaudes veikšanu nedrīkst atlikt uz nākamo dienu.
  Ja paraugu hidrolizātus nepārbauda 30 minūtēs pēc sagatavošanas, tie jādzidrina šādi. Galīgo paraugu apmēram 40 ml apjomā ielej mērcilindrā un nostādina 10 minūtes. 30 ml supernatanta šķidruma nolej, atstājot 10 ml tilpumu. Šo apjomu papildina līdz 40 ml ar krāna ūdeni. Pēc atkārtotas 10 minūšu nostādināšanas 30 ml supernatanta šķidruma nosūc, atstājot ne vairāk kā 10 ml pārbaudei Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē. Mērcilindru izskalo ar ne vairāk kā 10 ml krāna ūdens un skalošanas ūdeni pievieno paraugam Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē pārbaudes veikšanai.
  Ja izmeklēšanas laikā tiek secināts, ka nostājumi ir duļķaini, paraugu ielej mērcilindrā un papildina līdz 40 ml ar krāna ūdeni, un pēc tam piemēro iepriekšminēto procedūru. Procedūru var atkārtot 2 līdz 4 reizes, līdz šķidrums ir pietiekami dzidrs precīza rezultāta nolasīšanai. |
| --- | --- |

p)

Paraugu hidrolizāti jāpārbauda uzreiz pēc tam, kad tie ir gatavi. Nekādā gadījumā pārbaudes veikšanu nedrīkst atlikt uz nākamo dienu.

Ja paraugu hidrolizātus nepārbauda 30 minūtēs pēc sagatavošanas, tie jādzidrina šādi. Galīgo paraugu apmēram 40 ml apjomā ielej mērcilindrā un nostādina 10 minūtes. 30 ml supernatanta šķidruma nolej, atstājot 10 ml tilpumu. Šo apjomu papildina līdz 40 ml ar krāna ūdeni. Pēc atkārtotas 10 minūšu nostādināšanas 30 ml supernatanta šķidruma nosūc, atstājot ne vairāk kā 10 ml pārbaudei Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē. Mērcilindru izskalo ar ne vairāk kā 10 ml krāna ūdens un skalošanas ūdeni pievieno paraugam Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē pārbaudes veikšanai.

Ja izmeklēšanas laikā tiek secināts, ka nostājumi ir duļķaini, paraugu ielej mērcilindrā un papildina līdz 40 ml ar krāna ūdeni, un pēc tam piemēro iepriekšminēto procedūru. Procedūru var atkārtot 2 līdz 4 reizes, līdz šķidrums ir pietiekami dzidrs precīza rezultāta nolasīšanai.

II.   Kopparaugi, kuros nav mazāk par 100 g

Ja nepieciešams, saskaņā ar 3.I. procedūru apvienotajam 100 g paraugam var pievienot vēl līdz 15 g parauga un pārbaudīt kopā. Vairāk nekā 15 g parauga analizējami kā pilnīgs kopparaugs. Apvienotiem paraugiem, kas satur līdz 50 g, hidrolizējamo šķidrumu un tā sastāvdaļas var samazināt līdz litram ūdens, 8 ml sālsskābes un 5 g pepsīna.

III.   Pozitīvs vai nenoteikts rezultāts

Ja kopparauga pārbaudes rezultāts ir pozitīvs vai nenoteikts, ņem nākošos 20 g parauga no katras cūkas saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu. Ņem 20 g paraugus no piecām cūkām kopā un pārbauda, izmantojot iepriekš aprakstīto metodi. Šādi pārbauda paraugus no 20 grupām pa piecām cūkām katrā grupā.

Ja apvienotā paraugā no piecām cūkām tiek noteiktas trihinellas, ņem nākamos 20 g paraugus no atsevišķām cūkām grupā un katru pārbauda atsevišķi, izmantojot iepriekš aprakstīto metodi.

Parazītu paraugus tur 90 % etilspirtā konservācijai un sugas identifikācijai Kopienas vai valsts references laboratorijā.

Pēc parazītu savākšanas pozitīvie šķidrumi (hidrolizāts, supernatanta šķidrums, skalošanas ūdens utt.) jāattīra, karsējot līdz vismaz 60 oC.

II NODAĻA

LĪDZVĒRTĪGAS METODES

A.   Mehāniski veikta kopparaugu hidrolīzes metode/sedimentācijas tehnoloģija

1.   Aparatūra un reaģenti:

| a) | nazis vai šķēres paraugu ņemšanai; |
| --- | --- |

a)

nazis vai šķēres paraugu ņemšanai;

| b) | 50 laukumiņos sadalītas planšetes, lai katrā varētu novietot apmēram 2 g gaļas, vai cits rīks, kas nodrošina līdzvērtīgu iespēju noteikt konkrēto paraugu; |
| --- | --- |

b)

50 laukumiņos sadalītas planšetes, lai katrā varētu novietot apmēram 2 g gaļas, vai cits rīks, kas nodrošina līdzvērtīgu iespēju noteikt konkrēto paraugu;

| c) | gaļas mašīna vai elektriskais homogenizators; |
| --- | --- |

c)

gaļas mašīna vai elektriskais homogenizators;

| d) | laboratorijas homogenizators Stomacher 3 500 Thermo; |
| --- | --- |

d)

laboratorijas homogenizators Stomacher 3 500 Thermo;

| e) | plastmasas maisiņi, kas piemēroti laboratorijas homogenizatoram Stomacher; |
| --- | --- |

e)

plastmasas maisiņi, kas piemēroti laboratorijas homogenizatoram Stomacher;

| f) | koniskas sadalīšanas piltuves ar tilpumu 2 l, ieteicams ar teflona drošības tapām; |
| --- | --- |

f)

koniskas sadalīšanas piltuves ar tilpumu 2 l, ieteicams ar teflona drošības tapām;

| g) | statīvi, gredzeni un skavas; |
| --- | --- |

g)

statīvi, gredzeni un skavas;

| h) | sieti ar acu izmēru 180 mikroni, ārējo diametru 11 cm, no nerūsējoša tērauda; |
| --- | --- |

h)

sieti ar acu izmēru 180 mikroni, ārējo diametru 11 cm, no nerūsējoša tērauda;

| i) | piltuves ar iekšējo diametru ne mazāku par 12 cm sietu atbalstam; |
| --- | --- |

i)

piltuves ar iekšējo diametru ne mazāku par 12 cm sietu atbalstam;

| j) | 100 ml stikla mērcilindri; |
| --- | --- |

j)

100 ml stikla mērcilindri;

| k) | termometrs ar precizitāti līdz 0,5 oC temperatūras diapazonā no 1 oC līdz 100 oC; |
| --- | --- |

k)

termometrs ar precizitāti līdz 0,5 oC temperatūras diapazonā no 1 oC līdz 100 oC;

| l) | vibrators, piem., elektriskais skūšanās aparāts ar noņemtu galviņu; |
| --- | --- |

l)

vibrators, piem., elektriskais skūšanās aparāts ar noņemtu galviņu;

| m) | relejs, kurš ieslēdzas un izslēdzas ar vienas minūtes intervāliem; |
| --- | --- |

m)

relejs, kurš ieslēdzas un izslēdzas ar vienas minūtes intervāliem;

| n) | trihinelloskops ar horizontālu plakni vai stereomikroskops ar maināmas intensitātes starpposmu gaismas pārraidīšanas avotu; |
| --- | --- |

n)

trihinelloskops ar horizontālu plakni vai stereomikroskops ar maināmas intensitātes starpposmu gaismas pārraidīšanas avotu;

| o) | kāpuru skaitīšanas trauks un vairāki 9 cm diametra Petri trauciņi kā noteikts I nodaļas 1. punkta l) un m) apakšpunktā; |
| --- | --- |

o)

kāpuru skaitīšanas trauks un vairāki 9 cm diametra Petri trauciņi kā noteikts I nodaļas 1. punkta l) un m) apakšpunktā;

| p) | 17,5 % sālsskābe; |
| --- | --- |

p)

17,5 % sālsskābe;

| q) | pepsīns, koncentrācija: 1: 10 000 NF (ASV Nacionālais Formulārs), kas atbilst 1: 12 500 BP (Britu Farmakopeja) un 2 000 FIP (Starptautiskā Farmaceitiskā federācija – Fédération Internationale de Pharmacie); |
| --- | --- |

q)

pepsīns, koncentrācija: 1: 10 000 NF (ASV Nacionālais Formulārs), kas atbilst 1: 12 500 BP (Britu Farmakopeja) un 2 000 FIP (Starptautiskā Farmaceitiskā federācija – Fédération Internationale de Pharmacie);

| r) | vairākas 10 litru tvertnes, kuras izmanto aparāta attīrīšanai, piemēram, no formalīna un hidrolizāta, kas paliek pāri gadījumos, kad parauga pārbaudes rezultāts ir pozitīvs; |
| --- | --- |

r)

vairākas 10 litru tvertnes, kuras izmanto aparāta attīrīšanai, piemēram, no formalīna un hidrolizāta, kas paliek pāri gadījumos, kad parauga pārbaudes rezultāts ir pozitīvs;

| s) | svari ar precizitāti 0,1 g. |
| --- | --- |

s)

svari ar precizitāti 0,1 g.

2.   Paraugu ņemšana un hidrolizāta daudzums.

Saskaņā ar I nodaļas 2. punktu.

3.   Procedūra.

I.   Malšana

Iepriekšēja gaļas paraugu malšana gaļas mašīnā uzlabos hidrolīzes kvalitāti. Ja izmanto elektrisko homogenizatoru, tas jādarbina trīs līdz četras reizes, aptuveni vienu sekundi katru reizi.

II.   Hidrolīzes procedūra

Šo procedūru var izmantot gan ar pilniem kopparaugiem (100 g paraugu vienlaicīgi) vai paraugiem, kuros ir mazāk nekā 100 g.

| a) | Pilni kopparaugi (100 paraugi vienlaicīgi)






  i) | Laboratorijas homogenizatoru Stomacher3 500 aprīko ar dubultu plastmasas maisiņu un temperatūras kontroli, kas uzstādīta uz 40–41 oC. |
| --- | --- | --- |

a)

Pilni kopparaugi (100 paraugi vienlaicīgi)

i)

Laboratorijas homogenizatoru Stomacher3 500 aprīko ar dubultu plastmasas maisiņu un temperatūras kontroli, kas uzstādīta uz 40–41 oC.

| ii) | Pusotra litra ūdens, kas iepriekš sasildīts līdz 40–41 oC, ielej iekšējā plastmasas maisiņā. |
| --- | --- |

ii)

Pusotra litra ūdens, kas iepriekš sasildīts līdz 40–41 oC, ielej iekšējā plastmasas maisiņā.

| iii) | Ielej homogenizatorā 25 ml 17,5 % sālsskābes. |
| --- | --- |

iii)

Ielej homogenizatorā 25 ml 17,5 % sālsskābes.

| iv) | Saskaņā ar 2. punktu pievieno 100 paraugus ar katra svaru aptuveni 1 g (pie 25 līdz 30 oC), kas ņemti no atsevišķiem paraugiem. |
| --- | --- |

iv)

Saskaņā ar 2. punktu pievieno 100 paraugus ar katra svaru aptuveni 1 g (pie 25 līdz 30 oC), kas ņemti no atsevišķiem paraugiem.

| v) | Visbeidzot, pievieno 6 g pepsīna. Lai novērstu pepsīna sadalīšanos, strikti jāievēro šī secība. |
| --- | --- |

v)

Visbeidzot, pievieno 6 g pepsīna. Lai novērstu pepsīna sadalīšanos, strikti jāievēro šī secība.

| vi) | Tad Stomacher aparātam ļauj malt maisiņa saturu 25 minūtes. |
| --- | --- |

vi)

Tad Stomacher aparātam ļauj malt maisiņa saturu 25 minūtes.

| vii) | Plastmasas maisiņu izņem no aparāta, un hidrolizātu nofiltrē caur sietu 3 litru mērglāzē. |
| --- | --- |

vii)

Plastmasas maisiņu izņem no aparāta, un hidrolizātu nofiltrē caur sietu 3 litru mērglāzē.

| viii) | Plastmasas maisiņu izmazgā ar aptuveni 100 ml ūdens, kuru pēc tam izmanto sieta skalošanai un pievieno filtrātam mērglāzē. |
| --- | --- |

viii)

Plastmasas maisiņu izmazgā ar aptuveni 100 ml ūdens, kuru pēc tam izmanto sieta skalošanai un pievieno filtrātam mērglāzē.

| ix) | Līdz pat 15 individuālus paraugus var pievienot kopparaugam, kas sastāv no 100 paraugiem, un pārbaudīt kopā. |
| --- | --- |

ix)

Līdz pat 15 individuālus paraugus var pievienot kopparaugam, kas sastāv no 100 paraugiem, un pārbaudīt kopā.

| b) | Mazāki kopparaugi (mazāk nekā 100 paraugi)






  i) | Laboratorijas homogenizatoru Stomacher3 500 aprīko ar dubultu plastmasas maisiņu un temperatūras kontroli, kas uzstādīta uz 40–41 oC. |
| --- | --- | --- |

b)

Mazāki kopparaugi (mazāk nekā 100 paraugi)

i)

Laboratorijas homogenizatoru Stomacher3 500 aprīko ar dubultu plastmasas maisiņu un temperatūras kontroli, kas uzstādīta uz 40–41 oC.

| ii) | Hidrolizējamo šķidrumu sagatavo, maisot aptuveni pusotru litru ūdens un 25 ml 17,5 % sālsskābes. Pievieno 6 g pepsīna un visu apjomu maisa 40–41 oC temperatūrā. Lai izvairītos no pepsīna sadalīšanās, strikti jāievēro šī secība. |
| --- | --- |

ii)

Hidrolizējamo šķidrumu sagatavo, maisot aptuveni pusotru litru ūdens un 25 ml 17,5 % sālsskābes. Pievieno 6 g pepsīna un visu apjomu maisa 40–41 oC temperatūrā. Lai izvairītos no pepsīna sadalīšanās, strikti jāievēro šī secība.

| iii) | No hidrolizējamā šķidruma atmēra apjomu, kas atbilst 15 ml uz gramu parauga (t.i., 30 paraugiem nepieciešamais apjoms ir 30 x 15 ml = 450 ml), un pārvieto iekšējā no diviem plastmasas maisiņiem kopā ar gaļas paraugiem, kas sver aptuveni 1 g (pie temperatūras 25 oC līdz 30 oC), kas ņemti no katra individuāla parauga saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

iii)

No hidrolizējamā šķidruma atmēra apjomu, kas atbilst 15 ml uz gramu parauga (t.i., 30 paraugiem nepieciešamais apjoms ir 30 x 15 ml = 450 ml), un pārvieto iekšējā no diviem plastmasas maisiņiem kopā ar gaļas paraugiem, kas sver aptuveni 1 g (pie temperatūras 25 oC līdz 30 oC), kas ņemti no katra individuāla parauga saskaņā ar 2. punktu.

| iv) | Ārējā maisiņā ielej ūdeni aptuveni 41 oC temperatūrā, lai papildinātu apjomu abos maisiņos līdz pusotram litram. Tad aparātam ļauj malt maisiņa saturu 25 minūtes. |
| --- | --- |

iv)

Ārējā maisiņā ielej ūdeni aptuveni 41 oC temperatūrā, lai papildinātu apjomu abos maisiņos līdz pusotram litram. Tad aparātam ļauj malt maisiņa saturu 25 minūtes.

| v) | Plastmasas maisiņu izņem no Stomacher aparāta, un hidrolizātu nofiltrē caur sietu 3 litru mērglāzē. |
| --- | --- |

v)

Plastmasas maisiņu izņem no Stomacher aparāta, un hidrolizātu nofiltrē caur sietu 3 litru mērglāzē.

| vi) | Plastmasas maisiņu izmazgā ar aptuveni 100 ml ūdens (pie temperatūras no 25 oC līdz 30 oC), kuru pēc tam izmanto sieta skalošanai un pievieno filtrātam mērglāzē. |
| --- | --- |

vi)

Plastmasas maisiņu izmazgā ar aptuveni 100 ml ūdens (pie temperatūras no 25 oC līdz 30 oC), kuru pēc tam izmanto sieta skalošanai un pievieno filtrātam mērglāzē.

III.   Kāpuru noteikšana ar sedimentāciju

| — | Ledu (300 līdz 400 g ledus pārslu, vižņu vai sadrumstalota ledus) pievieno hidrolizātam, papildinot tā apjomu līdz 2 litriem. Hidrolizātu maisa, līdz ledus ir izkusis. Mazāku kopparaugu gadījumā (skatīt II (b)) ledus daudzumu attiecīgi samazina. |
| --- | --- |

—

Ledu (300 līdz 400 g ledus pārslu, vižņu vai sadrumstalota ledus) pievieno hidrolizātam, papildinot tā apjomu līdz 2 litriem. Hidrolizātu maisa, līdz ledus ir izkusis. Mazāku kopparaugu gadījumā (skatīt II (b)) ledus daudzumu attiecīgi samazina.

| — | Atdzesētu hidrolizātu pārlej 2 litru sadalīšanas piltuvē, kas papildu skavā aprīkota ar vibratoru. |
| --- | --- |

—

Atdzesētu hidrolizātu pārlej 2 litru sadalīšanas piltuvē, kas papildu skavā aprīkota ar vibratoru.

| — | Šķidrumam ļauj nogulsnēties 30 minūtes, nogulšņu veidošanas piltuvi ar pārtraukumiem vibrē, t.i., vienas minūtes vibrēšanai seko vienas minūtes pauze. |
| --- | --- |

—

Šķidrumam ļauj nogulsnēties 30 minūtes, nogulšņu veidošanas piltuvi ar pārtraukumiem vibrē, t.i., vienas minūtes vibrēšanai seko vienas minūtes pauze.

| — | Pēc 30 minūtēm 60 ml nogulšņu parauga ātri ielej 100 ml mērcilindrā (piltuvi pēc lietošanas izskalo ar mazgājamā līdzekļa šķīdumu). |
| --- | --- |

—

Pēc 30 minūtēm 60 ml nogulšņu parauga ātri ielej 100 ml mērcilindrā (piltuvi pēc lietošanas izskalo ar mazgājamā līdzekļa šķīdumu).

| — | 60 ml parauga nostādina vismaz 10 minūtes, pēc kurām supernatanta šķidrumu nosūc, atstājot 15 ml šķidruma, kuru pārbauda uz kāpuru klātbūtni. |
| --- | --- |

—

60 ml parauga nostādina vismaz 10 minūtes, pēc kurām supernatanta šķidrumu nosūc, atstājot 15 ml šķidruma, kuru pārbauda uz kāpuru klātbūtni.

| — | Supernatanta nosūkšanai var izmantot vienreizējās lietošanas šļirci, kura aprīkota ar plastmasas caurulīti. Caurulītes garumam jābūt tādam, lai 15 ml šķidruma paliktu mērcilindrā, kad šļirces uzmala atrodas uz cilindra malas. |
| --- | --- |

—

Supernatanta nosūkšanai var izmantot vienreizējās lietošanas šļirci, kura aprīkota ar plastmasas caurulīti. Caurulītes garumam jābūt tādam, lai 15 ml šķidruma paliktu mērcilindrā, kad šļirces uzmala atrodas uz cilindra malas.

| — | Atlikušos 15 ml ielej kāpuru skaitīšanas traukā vai divos Petri trauciņos un pārbauda, izmantojot trihinelloskopu vai stereomikroskopu. |
| --- | --- |

—

Atlikušos 15 ml ielej kāpuru skaitīšanas traukā vai divos Petri trauciņos un pārbauda, izmantojot trihinelloskopu vai stereomikroskopu.

| — | Mērcilindru izskalo ar 5 līdz 10 ml krāna ūdens, un skalošanas ūdeni pievieno paraugam. |
| --- | --- |

—

Mērcilindru izskalo ar 5 līdz 10 ml krāna ūdens, un skalošanas ūdeni pievieno paraugam.

| — | Hidrolizēto paraugu jāpārbauda, tiklīdz tas ir gatavs. Nekādā gadījumā pārbaudes veikšanu nedrīkst atlikt uz nākamo dienu. |
| --- | --- |

—

Hidrolizēto paraugu jāpārbauda, tiklīdz tas ir gatavs. Nekādā gadījumā pārbaudes veikšanu nedrīkst atlikt uz nākamo dienu.

Ja hidrolizētie paraugi ir duļķaini vai tos nepārbauda 30 minūtēs pēc sagatavošanas, tos dzidrina šādi:

| — | galīgo paraugu 60 ml apjomā ielej mērcilindrā un nostādina 10 minūtes; 45 ml supernatanta šķidruma nosūc un atlikušos 15 ml papildina līdz 45 ml ar krāna ūdeni; |
| --- | --- |

—

galīgo paraugu 60 ml apjomā ielej mērcilindrā un nostādina 10 minūtes; 45 ml supernatanta šķidruma nosūc un atlikušos 15 ml papildina līdz 45 ml ar krāna ūdeni;

| — | pēc atkārtotas 10 minūšu nostādināšanas 30 ml supernatanta šķidruma nosūc un atlikušos 15 ml ielej pārbaudei Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē; |
| --- | --- |

—

pēc atkārtotas 10 minūšu nostādināšanas 30 ml supernatanta šķidruma nosūc un atlikušos 15 ml ielej pārbaudei Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē;

| — | mērcilindru izskalo ar 10 ml krāna ūdens, un skalošanas ūdeni pievieno paraugam Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē pārbaudes veikšanai. |
| --- | --- |

—

mērcilindru izskalo ar 10 ml krāna ūdens, un skalošanas ūdeni pievieno paraugam Petri trauciņā vai kāpuru skaitīšanas tvertnē pārbaudes veikšanai.

IV.   Pozitīvs vai nenoteikts rezultāts

Ja rezultāts ir pozitīvs vai nenoteikts, piemēro I nodaļas 3. punkta III daļā paredzētos nosacījumus.

B.   Mehāniska kopparauga hidrolīzes metode/uz filtra izolācijas tehnoloģija

1.   Aparatūra un reaģenti

Kā norādīts II A nodaļas 1. punktā.

Papildu aprīkojums:

| a) | 1 litra Gelmana piltuve ar filtru turētāju (diametrs 45 mm); |
| --- | --- |

a)

1 litra Gelmana piltuve ar filtru turētāju (diametrs 45 mm);

| b) | filtra diski, kas sastāv no riņķveida tērauda sieta ar 35 mikronu atverēm (diska diametrs: 45 mm), divi gumijas riņķi ar 1 mm biezumu (ārējais diametrs 45 mm; iekšējais diametrs 38 mm); riņķa sietu ievieto starp diviem gumijas riņķiem un piestiprina pie tiem ar divkomponentu līmi, kas piemērota diviem materiāliem; |
| --- | --- |

b)

filtra diski, kas sastāv no riņķveida tērauda sieta ar 35 mikronu atverēm (diska diametrs: 45 mm), divi gumijas riņķi ar 1 mm biezumu (ārējais diametrs 45 mm; iekšējais diametrs 38 mm); riņķa sietu ievieto starp diviem gumijas riņķiem un piestiprina pie tiem ar divkomponentu līmi, kas piemērota diviem materiāliem;

| c) | 3 litru Erlenmeijera kolba ar sānu caurulīti nosūkšanai; |
| --- | --- |

c)

3 litru Erlenmeijera kolba ar sānu caurulīti nosūkšanai;

| d) | filtra sūknis; |
| --- | --- |

d)

filtra sūknis;

| e) | plastmasas maisiņi ar vismaz 80 ml ietilpību; |
| --- | --- |

e)

plastmasas maisiņi ar vismaz 80 ml ietilpību;

| f) | aprīkojums plastmasas maisiņu noslēgšanai; |
| --- | --- |

f)

aprīkojums plastmasas maisiņu noslēgšanai;

| g) | renilāze, koncentrācija: 1: 150 000 Soksleta vienības uz gramu. |
| --- | --- |

g)

renilāze, koncentrācija: 1: 150 000 Soksleta vienības uz gramu.

2.   Paraugu ņemšana

Kā noteikts I nodaļas 2. punktā.

3.   Procedūra

I.   Malšana

Iepriekšēja gaļas paraugu malšana gaļas mašīnā uzlabo hidrolīzes kvalitāti. Ja izmanto elektrisko homogenizatoru, tas jādarbina trīs līdz četras reizes, aptuveni vienu sekundi katru reizi.

II.   Hidrolīzes procedūra

Šo procedūru var izmantot gan ar pilniem kopparaugiem (100 g paraugu vienlaicīgi), gan kopparaugiem, kuros ir mazāk nekā 100 g.

| a) | Pilni kopparaugi (100 paraugi vienlaicīgi)
  Skatīt II A nodaļas 3 II (a). |
| --- | --- |

a)

Pilni kopparaugi (100 paraugi vienlaicīgi)

Skatīt II A nodaļas 3 II (a).

| b) | Mazāki kopparaugi (mazāk nekā 100 paraugi)
  Skatīt IIA nodaļas 3 II (b). |
| --- | --- |

b)

Mazāki kopparaugi (mazāk nekā 100 paraugi)

Skatīt IIA nodaļas 3 II (b).

III.   Kāpuru noteikšana filtrējot

| a) | Ledu (300 līdz 400 g ledus pārslu, vižņu vai sadrumstalota ledus) pievieno hidrolizējamam šķidrumam, papildinot tā apjomu līdz 2 litriem. Mazāku kopparaugu gadījumā ledus daudzumu attiecīgi samazina. |
| --- | --- |

a)

Ledu (300 līdz 400 g ledus pārslu, vižņu vai sadrumstalota ledus) pievieno hidrolizējamam šķidrumam, papildinot tā apjomu līdz 2 litriem. Mazāku kopparaugu gadījumā ledus daudzumu attiecīgi samazina.

| b) | Hidrolizējamo šķidrumu maisa, līdz ledus ir izkusis. Atdzesēto šķidrumu atstāj uz vismaz trijām minūtēm, lai ļautu kāpuriem saritināties. |
| --- | --- |

b)

Hidrolizējamo šķidrumu maisa, līdz ledus ir izkusis. Atdzesēto šķidrumu atstāj uz vismaz trijām minūtēm, lai ļautu kāpuriem saritināties.

| c) | Gelmana piltuvi, kura aprīkota ar filtra turētāju un filtru disku, uzmontē uz Erlenmeijera kolbas, kas savienota ar filtra sūkni. |
| --- | --- |

c)

Gelmana piltuvi, kura aprīkota ar filtra turētāju un filtru disku, uzmontē uz Erlenmeijera kolbas, kas savienota ar filtra sūkni.

| d) | Hidrolizējamo šķidrumu ielej Gelmana piltuvē un nofiltrē. Uz filtrēšanas beigām hidrolizējamā šķidruma tecēšanu caur filtru var paātrināt, izmantojot sūkšanu ar filtra sūkni. Sūkšana jāpārtrauc, pirms filtrs kļuvis sauss, t.i., kad piltuvē ir palicis 2 līdz 5 ml šķidruma. |
| --- | --- |

d)

Hidrolizējamo šķidrumu ielej Gelmana piltuvē un nofiltrē. Uz filtrēšanas beigām hidrolizējamā šķidruma tecēšanu caur filtru var paātrināt, izmantojot sūkšanu ar filtra sūkni. Sūkšana jāpārtrauc, pirms filtrs kļuvis sauss, t.i., kad piltuvē ir palicis 2 līdz 5 ml šķidruma.

| e) | Kad viss hidrolizējamais šķidrums ir nofiltrēts, filtru disku noņem un ievieto 80 ml ietilpības plastmasas maisiņā kopā ar 15 līdz 20 ml renilāzes šķīduma. Renilāzes šķīdumu sagatavo, pievienojot 2 g renilāzei 100 ml krāna ūdens. |
| --- | --- |

e)

Kad viss hidrolizējamais šķidrums ir nofiltrēts, filtru disku noņem un ievieto 80 ml ietilpības plastmasas maisiņā kopā ar 15 līdz 20 ml renilāzes šķīduma. Renilāzes šķīdumu sagatavo, pievienojot 2 g renilāzei 100 ml krāna ūdens.

| f) | Plastmasas maisiņu divreiz aizvāko un ievieto starp iekšējo un ārējo maisiņu Stomacher aparātā. |
| --- | --- |

f)

Plastmasas maisiņu divreiz aizvāko un ievieto starp iekšējo un ārējo maisiņu Stomacher aparātā.

| g) | Stomacher aparāts var kopparaugu malt trīs minūtes. |
| --- | --- |

g)

Stomacher aparāts var kopparaugu malt trīs minūtes.

| h) | Pēc trīs minūtēm plastmasas maisiņu kopā ar filtru disku un renilāzes šķīdumu izņem no Stomacher aparāta un atver ar šķērēm. Šķidro saturu ielej kāpuru skaitīšanas tvertnē vai Petri trauciņā. Maisiņu izskalo ar 5 līdz 10 ml ūdens, kuru pēc tam pievieno kāpuru skaitīšanas tvertnē pārbaudei ar trihinelloskopu vai Petri trauciņā pārbaudei ar stereomikroskopu. |
| --- | --- |

h)

Pēc trīs minūtēm plastmasas maisiņu kopā ar filtru disku un renilāzes šķīdumu izņem no Stomacher aparāta un atver ar šķērēm. Šķidro saturu ielej kāpuru skaitīšanas tvertnē vai Petri trauciņā. Maisiņu izskalo ar 5 līdz 10 ml ūdens, kuru pēc tam pievieno kāpuru skaitīšanas tvertnē pārbaudei ar trihinelloskopu vai Petri trauciņā pārbaudei ar stereomikroskopu.

| i) | Hidrolizāts jāpārbauda uzreiz pēc tā sagatavošanas. Nekādā gadījumā pārbaudi nedrīkst atlikt uz nākamo dienu.







  Piezīme: | Filtru diskus nedrīkst izmantot, ja tie nav pilnīgi tīri. Netīriem diskiem nedrīkst ļaut nožūt. Filtru diskus var notīrīt, atstājot tos uz nakti renilāzes šķīdumā. Pirms izmantošanas tos jāmazgā svaigā renilāzes šķīdumā, izmantojot “Stomacher” aparātu. |
| --- | --- | --- |

i)

Hidrolizāts jāpārbauda uzreiz pēc tā sagatavošanas. Nekādā gadījumā pārbaudi nedrīkst atlikt uz nākamo dienu.

Piezīme:

Filtru diskus nedrīkst izmantot, ja tie nav pilnīgi tīri. Netīriem diskiem nedrīkst ļaut nožūt. Filtru diskus var notīrīt, atstājot tos uz nakti renilāzes šķīdumā. Pirms izmantošanas tos jāmazgā svaigā renilāzes šķīdumā, izmantojot “Stomacher” aparātu.

IV.   Pozitīvs vai nenoteikts rezultāts

Ja rezultāts ir pozitīvs vai nenoteikts, piemēro I nodaļas 3. punkta III daļā paredzētos nosacījumus.

C.   Automātiskā hidrolīzes metode kopparaugiem līdz 35 g

1.   Aparatūra un reaģenti:

| a) | nazis vai šķēres paraugu ņemšanai; |
| --- | --- |

a)

nazis vai šķēres paraugu ņemšanai;

| b) | 50 laukumiņos sadalītas planšetes, lai katrā varētu novietot apmēram 2 g gaļas, vai citi rīki, kas nodrošina līdzvērtīgu iespēju noteikt konkrētos paraugus; |
| --- | --- |

b)

50 laukumiņos sadalītas planšetes, lai katrā varētu novietot apmēram 2 g gaļas, vai citi rīki, kas nodrošina līdzvērtīgu iespēju noteikt konkrētos paraugus;

| c) | Trichomatic 35® homogenizators ar filtrēšanas ieliktni; |
| --- | --- |

c)

Trichomatic 35® homogenizators ar filtrēšanas ieliktni;

| d) | sālsskābe 8,5 ± 0,5 svara %; |
| --- | --- |

d)

sālsskābe 8,5 ± 0,5 svara %;

| e) | caurspīdīga polikarbonāta membrānas filtri ar diametru 50 mm un poru izmēru 14 mikroni; |
| --- | --- |

e)

caurspīdīga polikarbonāta membrānas filtri ar diametru 50 mm un poru izmēru 14 mikroni;

| f) | pepsīns, koncentrācija 1: 10 000 NF (ASV Nacionālais Formulārs), kas atbilst 1: 12 500 BP (Britu Farmakopeja) un 2 000 FIP (Starptautiskā Farmaceitiskā federācija – Fédération Internationale de Pharmacie); |
| --- | --- |

f)

pepsīns, koncentrācija 1: 10 000 NF (ASV Nacionālais Formulārs), kas atbilst 1: 12 500 BP (Britu Farmakopeja) un 2 000 FIP (Starptautiskā Farmaceitiskā federācija – Fédération Internationale de Pharmacie);

| g) | svari ar precizitāti 0,1 g; |
| --- | --- |

g)

svari ar precizitāti 0,1 g;

| h) | pincete ar plakanu galu; |
| --- | --- |

h)

pincete ar plakanu galu;

| i) | vairāki mikroskopa priekšmetstikliņi ar sānu garumu vismaz 5 cm vai vairāki Petri trauciņi ar vismaz 6 cm diametru, kas apakšpusē ar marķieri iezīmēti 10 × 10 mm kvadrātiņos; |
| --- | --- |

i)

vairāki mikroskopa priekšmetstikliņi ar sānu garumu vismaz 5 cm vai vairāki Petri trauciņi ar vismaz 6 cm diametru, kas apakšpusē ar marķieri iezīmēti 10 × 10 mm kvadrātiņos;

| j) | (stereo-)mikroskops ar gaismas pārraidīšanas avotu (palielinājums 15 līdz 60 reizes) vai trihinelloskops ar horizontālu plakni; |
| --- | --- |

j)

(stereo-)mikroskops ar gaismas pārraidīšanas avotu (palielinājums 15 līdz 60 reizes) vai trihinelloskops ar horizontālu plakni;

| k) | tvertne izlietoto šķidrumu savākšanai; |
| --- | --- |

k)

tvertne izlietoto šķidrumu savākšanai;

| l) | vairākas 10 litru tvertnes, kuras izmanto aparāta attīrīšanai, piemēram, ar formalīnu, un hidrolizāta noliešanai, kas paliek pāri gadījumos, kad parauga pārbaudes rezultāts ir pozitīvs; |
| --- | --- |

l)

vairākas 10 litru tvertnes, kuras izmanto aparāta attīrīšanai, piemēram, ar formalīnu, un hidrolizāta noliešanai, kas paliek pāri gadījumos, kad parauga pārbaudes rezultāts ir pozitīvs;

| m) | termometrs ar precizitāti līdz 0,5 oC temperatūras diapazonā no 1 oC līdz 100 oC. |
| --- | --- |

m)

termometrs ar precizitāti līdz 0,5 oC temperatūras diapazonā no 1 oC līdz 100 oC.

2.   Paraugu ņemšana

Kā noteikts I nodaļas 2. punktā.

3.   Procedūra

I.   Hidrolīzes procedūra

| a) | Novieto homogenizatoru ar filtrēšanas ieliktni, pievieno izvadcauruli tā, lai tā notek atkritumu tvertnē. |
| --- | --- |

a)

Novieto homogenizatoru ar filtrēšanas ieliktni, pievieno izvadcauruli tā, lai tā notek atkritumu tvertnē.

| b) | Kad homogenizators ir ieslēgts, sākas sildīšana. |
| --- | --- |

b)

Kad homogenizators ir ieslēgts, sākas sildīšana.

| c) | Pirms to dara, apakšējo vārstu, kas atrodas zem reakcijas kambara, jāatver un jāaizver. |
| --- | --- |

c)

Pirms to dara, apakšējo vārstu, kas atrodas zem reakcijas kambara, jāatver un jāaizver.

| d) | Pievieno līdz 35 paraugiem, kas sver aptuveni 1 g katrs (pie temperatūras no 25 līdz 30 oC), kas ņemti no katra atsevišķa parauga saskaņā ar 2. punktu. Jānodrošina, lai lieli cīpslu gabali neiekļūst filtrā, jo tie var nosprostot filtra membrānu. |
| --- | --- |

d)

Pievieno līdz 35 paraugiem, kas sver aptuveni 1 g katrs (pie temperatūras no 25 līdz 30 oC), kas ņemti no katra atsevišķa parauga saskaņā ar 2. punktu. Jānodrošina, lai lieli cīpslu gabali neiekļūst filtrā, jo tie var nosprostot filtra membrānu.

| e) | Ielej ūdeni līdz šķidruma kambara, kas saistīts ar homogenizatoru (aptuveni 400 ml), malai. |
| --- | --- |

e)

Ielej ūdeni līdz šķidruma kambara, kas saistīts ar homogenizatoru (aptuveni 400 ml), malai.

| f) | Ielej ap 30 ml sālsskābes (8,5 %) līdz mazākā saistītā šķidruma kambara malai. |
| --- | --- |

f)

Ielej ap 30 ml sālsskābes (8,5 %) līdz mazākā saistītā šķidruma kambara malai.

| g) | Ievieto membrānas filtru zem rupjākā filtra turētāja filtra ieliktnī. |
| --- | --- |

g)

Ievieto membrānas filtru zem rupjākā filtra turētāja filtra ieliktnī.

| h) | Visbeidzot pievieno 7 g pepsīna. Lai novērstu pepsīna sadalīšanos, strikti jāievēro šī secība. |
| --- | --- |

h)

Visbeidzot pievieno 7 g pepsīna. Lai novērstu pepsīna sadalīšanos, strikti jāievēro šī secība.

| i) | Aizver reakcijas un šķidruma kambaru vākus. |
| --- | --- |

i)

Aizver reakcijas un šķidruma kambaru vākus.

| j) | Izvēlas hidrolīzes laiku. Cūkām normālā kaušanas vecumā izmanto īsāku hidrolīzes laiku (5 minūtes), kamēr citus paraugus hidrolīze ilgāk (8 minūtes). |
| --- | --- |

j)

Izvēlas hidrolīzes laiku. Cūkām normālā kaušanas vecumā izmanto īsāku hidrolīzes laiku (5 minūtes), kamēr citus paraugus hidrolīze ilgāk (8 minūtes).

| k) | Nospiežot homogenizatora starta pogu, automātiski sākas dozēšanas un hidrolīzes process, kuram seko filtrēšana. Pēc 10 līdz 13 minūtēm process ir pabeigts, un aparāts automātiski apstājas. |
| --- | --- |

k)

Nospiežot homogenizatora starta pogu, automātiski sākas dozēšanas un hidrolīzes process, kuram seko filtrēšana. Pēc 10 līdz 13 minūtēm process ir pabeigts, un aparāts automātiski apstājas.

| l) | Kad pārbaudīts, vai kambaris ir tukšs, atver reakcijas kambara vāku. Ja kambarī palikušas putas vai hidrolizāts, procedūru saskaņā ar V nodaļu atkārto. |
| --- | --- |

l)

Kad pārbaudīts, vai kambaris ir tukšs, atver reakcijas kambara vāku. Ja kambarī palikušas putas vai hidrolizāts, procedūru saskaņā ar V nodaļu atkārto.

II.   Kāpuru noteikšana

| a) | Noņem filtra turētāju un pārliek membrānas filtru uz priekšmeta stikliņu vai Petri trauciņu. |
| --- | --- |

a)

Noņem filtra turētāju un pārliek membrānas filtru uz priekšmeta stikliņu vai Petri trauciņu.

| b) | Membrānas filtru pārbauda, izmantojot (stereo-) mikroskopu vai trihinelloskopu. |
| --- | --- |

b)

Membrānas filtru pārbauda, izmantojot (stereo-) mikroskopu vai trihinelloskopu.

III.   Tīrīšanas aprīkojums

| a) | Ja rezultāts ir pozitīvs, homogenizatoru reakcijas kambarī piepilda ar vārošu ūdeni uz divām trešdaļām. Parastu krāna ūdeni ielej savienotājā šķidruma kambarī, līdz tas sasniedz apakšējo sensoru. Tad notiek automātiskā tīrīšana. Attīra filtra tīrītāju un visu pārējo aprīkojumu, izmantojot, piemēram, formalīnu. |
| --- | --- |

a)

Ja rezultāts ir pozitīvs, homogenizatoru reakcijas kambarī piepilda ar vārošu ūdeni uz divām trešdaļām. Parastu krāna ūdeni ielej savienotājā šķidruma kambarī, līdz tas sasniedz apakšējo sensoru. Tad notiek automātiskā tīrīšana. Attīra filtra tīrītāju un visu pārējo aprīkojumu, izmantojot, piemēram, formalīnu.

| b) | Pēc tam, kad dienas darbs ir pabeigts, homogenizatora šķidruma kambari piepilda ar ūdeni un veic ikdienas standarta ciklu. |
| --- | --- |

b)

Pēc tam, kad dienas darbs ir pabeigts, homogenizatora šķidruma kambari piepilda ar ūdeni un veic ikdienas standarta ciklu.

IV.   Membrānu filtru izmantošana

Katru polikarbonāta membrānas filtru var izmantot ne vairāk kā piecas reizes. Pirms katras izmantošanas filtrs ir jāapgriež. Turklāt, filtrs katru reizi jāpārbauda, lai pamanītu bojājuma vietas, kuru dēļ filtrs būtu nepiemērots turpmākai izmantošanai.

V.   Metode, kuru izmanto, ja hidrolīze nav notikusi līdz galam un nevar veikt filtrāciju.

Kad homogenizators ir beidzis automātisko ciklu saskaņā ar C 3 I, atver reakcijas kambara vāku un pārbauda, vai tajā ir palikušas putas vai šķidrums. Ja tas tā ir, jādara šādi:

| a) | aizver apakšējo vārstu zem reakcijas kambara; |
| --- | --- |

a)

aizver apakšējo vārstu zem reakcijas kambara;

| b) | noņem filtra turētāju un pārvieto membrānas filtru uz priekšmeta stikliņu vai Petri trauciņu; |
| --- | --- |

b)

noņem filtra turētāju un pārvieto membrānas filtru uz priekšmeta stikliņu vai Petri trauciņu;

| c) | ievieto jaunu membrānas filtru filtra turētājā un pievieno filtra turētāju; |
| --- | --- |

c)

ievieto jaunu membrānas filtru filtra turētājā un pievieno filtra turētāju;

| d) | piepilda homogenizatora šķidruma kambari ar ūdeni, līdz apakšējais sensors ir nosegts; |
| --- | --- |

d)

piepilda homogenizatora šķidruma kambari ar ūdeni, līdz apakšējais sensors ir nosegts;

| e) | veic automātisku tīrīšanas ciklu; |
| --- | --- |

e)

veic automātisku tīrīšanas ciklu;

| f) | pēc tīrīšanas cikla pabeigšanas atver reakcijas kambara vāku un pārbauda, vai tajā ir palicis šķidrums; |
| --- | --- |

f)

pēc tīrīšanas cikla pabeigšanas atver reakcijas kambara vāku un pārbauda, vai tajā ir palicis šķidrums;

| g) | ja kambaris ir tukšs, izņem filtra turētāju un ar pinceti pārliek membrānas filtru uz priekšmeta stikliņu vai Petri trauciņu; |
| --- | --- |

g)

ja kambaris ir tukšs, izņem filtra turētāju un ar pinceti pārliek membrānas filtru uz priekšmeta stikliņu vai Petri trauciņu;

| h) | pārbauda divus membrānas filtrus saskaņā ar ii). Ja filtrus nevar pārbaudīt, saskaņā ar C 3 I atkārto visu hidrolīzes procesu ar ilgāku hidrolīzes laiku. |
| --- | --- |

h)

pārbauda divus membrānas filtrus saskaņā ar ii). Ja filtrus nevar pārbaudīt, saskaņā ar C 3 I atkārto visu hidrolīzes procesu ar ilgāku hidrolīzes laiku.

VI.   Pozitīvs vai nenoteikts rezultāts

Ja rezultāts ir pozitīvs vai nenoteikts, piemēro I nodaļas 3. punkta III daļā paredzētos nosacījumus.

III NODAĻA

TRIHINELLOSKOPIJA

1.   Aparatūra:

| a) | kvēlspuldzes trihinelloskops ar 30 līdz 40 x un 80 līdz 100 x palielinājumu vai stereomikroskops ar regulējamas intensitātes gaismas avotu; |
| --- | --- |

a)

kvēlspuldzes trihinelloskops ar 30 līdz 40 x un 80 līdz 100 x palielinājumu vai stereomikroskops ar regulējamas intensitātes gaismas avotu;

| b) | kompresijas ierīce, kas ir spiediena glāze, kura sastāv no divām stikla plāksnēm (no kurām viena sadalīta vienādos laukos); |
| --- | --- |

b)

kompresijas ierīce, kas ir spiediena glāze, kura sastāv no divām stikla plāksnēm (no kurām viena sadalīta vienādos laukos);

| c) | mazas līkas šķēres; |
| --- | --- |

c)

mazas līkas šķēres;

| d) | mazas ķirurģiskās knaiblītes; |
| --- | --- |

d)

mazas ķirurģiskās knaiblītes;

| e) | nazis paraugu ņemšanai; |
| --- | --- |

e)

nazis paraugu ņemšanai;

| f) | mazi sanumurēti trauciņi paraugu uzglabāšanai atsevišķi; |
| --- | --- |

f)

mazi sanumurēti trauciņi paraugu uzglabāšanai atsevišķi;

| g) | pilināmā pipete; |
| --- | --- |

g)

pilināmā pipete;

| h) | glāze etiķskābes un glāze kālija hidroksīda šķīduma pārkaļķošanās paspilgtināšanai un izžuvušas gaļas mīkstināšanai. |
| --- | --- |

h)

glāze etiķskābes un glāze kālija hidroksīda šķīduma pārkaļķošanās paspilgtināšanai un izžuvušas gaļas mīkstināšanai.

2.   Paraugu savākšana

Veselu liemeņu gadījumā no katra dzīvnieka ņem vairākus rieksta lieluma paraugus.

| a) | Mājas cūkām šos paraugus ņem no abām diafragmas kājiņām pie pārejas uz muskuļoto daļu. |
| --- | --- |

a)

Mājas cūkām šos paraugus ņem no abām diafragmas kājiņām pie pārejas uz muskuļoto daļu.

| b) | Mežacūku gaļas paraugus ņem no abām kājiņām pie pārejas uz muskuļoto daļu un papildu no žokļa, kājas apakšējās daļas muskuļiem, starpribu muskuļiem un mēles muskuļiem, kopumā sešus paraugus no katra atsevišķa dzīvnieka. |
| --- | --- |

b)

Mežacūku gaļas paraugus ņem no abām kājiņām pie pārejas uz muskuļoto daļu un papildu no žokļa, kājas apakšējās daļas muskuļiem, starpribu muskuļiem un mēles muskuļiem, kopumā sešus paraugus no katra atsevišķa dzīvnieka.

| c) | Ja kādi noteikti muskuļi nav pieejami paraugu ņemšanai, no pieejamajiem muskuļiem ņem kopumā četrus paraugus. |
| --- | --- |

c)

Ja kādi noteikti muskuļi nav pieejami paraugu ņemšanai, no pieejamajiem muskuļiem ņem kopumā četrus paraugus.

| d) | Gaļas gabalu gadījumā ņem četrus rieksta lieluma paraugus no šķērssvītroto muskuļu šķiedrām, ja iespējams bez taukiem, ņem no dažādām vietām, no katra gabala, pēc iespējas tuvu kauliem vai cīpslām. |
| --- | --- |

d)

Gaļas gabalu gadījumā ņem četrus rieksta lieluma paraugus no šķērssvītroto muskuļu šķiedrām, ja iespējams bez taukiem, ņem no dažādām vietām, no katra gabala, pēc iespējas tuvu kauliem vai cīpslām.

3.   Procedūra

| a) | Kompresijas ierīcē saspiež 1,0 ± 0,1 g gaļas, kas atbilst 28 auzu graudiņu lieluma gabaliem. Ja nepieciešams, piepilda divas kompresijas ierīces, lai pārbaudītu 56 auzu graudiņu lieluma gabalus. |
| --- | --- |

a)

Kompresijas ierīcē saspiež 1,0 ± 0,1 g gaļas, kas atbilst 28 auzu graudiņu lieluma gabaliem. Ja nepieciešams, piepilda divas kompresijas ierīces, lai pārbaudītu 56 auzu graudiņu lieluma gabalus.

| b) | Ja ir abas mājas cūkas diafragmas kājiņas, trihinellu pārbaudītājam no katra iepriekšminētā vesela liemeņa noņemtajiem paraugiem ir jānogriež 28 auzu graudiņu lieluma gabali, tātad kopā 56 gabaliņi. |
| --- | --- |

b)

Ja ir abas mājas cūkas diafragmas kājiņas, trihinellu pārbaudītājam no katra iepriekšminētā vesela liemeņa noņemtajiem paraugiem ir jānogriež 28 auzu graudiņu lieluma gabali, tātad kopā 56 gabaliņi.

| c) | Ja ir tikai viena diafragmas kājiņa, tad ir jānogriež 56 gabaliņi no dažādām vietām un, ja iespējams, no vietas, kur ir pāreja uz cīpslaino daļu. |
| --- | --- |

c)

Ja ir tikai viena diafragmas kājiņa, tad ir jānogriež 56 gabaliņi no dažādām vietām un, ja iespējams, no vietas, kur ir pāreja uz cīpslaino daļu.

| d) | Paraugus, kas ņemti no četriem pārējiem mežacūkas muskuļiem, katru sagriež septiņos auzu graudiņa lieluma gabaliņos, tātad kopā 28 papildu gabaliņos. |
| --- | --- |

d)

Paraugus, kas ņemti no četriem pārējiem mežacūkas muskuļiem, katru sagriež septiņos auzu graudiņa lieluma gabaliņos, tātad kopā 28 papildu gabaliņos.

| e) | Trihinellu pārbaudes veicējs saspiež 56 (vai 84) gabaliņus starp stikla plāksnēm tā, lai caur priekšmetstikliņiem ir skaidri salasāms uz priekšmetstikliņa uzdrukātais raksts. |
| --- | --- |

e)

Trihinellu pārbaudes veicējs saspiež 56 (vai 84) gabaliņus starp stikla plāksnēm tā, lai caur priekšmetstikliņiem ir skaidri salasāms uz priekšmetstikliņa uzdrukātais raksts.

| f) | Ja pārbaudāmā gaļa ir izžuvusi un veca, preparāti pirms saspiešanas 10–20 minūtes ir jāmīkstina šķīdumā, kas sastāv no vienas daļas kālija hidroksīda un divām daļām ūdens. |
| --- | --- |

f)

Ja pārbaudāmā gaļa ir izžuvusi un veca, preparāti pirms saspiešanas 10–20 minūtes ir jāmīkstina šķīdumā, kas sastāv no vienas daļas kālija hidroksīda un divām daļām ūdens.

| g) | Katram paraugam, kas ņemts no gaļas gabala, trihinellu pārbaudes veicējs nogriež 14 auzu graudiņa lieluma gabaliņus, kopā tātad 56 gabaliņus. |
| --- | --- |

g)

Katram paraugam, kas ņemts no gaļas gabala, trihinellu pārbaudes veicējs nogriež 14 auzu graudiņa lieluma gabaliņus, kopā tātad 56 gabaliņus.

| h) | Mikroskopiskā pārbaude jāveic tā, lai katru preparātu lēni un rūpīgi izpētītu 30 līdz 40 kārtīgā palielinājumā. |
| --- | --- |

h)

Mikroskopiskā pārbaude jāveic tā, lai katru preparātu lēni un rūpīgi izpētītu 30 līdz 40 kārtīgā palielinājumā.

| i) | Ja trihinellskopijas pārbaude atklāj aizdomīgas zonas, tās ir jāpārbauda ar trihinelloskopa vislielāko (80 līdz 100 kārtēju) palielinājumu. |
| --- | --- |

i)

Ja trihinellskopijas pārbaude atklāj aizdomīgas zonas, tās ir jāpārbauda ar trihinelloskopa vislielāko (80 līdz 100 kārtēju) palielinājumu.

| j) | Ja iznākums ir neskaidrs, pārbaude ir jāturpina ar turpmākiem paraugiem un priekšmetstikliņa preparātiem, kamēr tiek iegūta vajadzīgā informācija. Trihinelloskopijas pārbaude ir jāveic vismaz sešas minūtes. |
| --- | --- |

j)

Ja iznākums ir neskaidrs, pārbaude ir jāturpina ar turpmākiem paraugiem un priekšmetstikliņa preparātiem, kamēr tiek iegūta vajadzīgā informācija. Trihinelloskopijas pārbaude ir jāveic vismaz sešas minūtes.

| k) | Pārbaudei noteiktais minimālais laiks neietver paraugu noņemšanai un preparātu sagatavošanai vajadzīgo laiku. |
| --- | --- |

k)

Pārbaudei noteiktais minimālais laiks neietver paraugu noņemšanai un preparātu sagatavošanai vajadzīgo laiku.

| l) | Parasti trihinelloskopijas pārbaudes veicējam dienā nevajadzētu pārbaudīt vairāk par 840 gabaliem, kas atbilst 15 mājas cūku vai 10 savvaļas cūku pārbaudei. |
| --- | --- |

l)

Parasti trihinelloskopijas pārbaudes veicējam dienā nevajadzētu pārbaudīt vairāk par 840 gabaliem, kas atbilst 15 mājas cūku vai 10 savvaļas cūku pārbaudei.

---

II PIELIKUMS

Apstrāde saldējot

A.   1. saldēšanas metode

| a) | Gaļa, kas ievesta saldētā veidā, jāuztur šādā stāvoklī. |
| --- | --- |

a)

Gaļa, kas ievesta saldētā veidā, jāuztur šādā stāvoklī.

| b) | Saldētavas tehniskajam aprīkojumam un energoapgādei jābūt tādai, lai nodrošinātu, ka nepieciešamo temperatūru var sasniegt ļoti ātri un uzturēt visās telpas daļās un gaļā. |
| --- | --- |

b)

Saldētavas tehniskajam aprīkojumam un energoapgādei jābūt tādai, lai nodrošinātu, ka nepieciešamo temperatūru var sasniegt ļoti ātri un uzturēt visās telpas daļās un gaļā.

| c) | Pirms saldēšanas jānoņem izolējošais iepakojums, izņemot gadījumus, kad gaļa viscaur jau ir vajadzīgajā temperatūrā, ievedot saldētavas telpā, vai gaļa ir iepakota tā, ka iepakojums netraucē tai noteiktā laikā sasniegt nepieciešamo temperatūru. |
| --- | --- |

c)

Pirms saldēšanas jānoņem izolējošais iepakojums, izņemot gadījumus, kad gaļa viscaur jau ir vajadzīgajā temperatūrā, ievedot saldētavas telpā, vai gaļa ir iepakota tā, ka iepakojums netraucē tai noteiktā laikā sasniegt nepieciešamo temperatūru.

| d) | Atsevišķas partijas saldētavā jānovieto atsevišķi un noslēgtā vietā. |
| --- | --- |

d)

Atsevišķas partijas saldētavā jānovieto atsevišķi un noslēgtā vietā.

| e) | Jāreģistrē datums un laiks, kurā katra partija ir ievesta saldētavā. |
| --- | --- |

e)

Jāreģistrē datums un laiks, kurā katra partija ir ievesta saldētavā.

| f) | Temperatūrai saldētavas telpā jābūt vismaz –25 oC. Temperatūru mēra, izmantojot kalibrētus termoelektriskos instrumentus, un nepārtraukti reģistrē. To nedrīkst mērīt tiešā aukstā gaisa plūsmā. Instrumenti uzglabājami drošā slēgtā vietā. Temperatūras līknēm jāatspoguļo datu skaitļi no gaļas importa pārbaudes reģistra, kā arī datums un laiks, kad uzsākta un pabeigta saldēšana. Šāda informācija jāuzglabā gadu pēc tās apkopošanas. |
| --- | --- |

f)

Temperatūrai saldētavas telpā jābūt vismaz –25 oC. Temperatūru mēra, izmantojot kalibrētus termoelektriskos instrumentus, un nepārtraukti reģistrē. To nedrīkst mērīt tiešā aukstā gaisa plūsmā. Instrumenti uzglabājami drošā slēgtā vietā. Temperatūras līknēm jāatspoguļo datu skaitļi no gaļas importa pārbaudes reģistra, kā arī datums un laiks, kad uzsākta un pabeigta saldēšana. Šāda informācija jāuzglabā gadu pēc tās apkopošanas.

| g) | Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir līdz 25 cm, jāsaldē vismaz 240 stundas no vietas, un gaļa, kuras diametrs vai biezums ir no 25 līdz 50 cm, jāsaldē vismaz 480 stundas no vietas. Šādu saldēšanu nedrīkst piemērot gaļai, kas ir biezāka vai ar lielāku diametru. Saldēšanas laiku rēķina no brīža, kad temperatūra saldēšanas telpā sasniedz f) apakšpunktā noteikto. |
| --- | --- |

g)

Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir līdz 25 cm, jāsaldē vismaz 240 stundas no vietas, un gaļa, kuras diametrs vai biezums ir no 25 līdz 50 cm, jāsaldē vismaz 480 stundas no vietas. Šādu saldēšanu nedrīkst piemērot gaļai, kas ir biezāka vai ar lielāku diametru. Saldēšanas laiku rēķina no brīža, kad temperatūra saldēšanas telpā sasniedz f) apakšpunktā noteikto.

B.   2. saldēšanas metode

| a) | gaļa, kuras diametrs vai biezums ir līdz 15 cm, jāsaldē vienā no šādām laika un temperatūras kombinācijām:






  — | 20 dienas –5 oC temperatūrā, |
| --- | --- | --- |

a)

gaļa, kuras diametrs vai biezums ir līdz 15 cm, jāsaldē vienā no šādām laika un temperatūras kombinācijām:

—

20 dienas –5 oC temperatūrā,

| — | 10 dienas –23 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

10 dienas –23 oC temperatūrā,

| — | 6 dienas –29 oC temperatūrā. |
| --- | --- |

—

6 dienas –29 oC temperatūrā.

| b) | Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir no 15 cm līdz 50 cm, jāsaldē vienā no šādām laika un temperatūras kombinācijām:






  — | 30 dienas –15 oC temperatūrā, |
| --- | --- | --- |

b)

Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir no 15 cm līdz 50 cm, jāsaldē vienā no šādām laika un temperatūras kombinācijām:

—

30 dienas –15 oC temperatūrā,

| — | 20 dienas –25 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

20 dienas –25 oC temperatūrā,

| — | 12 dienas –29 oC temperatūrā. |
| --- | --- |

—

12 dienas –29 oC temperatūrā.

Temperatūrai saldētavā jābūt ne augstākai par izvēlētās deaktivēšanas temperatūras līmeni. Temperatūru mēra, izmantojot kalibrētus termoelektriskos instrumentus, un nepārtraukti reģistrē. To nedrīkst mērīt tiešā aukstā gaisa plūsmā. Instrumenti uzglabājami drošā slēgtā vietā. Temperatūras līknēm jāatspoguļo dati no gaļas importa pārbaudes reģistra, kā arī datums un laiks, kad uzsākta un pabeigta saldēšana Šāda informācija jāuzglabā gadu pēc tās apkopošanas.

Ja izmanto saldēšanas tuneļus un netiek strikti ievērotas iepriekšminētās procedūras, pārtikas aprites tirgus dalībniekiem jāspēj pierādīt kompetentajai iestādei, ka alternatīvā metode ir efektīva, lai iznīcinātu trihinellu parazītus cūkgaļā.

C.   3. saldēšanas metode

Šī apstrāde ietver tirdzniecības saldēšanu-žāvēšanu vai gaļas saldēšanu īpašās laika un temperatūras kombinācijās, uzraugot temperatūru katra iegriezuma centrā.

| a) | Ir jāizpilda 1. metodes a) līdz e) apakšpunkta vispārējie nosacījumi un jāizmanto šādas laika un temperatūras kombinācijas:






  — | 106 stundas –18 oC temperatūrā, |
| --- | --- | --- |

a)

Ir jāizpilda 1. metodes a) līdz e) apakšpunkta vispārējie nosacījumi un jāizmanto šādas laika un temperatūras kombinācijas:

—

106 stundas –18 oC temperatūrā,

| — | 82 stundas –21 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

82 stundas –21 oC temperatūrā,

| — | 63 stundas –23,5 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

63 stundas –23,5 oC temperatūrā,

| — | 48 stundas –26 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

48 stundas –26 oC temperatūrā,

| — | 35 stundas –29 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

35 stundas –29 oC temperatūrā,

| — | 22 stundas –32 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

22 stundas –32 oC temperatūrā,

| — | 8 stundas –35 oC temperatūrā, |
| --- | --- |

—

8 stundas –35 oC temperatūrā,

| — | 1/2 stunda –37 oC temperatūrā. |
| --- | --- |

—

1/2 stunda –37 oC temperatūrā.

| b) | Temperatūru mēra, izmantojot kalibrētus termoelektriskos instrumentus, un nepārtraukti reģistrē. Termometra zondi ievieto gaļas gabala centrā, kas nav mazāks kā biezākais sasaldējamās gaļas gabals. Šis gaļas gabals novietojams vissliktākajā saldētavas vietā, prom no dzesēšanas aprīkojuma vai tiešas aukstā gaisa plūsmas. Instrumenti uzglabājami drošā slēgtā vietā. Temperatūras līknēm jāatspoguļo datu skaitļi no gaļas importa pārbaudes reģistra, kā arī datums un laiks, kad uzsākta un pabeigta saldēšana. Šāda informācija jāuzglabā gadu pēc tās apkopošanas. |
| --- | --- |

b)

Temperatūru mēra, izmantojot kalibrētus termoelektriskos instrumentus, un nepārtraukti reģistrē. Termometra zondi ievieto gaļas gabala centrā, kas nav mazāks kā biezākais sasaldējamās gaļas gabals. Šis gaļas gabals novietojams vissliktākajā saldētavas vietā, prom no dzesēšanas aprīkojuma vai tiešas aukstā gaisa plūsmas. Instrumenti uzglabājami drošā slēgtā vietā. Temperatūras līknēm jāatspoguļo datu skaitļi no gaļas importa pārbaudes reģistra, kā arī datums un laiks, kad uzsākta un pabeigta saldēšana. Šāda informācija jāuzglabā gadu pēc tās apkopošanas.

---

III PIELIKUMS

Tādu dzīvnieku pārbaude, kas nav cūkas

Zirga gaļu, savvaļas dzīvnieku medījumu un citu gaļu, kas varētu būt invadēta ar trihinellu parazītiem, pārbauda saskaņā ar vienu no hidrolīzes metodēm, kas norādītas I pielikuma I vai II nodaļā, ar šādiem grozījumiem.

| a) | Vismaz 10 g parauga ņem no mēles vai gremošanas muskuļiem zirgiem un priekškājas, mēles vai diafragmas mežacūkai. |
| --- | --- |

a)

Vismaz 10 g parauga ņem no mēles vai gremošanas muskuļiem zirgiem un priekškājas, mēles vai diafragmas mežacūkai.

| b) | Ja zirgam šie muskuļi nav pieejami, jāņem lielāks paraugs no diafragmas kājiņas pie pārejas uz cīpslaino daļu. Muskuļiem jābūt brīviem no saistaudiem un taukiem. |
| --- | --- |

b)

Ja zirgam šie muskuļi nav pieejami, jāņem lielāks paraugs no diafragmas kājiņas pie pārejas uz cīpslaino daļu. Muskuļiem jābūt brīviem no saistaudiem un taukiem.

| c) | Vismaz 5 g parauga tiek apstrādāti saskaņā ar noteikšanas references metodi, kas norādīta I pielikuma I nodaļā, vai ar līdzvērtīgu metodi II nodaļā. Katram hidrolizējamam paraugam kopējais pārbaudītā muskuļa svars nedrīkst pārsniegt 100 g I nodaļas metodes un II nodaļas A un B punkta metodes gadījumā un 35 g – II nodaļas C punkta metodes gadījumā. |
| --- | --- |

c)

Vismaz 5 g parauga tiek apstrādāti saskaņā ar noteikšanas references metodi, kas norādīta I pielikuma I nodaļā, vai ar līdzvērtīgu metodi II nodaļā. Katram hidrolizējamam paraugam kopējais pārbaudītā muskuļa svars nedrīkst pārsniegt 100 g I nodaļas metodes un II nodaļas A un B punkta metodes gadījumā un 35 g – II nodaļas C punkta metodes gadījumā.

| d) | Ja rezultāts ir pozitīvs, ņem nākamos 50 g paraugus turpmākai neatkarīgai pārbaudei. |
| --- | --- |

d)

Ja rezultāts ir pozitīvs, ņem nākamos 50 g paraugus turpmākai neatkarīgai pārbaudei.

| e) | Neskarot dzīvnieku sugu saglabāšanas noteikumus, visa medījumu gaļa, kas atšķirīga no mežacūkas gaļas, piemēram, lāču, gaļēdāju zīdītājdzīvnieku (tajā skaitā jūras zīdītāju) un reptiļu gaļa, jāpārbauda, ņemot 10 g muskuļu pie īpašas koncentrācijas vietām vai lielāki daudzumi, ja šīs vietas nav pieejamas. Īpašas koncentrācijas vietas ir:






  i) | lāčiem: diafragma, gremošanas muskuļi un mēle; |
| --- | --- | --- |

e)

Neskarot dzīvnieku sugu saglabāšanas noteikumus, visa medījumu gaļa, kas atšķirīga no mežacūkas gaļas, piemēram, lāču, gaļēdāju zīdītājdzīvnieku (tajā skaitā jūras zīdītāju) un reptiļu gaļa, jāpārbauda, ņemot 10 g muskuļu pie īpašas koncentrācijas vietām vai lielāki daudzumi, ja šīs vietas nav pieejamas. Īpašas koncentrācijas vietas ir:

i)

lāčiem: diafragma, gremošanas muskuļi un mēle;

| ii) | valzirgiem: mēle; |
| --- | --- |

ii)

valzirgiem: mēle;

| iii) | krokodiliem: gremošanas un starpribu muskuļi; |
| --- | --- |

iii)

krokodiliem: gremošanas un starpribu muskuļi;

| iv) | putniem: galvas muskuļi (piem., gremošanas un kakla muskuļi). |
| --- | --- |

iv)

putniem: galvas muskuļi (piem., gremošanas un kakla muskuļi).

| f) | Hidrolīzes laikam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu adekvātu šo dzīvnieku audu hidrolīzi, bet tas nedrīkst pārsniegt 60 minūtes. |
| --- | --- |

f)

Hidrolīzes laikam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu adekvātu šo dzīvnieku audu hidrolīzi, bet tas nedrīkst pārsniegt 60 minūtes.

---

IV PIELIKUMS

Detalizēti nosacījumi no trihinellas brīvām novietnēm un reģioniem ar nenozīmīgu trihinellu risku

Šā pielikuma izpratnē

“kontrolēti turēšanas apstākļi integrētā ražošanas sistēmā” nozīmē tādu lopkopību, kuras ietvaros cūkas visu laiku tiek turētas apstākļos, kurus kontrolē pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks attiecībā uz barošanu un turēšanu.

I NODAĻA

PĀRTIKAS APRITĒ IESAISTĪTO TIRGUS DALĪBNIEKU SAISTĪBAS

| A. | Lai pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks iegūtu no trihinellām brīvas novietnes statusu, ir jāizpilda šādas prasības.






  a) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāveic visi profilaktiskie pasākumi attiecībā uz ēku celtniecību un uzturēšanu, lai novērstu grauzēju, jebkura veida zīdītāju un lielu gaļēdāju putnu iekļūšanu ēkās, kur tiek turēti mājdzīvnieki. |
| --- | --- | --- |

A.

Lai pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks iegūtu no trihinellām brīvas novietnes statusu, ir jāizpilda šādas prasības.

a)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāveic visi profilaktiskie pasākumi attiecībā uz ēku celtniecību un uzturēšanu, lai novērstu grauzēju, jebkura veida zīdītāju un lielu gaļēdāju putnu iekļūšanu ēkās, kur tiek turēti mājdzīvnieki.

| b) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāīsteno kaitēkļu apkarošanas programmas, it īpaši attiecībā uz grauzējiem, lai efektīvi novērstu cūku invadēšanu. Operatoram jāreģistrē programmas rezultāti un jādara tie pieejami kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

b)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāīsteno kaitēkļu apkarošanas programmas, it īpaši attiecībā uz grauzējiem, lai efektīvi novērstu cūku invadēšanu. Operatoram jāreģistrē programmas rezultāti un jādara tie pieejami kompetentajai iestādei.

| c) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka visa barība tiek ņemta no iestādes, kas ražo barību saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 183/2005 (1), kurā noteiktas barības higiēnas prasības. |
| --- | --- |

c)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka visa barība tiek ņemta no iestādes, kas ražo barību saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 183/2005 (1), kurā noteiktas barības higiēnas prasības.

| d) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam barība sugām, par kurām ir aizdomas uz invāziju ar trihinellām, jāuzglabā noslēgtās tvertnēs vai citos konteineros, kuri nav pieejami grauzējiem. Visa pārējā barība ir iepriekš jākarsē vai jāsagatavo un jāuzglabā, kā noteikusi kompetenta iestāde. |
| --- | --- |

d)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam barība sugām, par kurām ir aizdomas uz invāziju ar trihinellām, jāuzglabā noslēgtās tvertnēs vai citos konteineros, kuri nav pieejami grauzējiem. Visa pārējā barība ir iepriekš jākarsē vai jāsagatavo un jāuzglabā, kā noteikusi kompetenta iestāde.

| e) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina beigto dzīvnieku savākšana likvidēšanai ar sanitāriem paņēmieniem 24 stundu laikā pēc nobeigšanās. Tomēr beigtos sivēnus var savākt un uzglabāt novietnē cieši noslēgtā konteinerā, kas paredzēts likvidēšanai. |
| --- | --- |

e)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina beigto dzīvnieku savākšana likvidēšanai ar sanitāriem paņēmieniem 24 stundu laikā pēc nobeigšanās. Tomēr beigtos sivēnus var savākt un uzglabāt novietnē cieši noslēgtā konteinerā, kas paredzēts likvidēšanai.

| f) | Ja novietnes tuvumā atrodas izgāztuve, pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāinformē kompetentā iestāde. Pēc tam kompetentajai iestādei jāizvērtē saistītie riski un jāizlemj, vai novietne atzīstama par brīvu no trihinellām. |
| --- | --- |

f)

Ja novietnes tuvumā atrodas izgāztuve, pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāinformē kompetentā iestāde. Pēc tam kompetentajai iestādei jāizvērtē saistītie riski un jāizlemj, vai novietne atzīstama par brīvu no trihinellām.

| g) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka sivēni, kas nonāk novietnē no ārpuses, un iegādātas cūkas būtu dzimušas un audzētas kontrolētos apstākļos integrētās ražošanas sistēmās. |
| --- | --- |

g)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka sivēni, kas nonāk novietnē no ārpuses, un iegādātas cūkas būtu dzimušas un audzētas kontrolētos apstākļos integrētās ražošanas sistēmās.

| h) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka cūkas tiek identificētas, lai varētu noteikt to izcelsmes novietni. |
| --- | --- |

h)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka cūkas tiek identificētas, lai varētu noteikt to izcelsmes novietni.

| i) | Pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks var ievest jaunus dzīvniekus novietnē tikai tad, ja tie:






  i) | nāk no novietnes, kas oficiāli atzīta par brīvu no trihinellām, vai |
| --- | --- | --- |

i)

Pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks var ievest jaunus dzīvniekus novietnē tikai tad, ja tie:

i)

nāk no novietnes, kas oficiāli atzīta par brīvu no trihinellām, vai

| ii) | tiem ir kompetentās iestādes eksporta valstī apstiprināts sertifikāts, kas apliecina, ka dzīvnieks ir no novietnes, kas atzīta par brīvu no trihinellām, vai |
| --- | --- |

ii)

tiem ir kompetentās iestādes eksporta valstī apstiprināts sertifikāts, kas apliecina, ka dzīvnieks ir no novietnes, kas atzīta par brīvu no trihinellām, vai

| iii) | tiek turēti izolācijā, līdz Kopienas apstiprinātas laboratorijas seroloģiskais tests parāda negatīvu rezultātu. Paraugu ņemšana seroloģiskajam testam jāuzsāk tikai pēc tam, kad dzīvnieki novietnē bijuši četras nedēļas. |
| --- | --- |

iii)

tiek turēti izolācijā, līdz Kopienas apstiprinātas laboratorijas seroloģiskais tests parāda negatīvu rezultātu. Paraugu ņemšana seroloģiskajam testam jāuzsāk tikai pēc tam, kad dzīvnieki novietnē bijuši četras nedēļas.

| j) | Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka neviena kaušanai paredzētā cūka nenokļūst ārā visā ražošanas periodā. |
| --- | --- |

j)

Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jānodrošina, ka neviena kaušanai paredzētā cūka nenokļūst ārā visā ražošanas periodā.

| k) | Pirmo dzīves nedēļu laikā pirms atšķiršanas no sivēnmātes pieļaujama atrašanās ārā, ja izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | pēdējo 10 gadu laikā valstī mājdzīvniekiem nav konstatēta trihinellu invāzija; |
| --- | --- | --- |

k)

Pirmo dzīves nedēļu laikā pirms atšķiršanas no sivēnmātes pieļaujama atrašanās ārā, ja izpildīti šādi nosacījumi:

i)

pēdējo 10 gadu laikā valstī mājdzīvniekiem nav konstatēta trihinellu invāzija;

| ii) | pastāv ikgadēja uzraudzības programma savvaļas dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas uz invāziju ar trihinellām. Programmai jābūt balstītai uz riska izvērtējumu, un tā īstenojama vietā, kas epidemioloģiski attiecas uz novietnes, kas ir brīva no trihinellām, ģeogrāfisko novietojumu. Programmas ietvaros, pamatojoties uz iepriekšējiem atklājumiem, pārbauda attiecīgās uzņēmīgās sugas. Rezultātiem jāparāda trihinellu izplatība dzīvniekiem zem 0,5 %; |
| --- | --- |

ii)

pastāv ikgadēja uzraudzības programma savvaļas dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas uz invāziju ar trihinellām. Programmai jābūt balstītai uz riska izvērtējumu, un tā īstenojama vietā, kas epidemioloģiski attiecas uz novietnes, kas ir brīva no trihinellām, ģeogrāfisko novietojumu. Programmas ietvaros, pamatojoties uz iepriekšējiem atklājumiem, pārbauda attiecīgās uzņēmīgās sugas. Rezultātiem jāparāda trihinellu izplatība dzīvniekiem zem 0,5 %;

| iii) | atrodoties ārā, dzīvniekiem jāatrodas pienācīgi iežogotās vietās; |
| --- | --- |

iii)

atrodoties ārā, dzīvniekiem jāatrodas pienācīgi iežogotās vietās;

| iv) | tiek īstenota 11. pantā minētā monitoringa programma, un iesaistītajās novietnēs monitorings tiek veikts regulāri; |
| --- | --- |

iv)

tiek īstenota 11. pantā minētā monitoringa programma, un iesaistītajās novietnēs monitorings tiek veikts regulāri;

| v) | visas sivēnmātes un kuiļi, kas novietnē tiek turēti vaislai, sistemātiski tiek pārbaudīti kautuvē, izmantojot I pielikuma I nodaļā aprakstīto noteikšanas references metodi vai kādu no līdzvērtīgām metodēm, kas aprakstītas I pielikuma II nodaļā, un |
| --- | --- |

v)

visas sivēnmātes un kuiļi, kas novietnē tiek turēti vaislai, sistemātiski tiek pārbaudīti kautuvē, izmantojot I pielikuma I nodaļā aprakstīto noteikšanas references metodi vai kādu no līdzvērtīgām metodēm, kas aprakstītas I pielikuma II nodaļā, un

| vi) | tiek veikti pasākumi, lai novērstu lielu gaļēdāju un visēdāju putnu (piemēram, kraukļu, maitu putnu) piekļuvi mājdzīvniekiem. |
| --- | --- |

vi)

tiek veikti pasākumi, lai novērstu lielu gaļēdāju un visēdāju putnu (piemēram, kraukļu, maitu putnu) piekļuvi mājdzīvniekiem.

| B. | Pārtikas aprites ķēdē iesaistītajiem novietņu, kuras atzītas par brīvām no trihinellām, vadītājiem jāinformē kompetentā iestāde, ja kāda no A punktā minētajām prasībām vairs netiek izpildīta vai ir radušās citas izmaiņas, kas varētu ietekmēt no trihinellām brīvas novietnes statusu. |
| --- | --- |

B.

Pārtikas aprites ķēdē iesaistītajiem novietņu, kuras atzītas par brīvām no trihinellām, vadītājiem jāinformē kompetentā iestāde, ja kāda no A punktā minētajām prasībām vairs netiek izpildīta vai ir radušās citas izmaiņas, kas varētu ietekmēt no trihinellām brīvas novietnes statusu.

II NODAĻA

KOMPETENTO IESTĀŽU SAISTĪBAS

| A. | Kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās pēdējo 10 gadu laikā mājas cūkām ir konstatētas trihinellas, var atzīt novietni par brīvu no trihinellām, ja:






  a) | pirms šāda atzinuma pieņemšanas 12 mēnešu laikā novietne pārbaudes nolūkos apmeklēta vismaz divas reizes, lai pārbaudītu tās atbilstību IV pielikuma I nodaļas A punkta prasībām, un |
| --- | --- | --- |

A.

Kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās pēdējo 10 gadu laikā mājas cūkām ir konstatētas trihinellas, var atzīt novietni par brīvu no trihinellām, ja:

a)

pirms šāda atzinuma pieņemšanas 12 mēnešu laikā novietne pārbaudes nolūkos apmeklēta vismaz divas reizes, lai pārbaudītu tās atbilstību IV pielikuma I nodaļas A punkta prasībām, un

| b) | visām cūkām, kas nosūtītas kaušanai pēdējo 24 mēnešu laikā pirms šāda atzinuma veikšanas vai ilgākā laika periodā, ja kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, ir veiktas pārbaudes, lai kompetentā iestāde pārliecinātos, ka ir pārbaudīts pietiekams daudzums dzīvnieku no konkrētās novietnes, izmantojot kādu no parazītu noteikšanas metodēm, kas aprakstītas I pielikuma I un II nodaļā, un |
| --- | --- |

b)

visām cūkām, kas nosūtītas kaušanai pēdējo 24 mēnešu laikā pirms šāda atzinuma veikšanas vai ilgākā laika periodā, ja kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamu, ir veiktas pārbaudes, lai kompetentā iestāde pārliecinātos, ka ir pārbaudīts pietiekams daudzums dzīvnieku no konkrētās novietnes, izmantojot kādu no parazītu noteikšanas metodēm, kas aprakstītas I pielikuma I un II nodaļā, un

| c) | pārbaužu rezultāti bijuši negatīvi, un |
| --- | --- |

c)

pārbaužu rezultāti bijuši negatīvi, un

| d) | uz risku balstīta pārraudzības programma savvaļas dzīvniekiem tiek īstenota vietās, kur savvaļas dzīvnieki un novietnes, kuras piesakās uz no trihinellām brīvu statusu, pastāv cieši līdzās; ar pārraudzības programmu optimizē parazītu noteikšanu, izmantojot vispiemērotākos uzņēmīgos dzīvniekus un noteikšanas tehnoloģijas, ņemot kā paraugus lielu skaitu dzīvnieku un tik daudz gaļas paraugu, cik vien nepieciešams; savvaļas dzīvniekiem noteikto parazītu sugas identificē Komisijas vai valsts references laboratorijā; Komisijas references laboratorija var palīdzēt sagatavot standartizētu protokolu savvaļas uzraudzības programmai. Šajā daļā norādīto prasību izpildei var izmantot arhīvu datus. |
| --- | --- |

d)

uz risku balstīta pārraudzības programma savvaļas dzīvniekiem tiek īstenota vietās, kur savvaļas dzīvnieki un novietnes, kuras piesakās uz no trihinellām brīvu statusu, pastāv cieši līdzās; ar pārraudzības programmu optimizē parazītu noteikšanu, izmantojot vispiemērotākos uzņēmīgos dzīvniekus un noteikšanas tehnoloģijas, ņemot kā paraugus lielu skaitu dzīvnieku un tik daudz gaļas paraugu, cik vien nepieciešams; savvaļas dzīvniekiem noteikto parazītu sugas identificē Komisijas vai valsts references laboratorijā; Komisijas references laboratorija var palīdzēt sagatavot standartizētu protokolu savvaļas uzraudzības programmai. Šajā daļā norādīto prasību izpildei var izmantot arhīvu datus.

| B. | Kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās pēdējo 10 gadu laikā mājas cūkām nav konstatētas trihinellas, var atzīt novietni par brīvu no trihinellām, ja
  izpildītas A punkta d) apakšpunkta prasības. |
| --- | --- |

B.

Kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās pēdējo 10 gadu laikā mājas cūkām nav konstatētas trihinellas, var atzīt novietni par brīvu no trihinellām, ja

izpildītas A punkta d) apakšpunkta prasības.

| C. | Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu atzīt novietņu kategoriju par brīvu no trihinellām, ja izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | ir izpildītas visas IV pielikuma I nodaļas A punkta prasības ar izņēmumu attiecībā uz k) apakšpunktu, kuru nepiemēro, un |
| --- | --- | --- |

C.

Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu atzīt novietņu kategoriju par brīvu no trihinellām, ja izpildīti šādi nosacījumi:

a)

ir izpildītas visas IV pielikuma I nodaļas A punkta prasības ar izņēmumu attiecībā uz k) apakšpunktu, kuru nepiemēro, un

| b) | valstī pēdējo 10 gadu laikā mājdzīvniekiem nav atklāta vietējas izcelsmes trihinellu invāzija, un šajā laikā veiktas nepārtrauktas pārbaudes kaujamajām cūkām, nodrošinot vismaz 95 % ticamības līmeni, ka, ja trihinellu izplatība pārsniegs 0,0001 %, jebkura šāda invāzija tiks atklāta, un |
| --- | --- |

b)

valstī pēdējo 10 gadu laikā mājdzīvniekiem nav atklāta vietējas izcelsmes trihinellu invāzija, un šajā laikā veiktas nepārtrauktas pārbaudes kaujamajām cūkām, nodrošinot vismaz 95 % ticamības līmeni, ka, ja trihinellu izplatība pārsniegs 0,0001 %, jebkura šāda invāzija tiks atklāta, un

| c) | jābūt pieejamam skaidram aprakstam par novietņu kategoriju, saimniekošanas veidu un audzējamo dzīvnieku veidu, un |
| --- | --- |

c)

jābūt pieejamam skaidram aprakstam par novietņu kategoriju, saimniekošanas veidu un audzējamo dzīvnieku veidu, un

| d) | saskaņā ar IV pielikuma II nodaļas A punkta d) apakšpunktu savvaļas dzīvniekiem ir izveidota uz risku balstīta pārraudzības programma. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar IV pielikuma II nodaļas A punkta d) apakšpunktu savvaļas dzīvniekiem ir izveidota uz risku balstīta pārraudzības programma.

| D. | Papildus Direktīvas 2003/99/EK IV pielikumā noteiktajām prasībām sākotnējā ziņojumā un tam sekojošos ikgadējos ziņojumos Komisijai ietverama šāda informācija:






  a) | inficēšanās gadījumu skaits ar trihinellām (svešas un vietējas izcelsmes) cilvēkiem, tostarp epidemioloģiskie dati; |
| --- | --- | --- |

D.

Papildus Direktīvas 2003/99/EK IV pielikumā noteiktajām prasībām sākotnējā ziņojumā un tam sekojošos ikgadējos ziņojumos Komisijai ietverama šāda informācija:

a)

inficēšanās gadījumu skaits ar trihinellām (svešas un vietējas izcelsmes) cilvēkiem, tostarp epidemioloģiskie dati;

| b) | trihinellu pārbaužu rezultāti mājas cūkām, kas nav audzētas kontrolētos apstākļos integrētās ražošanas sistēmās; rezultātos jāiekļauj invāzijas skarto dzīvnieku vecums un dzimums, vadības sistēmas veids, izmantotās diagnostikas metodes veids, invadētības ar parazītiem līmenis (ja ir zināms), un jebkura cita attiecīga papildu informācija; |
| --- | --- |

b)

trihinellu pārbaužu rezultāti mājas cūkām, kas nav audzētas kontrolētos apstākļos integrētās ražošanas sistēmās; rezultātos jāiekļauj invāzijas skarto dzīvnieku vecums un dzimums, vadības sistēmas veids, izmantotās diagnostikas metodes veids, invadētības ar parazītiem līmenis (ja ir zināms), un jebkura cita attiecīga papildu informācija;

| c) | rezultāti par trihinellu pārbaudēm vaislas cūkām un kuiļiem; rezultātiem jāietver b) apakšpunktā minētā informācija; |
| --- | --- |

c)

rezultāti par trihinellu pārbaudēm vaislas cūkām un kuiļiem; rezultātiem jāietver b) apakšpunktā minētā informācija;

| d) | trihinellu pārbaužu rezultāti mežacūku, zirgu, medījumu un citu uzņēmīgo dzīvnieku liemeņos; |
| --- | --- |

d)

trihinellu pārbaužu rezultāti mežacūku, zirgu, medījumu un citu uzņēmīgo dzīvnieku liemeņos;

| e) | 11. pantā minēto seroloģisko testu rezultāti, ja Kopienas references laboratorija ir apstiprinājusi piemērotu testu; |
| --- | --- |

e)

11. pantā minēto seroloģisko testu rezultāti, ja Kopienas references laboratorija ir apstiprinājusi piemērotu testu;

| f) | citi gadījumi, kad pastāv aizdomas uz svešas vai vietējas izcelsmes trihinellām, un visi attiecīgie laboratorijas rezultāti; |
| --- | --- |

f)

citi gadījumi, kad pastāv aizdomas uz svešas vai vietējas izcelsmes trihinellām, un visi attiecīgie laboratorijas rezultāti;

| g) | visu pozitīvo rezultātu izklāsts un trihinellu sugas apstiprinājums, kas veikts Kopienas vai valsts references laboratorijā; |
| --- | --- |

g)

visu pozitīvo rezultātu izklāsts un trihinellu sugas apstiprinājums, kas veikts Kopienas vai valsts references laboratorijā;

| h) | dati iesniedzami Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes noteiktā formātā un saskaņā ar laika grafiku, kas noteikts ziņojumiem par zoonozēm; |
| --- | --- |

h)

dati iesniedzami Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes noteiktā formātā un saskaņā ar laika grafiku, kas noteikts ziņojumiem par zoonozēm;

| i) | ziņojumiem attiecībā uz novietnēm vai novietņu kategorijām, kas atzītas par brīvām no trihinellām – informācija par šādu no trihinellām brīvu novietņu skaitu un rezultāti par no trihinellām brīvu novietņu pārbaudēm, tajā skaitā informācija par saimnieka kompetenci; |
| --- | --- |

i)

ziņojumiem attiecībā uz novietnēm vai novietņu kategorijām, kas atzītas par brīvām no trihinellām – informācija par šādu no trihinellām brīvu novietņu skaitu un rezultāti par no trihinellām brīvu novietņu pārbaudēm, tajā skaitā informācija par saimnieka kompetenci;

| j) | ziņojumos attiecībā uz reģioniem ar niecīgu risku jāietver:






  i) | informācija par pārraudzības programmu, kas īstenota saskaņā ar 11. pantu, vai cita līdzvērtīga informācija; |
| --- | --- | --- |

j)

ziņojumos attiecībā uz reģioniem ar niecīgu risku jāietver:

i)

informācija par pārraudzības programmu, kas īstenota saskaņā ar 11. pantu, vai cita līdzvērtīga informācija;

| ii) | informācija par uz risku balstītu pārraudzības programmu savvaļas dzīvniekiem, kas īstenota saskaņā ar iepriekš minēto A punkta d) apakšpunktu, vai cita līdzvērtīga informācija. |
| --- | --- |

ii)

informācija par uz risku balstītu pārraudzības programmu savvaļas dzīvniekiem, kas īstenota saskaņā ar iepriekš minēto A punkta d) apakšpunktu, vai cita līdzvērtīga informācija.

---

(1)  OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.

---

| 22.12.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/83

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2076/2005

(2005. gada 5. decembris),

ar ko nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, Nr. 854/2004 un Nr. 882/2004 īstenošanai un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 853/2004 un Nr. 854/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (2), un jo īpaši tās 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (3), un jo īpaši tās 63. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 (4), (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004 piemērošana no 2006. gada 1. janvāra būs saistīta ar ievērojamām izmaiņām noteikumos un procedūrās, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Atsevišķu šo pasākumu piemērošana nekavējoties no 2006. gada 1. janvāra dažos gadījumos radītu praktiskas grūtības. Tādēļ būtu jāparedz periods netraucētai pārejai uz pilnu jauno noteikumu un procedūru īstenošanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 (4), (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004 piemērošana no 2006. gada 1. janvāra būs saistīta ar ievērojamām izmaiņām noteikumos un procedūrās, kas jāievēro pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Atsevišķu šo pasākumu piemērošana nekavējoties no 2006. gada 1. janvāra dažos gadījumos radītu praktiskas grūtības. Tādēļ būtu jāparedz periods netraucētai pārejai uz pilnu jauno noteikumu un procedūru īstenošanu.

| (2) | Ir lietderīgi pārejas periodu noteikt, ņemot vērā jauno ar higiēnu saistīto tiesību aktu pirmo izskatīšanu, kas paredzēta pirmajos četros gados. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi pārejas periodu noteikt, ņemot vērā jauno ar higiēnu saistīto tiesību aktu pirmo izskatīšanu, kas paredzēta pirmajos četros gados.

| (3) | Tādēļ ir jānosaka pārejas periods, kura laikā varētu pakāpeniski īstenot noteiktas šajā regulā paredzētas prasības. Lai pieeja būtu saskaņota, pārejas periodam faktiski vajadzētu ilgt četrus gadus, bet pamatotos gadījumos tas varētu būt arī īsāks. Vajadzētu arī paredzēt iespēju pārskatīt šos noteikumus, ņemot vērā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jānosaka pārejas periods, kura laikā varētu pakāpeniski īstenot noteiktas šajā regulā paredzētas prasības. Lai pieeja būtu saskaņota, pārejas periodam faktiski vajadzētu ilgt četrus gadus, bet pamatotos gadījumos tas varētu būt arī īsāks. Vajadzētu arī paredzēt iespēju pārskatīt šos noteikumus, ņemot vērā gūto pieredzi.

| (4) | Parasts pārejas noteikums būtu turpināt ļaut tirgot izstrādājumus, kas ražoti pirms jauno noteikumu piemērošanas. Šo noteikumu vajadzētu attiecināt uz visu pārejas periodu, ja vien izstrādājuma glabāšanas laiks nav īsāks. |
| --- | --- |

(4)

Parasts pārejas noteikums būtu turpināt ļaut tirgot izstrādājumus, kas ražoti pirms jauno noteikumu piemērošanas. Šo noteikumu vajadzētu attiecināt uz visu pārejas periodu, ja vien izstrādājuma glabāšanas laiks nav īsāks.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 darbības jomā nav ietverta mājputnu un zaķveidīgo gaļas tieša piegāde mazos daudzumos no ražotāja galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas to tieši piegādā galapatērētājam, svaigas gaļas veidā. Ar Padomes 1971. gada 15. februāra Direktīvu 71/118/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē svaigas mājputnu gaļas ražošanu un laišanu tirgū (5), un Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 91/495/EEK par sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē trušu gaļas, kā arī saimniecībās audzētu medījamo dzīvnieku gaļas ražošanu un laišanu tirgū (6), arī atļāva dalībvalstīm atkāpties no vispārīgām prasībām šāda veida lietošanai, kas nav ierobežota tikai ar svaigu gaļu. Šī iespēja pārejas periodā ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 darbības jomā nav ietverta mājputnu un zaķveidīgo gaļas tieša piegāde mazos daudzumos no ražotāja galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas to tieši piegādā galapatērētājam, svaigas gaļas veidā. Ar Padomes 1971. gada 15. februāra Direktīvu 71/118/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē svaigas mājputnu gaļas ražošanu un laišanu tirgū (5), un Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 91/495/EEK par sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē trušu gaļas, kā arī saimniecībās audzētu medījamo dzīvnieku gaļas ražošanu un laišanu tirgū (6), arī atļāva dalībvalstīm atkāpties no vispārīgām prasībām šāda veida lietošanai, kas nav ierobežota tikai ar svaigu gaļu. Šī iespēja pārejas periodā ir jāsaglabā.

| (6) | Kompetentās iestādes būtiski noslogo darbs saistībā ar uzņēmumu atzīšanu, jo īpaši tādu uzņēmumu atzīšanu, kurus nevajadzēja atzīt saskaņā ar iepriekš spēkā esošajiem noteikumiem, bet kuriem bija ļauts tirgot savus izstrādājumus tikai savas valsts iekšējā tirgū. Tādēļ būtu jāparedz, lai ar pārejas noteikumiem šiem uzņēmumiem tiktu atļauts turpināt izstrādājumu tirdzniecību savu valstu iekšējos tirgos, līdz tie tiks faktiski atzīti. |
| --- | --- |

(6)

Kompetentās iestādes būtiski noslogo darbs saistībā ar uzņēmumu atzīšanu, jo īpaši tādu uzņēmumu atzīšanu, kurus nevajadzēja atzīt saskaņā ar iepriekš spēkā esošajiem noteikumiem, bet kuriem bija ļauts tirgot savus izstrādājumus tikai savas valsts iekšējā tirgū. Tādēļ būtu jāparedz, lai ar pārejas noteikumiem šiem uzņēmumiem tiktu atļauts turpināt izstrādājumu tirdzniecību savu valstu iekšējos tirgos, līdz tie tiks faktiski atzīti.

| (7) | Pārejas noteikums, kas attiecas uz iesaiņojuma un iepakojuma materiālu un marķēšanas ierīču lietošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas 6. punktu, ir jāpārskata, padarot stingrākus iepriekšējos noteikumus par marķēšanas tehnikas lietošanu, vienlaikus ņemot vērā pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku vēlamās pielaides attiecībā uz marķēšanas materiāliem, kas iepirkti pirms jaunāko tiesību aktu īstenošanas. Minētās regulas atbilstošie noteikumi tāpēc būtu jāsvītro, un šīs regulas ietvaros jāparedz jauns noteikums. Pastāvot riskam, ka pārejas noteikums var tikt ļaunprātīgi izmantots, tā periodu vajadzētu ierobežot un nodrošināt pēc iespējas ātrāku vecās jaunajiem noteikumiem neatbilstošās marķēšanas tehnikas aizstāšanu ne vēlāk kā līdz pārejas perioda beigām. Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikums un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikums būtu atbilstoši grozāms. |
| --- | --- |

(7)

Pārejas noteikums, kas attiecas uz iesaiņojuma un iepakojuma materiālu un marķēšanas ierīču lietošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas 6. punktu, ir jāpārskata, padarot stingrākus iepriekšējos noteikumus par marķēšanas tehnikas lietošanu, vienlaikus ņemot vērā pārtikas apritē iesaistīto tirgus dalībnieku vēlamās pielaides attiecībā uz marķēšanas materiāliem, kas iepirkti pirms jaunāko tiesību aktu īstenošanas. Minētās regulas atbilstošie noteikumi tāpēc būtu jāsvītro, un šīs regulas ietvaros jāparedz jauns noteikums. Pastāvot riskam, ka pārejas noteikums var tikt ļaunprātīgi izmantots, tā periodu vajadzētu ierobežot un nodrošināt pēc iespējas ātrāku vecās jaunajiem noteikumiem neatbilstošās marķēšanas tehnikas aizstāšanu ne vēlāk kā līdz pārejas perioda beigām. Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikums un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikums būtu atbilstoši grozāms.

| (8) | Dažās izstrādājumu kategorijās veselības prasības dzīvnieku izcelsmes pārtikas importam nebūs pilnīgi saskaņotas, un būtu jāvieš skaidrība importa nosacījumos, kas šādiem izstrādājumiem piemērojami pārejas periodā. |
| --- | --- |

(8)

Dažās izstrādājumu kategorijās veselības prasības dzīvnieku izcelsmes pārtikas importam nebūs pilnīgi saskaņotas, un būtu jāvieš skaidrība importa nosacījumos, kas šādiem izstrādājumiem piemērojami pārejas periodā.

| (9) | Informācijas sniegšana par pārtikas ķēdēm ir pavisam jauna prasība pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Lai pilnīgi īstenotu prasību par informācijas sniegšana par pārtikas ķēdēm, vajadzētu paredzēt pārejas periodu. Jo īpaši vajadzētu atvieglot netraucētu informācijas plūsmu no zemnieku saimniecības uz kautuvi, īstenojot pārejas noteikumu, kas mīkstinātu prasību sniegt informāciju 24 stundas, pirms dzīvnieki nonāk kautuvē. |
| --- | --- |

(9)

Informācijas sniegšana par pārtikas ķēdēm ir pavisam jauna prasība pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Lai pilnīgi īstenotu prasību par informācijas sniegšana par pārtikas ķēdēm, vajadzētu paredzēt pārejas periodu. Jo īpaši vajadzētu atvieglot netraucētu informācijas plūsmu no zemnieku saimniecības uz kautuvi, īstenojot pārejas noteikumu, kas mīkstinātu prasību sniegt informāciju 24 stundas, pirms dzīvnieki nonāk kautuvē.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma III sadaļā noteikts, ka valsts pilnvarotam vai apstiprinātam veterinārārstam jāparaksta sertifikāts, kas ir klāt saimniecībā audzētiem savvaļas nagaiņiem, kurus transportē no fermas uz kautuvi. Direktīvā 91/495/EEK paredzēts veterinārā dienesta paraksts. Minētais noteikums pārejas periodā ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma III sadaļā noteikts, ka valsts pilnvarotam vai apstiprinātam veterinārārstam jāparaksta sertifikāts, kas ir klāt saimniecībā audzētiem savvaļas nagaiņiem, kurus transportē no fermas uz kautuvi. Direktīvā 91/495/EEK paredzēts veterinārā dienesta paraksts. Minētais noteikums pārejas periodā ir jāsaglabā.

| (11) | Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma X nodaļas B daļā noteiktais sertifikāts ir izstrādāts sīkāk nekā iepriekš paredzētais sertifikāts. Direktīvas 91/495/EEK III pielikumā iekļautais veterinārā sertifikāta paraugs jāpieņem pārejas periodā. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma X nodaļas B daļā noteiktais sertifikāts ir izstrādāts sīkāk nekā iepriekš paredzētais sertifikāts. Direktīvas 91/495/EEK III pielikumā iekļautais veterinārā sertifikāta paraugs jāpieņem pārejas periodā.

| (12) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V sadaļā noteikts, ka maltās gaļas izejvielām jāatbilst konkrētiem kritērijiem, un ir noteiktas etiķetēšanas prasības. Attiecībā uz maltās gaļas sastāva kritērijiem, jo īpaši uz tauku saturu un saistaudiem, jānovērtē gaļas proteīna attiecība. Kamēr nav šā novērtējuma rezultātu, ir lietderīgi saglabāt pašreizējos kritērijus, kas noteikti ar Padomes 1994. gada 14. decembra Direktīvu 94/65/EK ar ko nosaka prasības maltas gaļas un gaļas izstrādājumu ražošanai un laišanai tirgū (7). |
| --- | --- |

(12)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V sadaļā noteikts, ka maltās gaļas izejvielām jāatbilst konkrētiem kritērijiem, un ir noteiktas etiķetēšanas prasības. Attiecībā uz maltās gaļas sastāva kritērijiem, jo īpaši uz tauku saturu un saistaudiem, jānovērtē gaļas proteīna attiecība. Kamēr nav šā novērtējuma rezultātu, ir lietderīgi saglabāt pašreizējos kritērijus, kas noteikti ar Padomes 1994. gada 14. decembra Direktīvu 94/65/EK ar ko nosaka prasības maltas gaļas un gaļas izstrādājumu ražošanai un laišanai tirgū (7).

| (13) | Neskatoties uz Regulas (EK) Nr. 853/2004 3. panta 2. punktā noteikto vispārējo principu, saskaņā ar kuru pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, ja to prasa higiēnas apsvērumi, nedrīkst izmantot citas vielas kā vien dzeramo ūdeni, Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma VII nodaļā un Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I nodaļas II daļā un III un IV nodaļā ir noteikumi, kas ļauj, apstrādājot zivis, lietot tīru ūdeni, jo īpaši apstrādājot zivis uz kuģa. Tā kā tīra ūdens lietošana nerada risku sabiedrības veselībai, ciktāl tiek nodrošināta atbilstība Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktajai definīcijai, un lai sauszemē izvietotajiem uzņēmumiem, kur veic zvejniecības produktu apstrādi, ļautu pakāpeniski piemēroties, būtu jāpaplašina attiecīgo Regulas (EK) Nr. 853/2004 noteikumu darbības sfēra, pārejas periodā attiecinot to uz šādiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(13)

Neskatoties uz Regulas (EK) Nr. 853/2004 3. panta 2. punktā noteikto vispārējo principu, saskaņā ar kuru pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, ja to prasa higiēnas apsvērumi, nedrīkst izmantot citas vielas kā vien dzeramo ūdeni, Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma VII nodaļā un Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I nodaļas II daļā un III un IV nodaļā ir noteikumi, kas ļauj, apstrādājot zivis, lietot tīru ūdeni, jo īpaši apstrādājot zivis uz kuģa. Tā kā tīra ūdens lietošana nerada risku sabiedrības veselībai, ciktāl tiek nodrošināta atbilstība Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktajai definīcijai, un lai sauszemē izvietotajiem uzņēmumiem, kur veic zvejniecības produktu apstrādi, ļautu pakāpeniski piemēroties, būtu jāpaplašina attiecīgo Regulas (EK) Nr. 853/2004 noteikumu darbības sfēra, pārejas periodā attiecinot to uz šādiem uzņēmumiem.

| (14) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas II nodaļas III daļas 1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo piena produktus, jānodrošina govs svaigpiena atbilstība ierobežojošiem kritērijiem pirms tā pārstrādes. Atbilstība šim ierobežojumam ir īpaši svarīga, kad piens ir termiski jāapstrādā un tas nav pārstrādāts iepriekš noteiktā periodā. Pārejas pasākumu ietvaros verifikāciju par atbilstību šim kritērijam tieši pirms pārstrādes vajadzētu pieprasīt tikai šajos apstākļos. |
| --- | --- |

(14)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas II nodaļas III daļas 1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo piena produktus, jānodrošina govs svaigpiena atbilstība ierobežojošiem kritērijiem pirms tā pārstrādes. Atbilstība šim ierobežojumam ir īpaši svarīga, kad piens ir termiski jāapstrādā un tas nav pārstrādāts iepriekš noteiktā periodā. Pārejas pasākumu ietvaros verifikāciju par atbilstību šim kritērijam tieši pirms pārstrādes vajadzētu pieprasīt tikai šajos apstākļos.

| (15) | Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma X sadaļā ir noteikti īpašie higiēnas noteikumi olām un olu produktiem. Saskaņā ar I nodaļas 2. punktu olas jāglabā un jāpārvadā pastāvīgā temperatūrā, kas ir vislabāk piemērota, lai nodrošinātu to higiēnas īpašību optimālu saglabāšanu. Tā kā pirms 2006. gada 1. janvāra dalībvalstīm bija ļauts piemērot kontrolētas temperatūras normatīvus olu uzglabāšanas vietām un pārvadāšanai no vienas vietas uz otru, būtu jāpaskaidro, ka šos normatīvus var arī turpmāk izmantot kā pārejas pasākumu, ja tas tiek darīts ar kompetentās iestādes atļauju. Tas dos tirgus dalībniekiem laiku pielāgot savu darbību un procedūras jaunajiem temperatūras normatīviem, kuru ievērošanu var prasīt kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma X sadaļā ir noteikti īpašie higiēnas noteikumi olām un olu produktiem. Saskaņā ar I nodaļas 2. punktu olas jāglabā un jāpārvadā pastāvīgā temperatūrā, kas ir vislabāk piemērota, lai nodrošinātu to higiēnas īpašību optimālu saglabāšanu. Tā kā pirms 2006. gada 1. janvāra dalībvalstīm bija ļauts piemērot kontrolētas temperatūras normatīvus olu uzglabāšanas vietām un pārvadāšanai no vienas vietas uz otru, būtu jāpaskaidro, ka šos normatīvus var arī turpmāk izmantot kā pārejas pasākumu, ja tas tiek darīts ar kompetentās iestādes atļauju. Tas dos tirgus dalībniekiem laiku pielāgot savu darbību un procedūras jaunajiem temperatūras normatīviem, kuru ievērošanu var prasīt kompetentā iestāde.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma X sadaļas II nodaļas II daļas 1. punktu ieplīsušas olas noteiktos apstākļos var izmantot olu produktu ražošanai. Pārejas noteikumu ietvaros šī iespēja ir jāpaplašina, attiecinot to uz citiem uzņēmumiem, kas ražo šķidrās olas, ja ir atbilstība tiem pašiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma X sadaļas II nodaļas II daļas 1. punktu ieplīsušas olas noteiktos apstākļos var izmantot olu produktu ražošanai. Pārejas noteikumu ietvaros šī iespēja ir jāpaplašina, attiecinot to uz citiem uzņēmumiem, kas ražo šķidrās olas, ja ir atbilstība tiem pašiem noteikumiem.

| (17) | Regulā (EK) Nr. 854/2004 ir prasīts, lai kautuvju personāls, ko kompetentā iestāde ir pilnvarojusi veikt veterinārārsta palīgu uzdevumus, tiktu apmācīts tādā pašā veidā un gūtu tādu pašu kvalifikāciju kā pilnvarots veterinārārsta palīgs. Pārejas periodā ir lietderīgi atvēlēt kompetentajai iestādei laiku, lai tā varētu plānot un organizēt kautuves personāla, kas palīdz veikt oficiālo kontroli, papildu apmācību un kvalifikācijas ieguvi, un līdz ar to ierobežot prasību par kautuvju darbinieku apmācības nodrošināšanu to īpašo uzdevumu izpildei, kurus viņiem ir atļauts veikt. |
| --- | --- |

(17)

Regulā (EK) Nr. 854/2004 ir prasīts, lai kautuvju personāls, ko kompetentā iestāde ir pilnvarojusi veikt veterinārārsta palīgu uzdevumus, tiktu apmācīts tādā pašā veidā un gūtu tādu pašu kvalifikāciju kā pilnvarots veterinārārsta palīgs. Pārejas periodā ir lietderīgi atvēlēt kompetentajai iestādei laiku, lai tā varētu plānot un organizēt kautuves personāla, kas palīdz veikt oficiālo kontroli, papildu apmācību un kvalifikācijas ieguvi, un līdz ar to ierobežot prasību par kautuvju darbinieku apmācības nodrošināšanu to īpašo uzdevumu izpildei, kurus viņiem ir atļauts veikt.

| (18) | Regulas (EK) Nr. 882/2004 12. pantā ir noteikts, ka laboratorijām, kur tiek analizēti oficiālās kontroles laikā ņemtie paraugi, ir jābūt akreditētām. Laboratorijām, kam Kopienas iepriekšējās likumdošanas ietvaros netika izvirzīta prasība par akreditāciju, var būt vajadzīgs papildus laiks pilnas akreditācijas iegūšanai, jo akreditācija ir sarežģīts un darbietilpīgs process. Ir lietderīgi atvēlēt šādām laboratorijām papildu laiku, lai tās spētu veikt vajadzīgos pasākumus akreditācijai. |
| --- | --- |

(18)

Regulas (EK) Nr. 882/2004 12. pantā ir noteikts, ka laboratorijām, kur tiek analizēti oficiālās kontroles laikā ņemtie paraugi, ir jābūt akreditētām. Laboratorijām, kam Kopienas iepriekšējās likumdošanas ietvaros netika izvirzīta prasība par akreditāciju, var būt vajadzīgs papildus laiks pilnas akreditācijas iegūšanai, jo akreditācija ir sarežģīts un darbietilpīgs process. Ir lietderīgi atvēlēt šādām laboratorijām papildu laiku, lai tās spētu veikt vajadzīgos pasākumus akreditācijai.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Pārejas periods

Ar šo regulu tiek noteikts četru gadu ilgs pārejas periods, kas beidzas 2009. gada 31. decembrī (turpmāk “pārejas periods”).

Ar šo regulu noteiktie pārejas noteikumi tiek piemēroti pārejas periodā, ja vien 5. un 8. pantā nav noteikts citādi.

II NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI REGULAS (EK) Nr. 853/2004 ĪSTENOŠANAI

2. pants

Dzīvnieku izcelsmes pārtikas krājumi

1.   Neskarot attiecīgos Kopienas tiesību aktus, un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/13/EK (8), dzīvnieku izcelsmes pārtikas krājumus, kas saražoti pirms 2006. gada 1. janvāra, var laist tirgū, ja uz tiem atbilstoši ir marķējums, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/41/EK (9) 2. pantā minētajos tiesību aktos.

2.   Šā panta 1. punktā minētie produkti, kam pārtikas apritē iesaistīts tirgus dalībnieks noteicis glabāšanas laiku, kurš ir garāks par pārejas periodu, var palikt tirgū līdz to glabāšanas laika beigām.

3. pants

Mājputnu un zaķveidīgo gaļas tieša piegāde mazos daudzumos

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 1. panta 3. punkta d) apakšpunkta un neskarot tās 1. panta 4. punktu, šajā regulā paredzētos noteikumus nepiemēro attiecībā uz fermā nokautu mājputnu un zaķveidīgo gaļas tiešu piegādi mazos daudzumos no ražotāja galapatērētājam vai vietējam mazumtirdzniecības uzņēmumam, kas šādu gaļu piegādā tieši galapatērētājam.

4. pants

Dzīvnieku izcelsmes pārtikas laišana valsts tirgū līdz uzņēmumu atzīšanai

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. panta 1. punkta, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, kam pirms 2006. gada 1. janvāra bija ļauts laist savas valsts tirgū dzīvnieku izcelsmes pārtiku, var šādus produktus turpināt laist šai tirgū ar valsts marķējumu, ko nevar sajaukt ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 5. panta 1. punktā noteikto marķējumu, līdz laikam, kad kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. panta 2. punktu būs atzinusi uzņēmumus, kas apstrādā/ražo šādus produktus.

Dzīvnieku izcelsmes pārtiku ar šādu valsts marķējumu var laist tirgū tikai to ražotājas dalībvalsts teritorijā.

5. pants

Iesaiņojuma, iepakojuma un etiķešu materiāli ar veselības vai identifikācijas marķējuma uzdruku

Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki var līdz 2007. gada 31. decembrim turpināt lietot krājumā esošos iesaiņojuma, iepakojuma un etiķešu materiālus ar veselības vai identifikācijas marķējuma uzdruku, ko tie ir iepirkuši līdz 2006. gada 1. janvārim.

6. pants

Marķēšanas aprīkojums

Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki un kompetentās iestādes var turpināt lietot savā rīcībā esošās marķēšanas aprīkojumu līdz 2005. gada 31. decembrim, līdz tās tiek aizstātas, vai vēlākais līdz pārejas perioda beigām, ja vien nemainās uzņēmuma atzīšanas numurs.

Ja minētais aprīkojums tiek nomainītas, kompetentā iestāde nodrošina tā izņemšanu no aprites tā, lai to nevarētu turpināt lietot.

7. pants

Veselības nosacījumi importam

1.   Regulas (EK) Nr. 853/2004 6. panta 1. punktu nepiemēro tādas dzīvnieku izcelsmes pārtikas importam, kam nav noteikti saskaņotie veselības nosacījumi importam, tostarp trešo valstu saraksti un trešo valstu daļu un uzņēmumu saraksti, no kuriem importēt ir atļauts.

Pēc turpmākās Kopienas likumdošanas saskaņošanas par šādu produktu importu, šim importam jāatbilst attiecīgās dalībvalsts importa veselības nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 6. panta 4. punkta, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki, kas importē gan augu valsts produktus, gan apstrādātus dzīvnieku valsts produktus, ir atbrīvoti no šai pantā noteiktā pienākuma.

Kad tiek izveidota uz riska izvērtēšanu pamatota pieeja saskaņoto veselības nosacījumu īstenošanai importam un šādu pārtikas produktu pārbaudei, importam attiecīgajos gadījumos ir jāatbilst saskaņotajiem Kopienas noteikumiem, kas ir spēkā līdz 2006. gada 1. janvārim, un citos gadījumos valstu likumiem, kas īstenoti dalībvalstīs pirms šī datuma.

8. pants

Informācija par pārtikas apriti

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma III sadaļā noteiktajām prasībām, papildus mājputnu sektoram, kur prasības tiek piemērotas nekavējoties, dalībvalstis pakāpeniski īsteno tās citos sektoros, kā rezultātā cūku sektorā prasības par informācijas sniegšanu par pārtikas apriti ir paredzēts īstenot otrā pārejas gada beigās un zirgu un gaļas teļu sektoros – līdz trešā gada beigām.

Dalībvalstis, kas piemēro pārejas noteikumu, ziņo par tā īstenošanu Komisijai katra gada beigās.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma III sadaļas 2. punktā noteiktās prasības par pārtikas aprites informācijas nodrošināšanu pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas vada kautuves, ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš, kompetentā iestāde var atļaut šo informāciju nosūtīt kautuves vadītājiem kopā ar visu sugu dzīvniekiem, uz kuriem tā attiecas, un visos apstākļos, ja tas neapdraud Regulas (EK) Nr. 853/2004 mērķu īstenošanu.

Tomēr ikviena informācija, kuras rezultātā var tikt nopietni traucēts kautuves darbs, ir jādara zināma kautuves vadītājam labu laiku pirms dzīvnieku nogādāšanas kautuvē.

9. pants

Saimniecībā audzētu savvaļas nagaiņu gaļa

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma III sadaļas 3. punkta j) apakšpunktā noteiktajām prasībām, 16. pantā minēto sertifikātu, ar ko apliecina pirmskaušanas apskates labvēlīgu rezultātu, izdod un paraksta veterinārais dienests.

10. pants

Maltas gaļas sastāva kritēriji un etiķetēšanas prasības

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V sadaļas II nodaļas 1. punktā noteiktajām prasībām, pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam jāpārbauda izejvielas, ko saņem uzņēmums, lai attiecībā uz galaproduktu nodrošinātu atbilstību produkta nosaukumam turpmāk iekļautajā tabulā.

Tabula: Sastāva kritēriji, ko pārbauda, pamatojoties uz dienas vidējo rādītāju

| | Tauku saturs | Saistaudi: gaļas proteīna attiecība |
| --- | --- | --- |
| — | liesa maltā gaļa |

Tauku saturs

Saistaudi: gaļas proteīna attiecība

—

liesa maltā gaļa

≤ 7 %

≤ 12

| — | malta liellopa gaļa |
| --- | --- |

—

malta liellopa gaļa

≤ 20 %

≤ 15

| — | maltā gaļa ar cūkgaļu |
| --- | --- |

—

maltā gaļa ar cūkgaļu

≤ 30 %

≤ 18

| — | malta citu sugu dzīvnieku gaļa |
| --- | --- |

—

malta citu sugu dzīvnieku gaļa

≤ 25 %

≤ 15

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma V sadaļas IV nodaļā noteiktajām prasībām, uz etiķetējuma jābūt arī šādiem vārdiem:

| — | “tauku procentuālais saturs mazāks par ...”, |
| --- | --- |

—

“tauku procentuālais saturs mazāks par ...”,

| — | “saistaudi: gaļas proteīna attiecība mazāka par ...”. |
| --- | --- |

—

“saistaudi: gaļas proteīna attiecība mazāka par ...”.

3.   Dalībvalstis var atļaut laist savā tirgū malto gaļu, kas neatbilst šiem kritērijiem, ar valsts marķējumu, ko nevar sajaukt ar marķējumu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 5. panta 1. punktā.

11. pants

Tīra ūdens izmantošana

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 3. panta 2. punkta un minētās regulas III pielikuma VIII sadaļas III nodaļas A apakšnodaļas 1. punkta, ledu, ko izmanto zvejniecības produktu atvēsināšanai, var ražot uzņēmumos uz sauszemes no tīra ūdens.

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 3. panta 2. punkta un minētās regulas III pielikuma VIII sadaļas III nodaļas A apakšnodaļas 2. un 3. punkta, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki uzņēmumos, tostarp uz kuģiem, kas apstrādā zvejniecības produktus, var izmantot tīru ūdeni.

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 3. panta 2. punkta un minētās regulas III pielikuma VIII sadaļas IV nodaļas 1. punkta, pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki var izmantot tīru ūdeni atdzesēšanai uzņēmumos uz sauszemes pēc vēžveidīgo un gliemeņu termiskās apstrādes.

12. pants

Svaigpiens un piena produkti

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma IX sadaļas II nodaļas III apakšnodaļas 1. punkta a) apakšpunkta prasībām, prasību par maksimālo dzīvotspējīgo mikroorganismu skaita noteikšanu attiecina uz svaigu govs pienu tikai tad, ja šāds piens ir apstrādājams termiski un nav šādā veidā apstrādāts periodā, kas noteikts HACCP procedūrās, kuras izmanto pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki.

13. pants

Olas un olu produkti

1.   Dalībvalstis, kas līdz 2006. gada 1. janvārim piemēro attiecīgās valsts temperatūras prasības attiecībā uz olu glabāšanas vietām un transporta līdzekļiem, ar kuriem olas tiek pārvadātas starp šīm glabāšanas vietām, var šīs prasības piemērot arī turpmāk.

1.   Pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki var izmantot ieplīsušas olas šķidro olu ražošanai šim nolūkam atzītos uzņēmumos, ja ražošanas uzņēmums vai iesaiņošanas centrs tās piegādā tieši un ja tās tiek sasistas iespējami ātri.

III NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI REGULAS (EK) Nr. 854/2004 ĪSTENOŠANAI

14. pants

Tāda kautuvju personāla apmācība, kas palīdz veikt oficiālo kontroli

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 854/2004 5. panta 6. punkta a) apakšpunkta i) daļas un no minētās regulas I pielikuma III sadaļas III nodaļas A punkta a) apakšpunkta, kautuves personālu, kuru kompetentā iestāde ir pilnvarojusi veikt veterinārārsta palīgu īpašos uzdevumus, apmāca tādā pašā veidā kā veterinārārstu palīgus tikai attiecībā uz īpašajiem pienākumiem, kuru pildīšanai ir dots pilnvarojums, un netiek izvirzīta prasība, lai tie kārtotu tādu eksāmenu kā veterinārārstu palīgi.

Kompetentā iestāde, pirms tā pilnvaro kautuvju personālu pārņemt veterinārārstu palīgu pienākumus, nodrošina, lai apmācība būtu apmierinoša.

Tā pārliecinās, ka papildu apmācība un organizatoriskie pasākumi, kas vajadzīgi, lai kautuvju personāls varētu nokārtot veterinārārstu palīgu kvalifikācijas eksāmenu, tiktu nodrošināti pēc iespējas ātrāk un visvēlākais – pārejas perioda beigās.

15. pants

To uzņēmumu sertifikācija, kuri izmanto personālu, kas palīdz veikt oficiālo kontroli kautuvēs

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma III sadaļas III nodaļas A punkta a) apakšpunkta otrās daļas, uzņēmumus, kas vēlas izmantot paši savu personālu, kas palīdz veikt oficiālo kontroli, pārejas perioda laikā atbrīvo no prasības par starptautiski atzītu sertifikāciju, ja uzņēmums uzskatāmi parāda, ka ir uzsācis un strādā pie sertifikācijas saskaņā ar tādiem starptautiskajiem standartiem kā attiecīgie EN ISO standarti par kvalitātes vadību vai pārtikas nekaitīgumu.

16. pants

Sertifikāta paraugs saimniecībā audzētu savvaļas nagaiņu gaļai

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma IV sadaļas VII nodaļas A apakšnodaļas 4. punkta, sertifikāta paraugu, kas iekļauts Direktīvas 91/495/EEK III pielikumā var izmantot saimniecībā audzētiem savvaļas nagaiņiem, kurus transportē no fermas uz kautuvi.

17. pants

Veselības nosacījumi importam

Regulas (EK) Nr. 854/2004 III nodaļu nepiemēro tādas dzīvnieku izcelsmes pārtikas importam, kam nav noteikti saskaņotie veselības nosacījumi importam, tostarp trešo valstu saraksti un trešo valstu daļu un uzņēmumu saraksti, no kuriem importēt ir atļauts. Pēc turpmākās Kopienas likumdošanas par šādu produktu importu saskaņošanas, šim importam jāatbilst attiecīgās dalībvalsts importa veselības nosacījumiem.

IV NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI REGULAS (EK) Nr. 882/2004 ĪSTENOŠANAI

18. pants

Laboratoriju akreditācija

| a) | uzskatāmi parāda, ka tā ir uzsākusi un strādā pie vajadzīgās akreditācijas procedūras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004; |
| --- | --- |

a)

uzskatāmi parāda, ka tā ir uzsākusi un strādā pie vajadzīgās akreditācijas procedūras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004;

| b) | nodrošina kompetentajai iestādei pietiekošas garantijas par oficiālajai kontrolei veikto analīžu kvalitātes kontroles shēmām līdz 2006. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

b)

nodrošina kompetentajai iestādei pietiekošas garantijas par oficiālajai kontrolei veikto analīžu kvalitātes kontroles shēmām līdz 2006. gada 1. janvārim.

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Pārskatīšana

Ar šo regulu paredzētos pārejas noteikumus, tostarp to nosacījumus, var pārskatīt jebkurā laikā, ņemot vērā šo noteikumu īstenošanā gūto pieredzi un Regulas (EK) Nr. 853/2004, (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004.

20. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 853/2004

Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas B daļas 6. punkta trešo apakšpunktu svītro.

21. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 854/2004

Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma III nodaļas I sadaļas 6. punkta otro teikumu svītro.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 5. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.; Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.; Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 83. lpp.

2

(3)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.; Labots ar OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.; Labots ar OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.

4

(5)  OV L 55, 8.3.1971., 23. lpp.

5

(6)  OV L 268, 24.9.1991., 41. lpp.

6

(7)  OV L 368, 31.12.1994., 10. lpp.

7

(8)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

8

(9)  OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.; Labots ar OV L 195, 2.6.2004., 12. lpp.

9

---