# Úřední věstník L 61/2. b

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 61 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 492. března 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 61

České vydání

Právní předpisy

Svazek 492. března 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 361/2006 ze dne 1. března 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 362/2006 ze dne 1. března 2006 o zahájení stálého nabídkového řízení pro vývoz ječmene ze zásob britské intervenční agentury | 3 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 363/2006 ze dne 1. března 2006 o vydávání vývozních licencí režimu B pro ovoce a zeleninu (rajčata) | 9 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 364/2006 ze dne 1. března 2006, kterým se od 2. března 2006 stanoví dovozní cla pro některé druhy loupané rýže | 10 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 361/2006 ze dne 1. března 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 362/2006 ze dne 1. března 2006 o zahájení stálého nabídkového řízení pro vývoz ječmene ze zásob britské intervenční agentury

3

Nařízení Komise (ES) č. 363/2006 ze dne 1. března 2006 o vydávání vývozních licencí režimu B pro ovoce a zeleninu (rajčata)

9

Nařízení Komise (ES) č. 364/2006 ze dne 1. března 2006, kterým se od 2. března 2006 stanoví dovozní cla pro některé druhy loupané rýže

10

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. října 2004, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3676) | 11 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2005, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1368)

   (
  1
  ) | 17 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. října 2004, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3676)

(oznámeno pod číslem K(2004) 3676)

11

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2005, kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1368)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 1368)

1

17

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2006/172/SZBP ze dne 27. února 2006, kterým se provádí společný postoj 2004/852/SZBP týkající se omezujících opatření proti Pobřeží slonoviny | 21 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2006/172/SZBP ze dne 27. února 2006, kterým se provádí společný postoj 2004/852/SZBP týkající se omezujících opatření proti Pobřeží slonoviny

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 361/2006

ze dne 1. března 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. března 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 1. března 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 42,4 |
| 212 | 139,7 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 90,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 122,1 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,2 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 121,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,8 |
| 204 | 57,4 |
| 999 | 95,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,9 |
| 204 | 44,8 |
| 212 | 45,1 |
| 220 | 39,4 |
| 400 | 61,8 |
| 624 | 58,4 |
| 999 | 51,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 624 | 67,2 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 134,0 |
| 404 | 105,3 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 89,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 76,0 |
| 400 | 77,1 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 72,5 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 66,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

86,5

204

42,4

212

139,7

624

92,6

999

90,3

0707 00 05

052

122,1

068

138,2

204

68,2

628

155,5

999

121,0

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

132,8

204

57,4

999

95,1

0805 10 20

052

56,9

204

44,8

212

45,1

220

39,4

400

61,8

624

58,4

999

51,1

0805 50 10

052

49,2

624

67,2

999

58,2

0808 10 80

388

115,2

400

134,0

404

105,3

528

89,4

720

89,3

999

106,6

0808 20 50

220

60,6

388

76,0

400

77,1

512

65,7

528

72,5

720

45,0

999

66,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 362/2006

ze dne 1. března 2006

o zahájení stálého nabídkového řízení pro vývoz ječmene ze zásob britské intervenční agentury

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení obilovin ze zásob intervenčních agentur na trh. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení obilovin ze zásob intervenčních agentur na trh.

| (2) | Nařízení Komise (EHS) č. 3002/92 (3) stanoví společná prováděcí pravidla pro ověřování použití a místa určení intervenčních produktů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (EHS) č. 3002/92 (3) stanoví společná prováděcí pravidla pro ověřování použití a místa určení intervenčních produktů.

| (3) | Za současné situace na trhu je vhodné zahájit stálé nabídkové řízení pro vývoz 29 361 tun ječmene ze zásob britské intervenční agentury. |
| --- | --- |

(3)

Za současné situace na trhu je vhodné zahájit stálé nabídkové řízení pro vývoz 29 361 tun ječmene ze zásob britské intervenční agentury.

| (4) | Je třeba stanovit zvláštní podmínky pro zajištění řádného průběhu operací a jejich kontroly. Za tímto účelem je vhodné stanovit systém jistot, který by zajistil dodržování požadovaných cílů a zároveň by hospodářským subjektům pomohl vyhnout se příliš vysokým nákladům. Je proto třeba učinit odchylku od některých pravidel, zejména nařízení (EHS) č. 2131/93. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit zvláštní podmínky pro zajištění řádného průběhu operací a jejich kontroly. Za tímto účelem je vhodné stanovit systém jistot, který by zajistil dodržování požadovaných cílů a zároveň by hospodářským subjektům pomohl vyhnout se příliš vysokým nákladům. Je proto třeba učinit odchylku od některých pravidel, zejména nařízení (EHS) č. 2131/93.

| (5) | S cílem zabránit, aby byly produkty zpětně dovezeny, vývozy v rámci nabídkového řízení zahájeného podle tohoto nařízení by měly být omezeny jen na některé třetí země. |
| --- | --- |

(5)

S cílem zabránit, aby byly produkty zpětně dovezeny, vývozy v rámci nabídkového řízení zahájeného podle tohoto nařízení by měly být omezeny jen na některé třetí země.

| (6) | Za účelem modernizace řízení sytému je třeba stanovit, aby byly informace požadované Komisí předávány elektronickou cestou. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem modernizace řízení sytému je třeba stanovit, aby byly informace požadované Komisí předávány elektronickou cestou.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Britská intervenční agentura zahájí stálé nabídkové řízení pro vývoz ječmene ze svých zásob za podmínek stanovených nařízením (EHS) č. 2131/93, nestanoví-li toto nařízení jinak.

Článek 2

Nabídkové řízení se týká maximálního množství 29 361 tun ječmene, jež má být vyvezeno do třetích zemí s výjimkou Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Bulharska, Kanady, Chorvatska, Spojených států amerických, Lichtenštejnska, Mexika, Rumunska, Srbska a Černé Hory (4) a Švýcarska.

Článek 3

1.   U vývozů uskutečněných na základě tohoto nařízení se neuplatňuje žádná náhrada, ani vývozní daň, ani měsíční přirážka.

2.   Ustanovení čl. 8 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2131/93 se nepoužije.

3.   Odchylně od čl. 16 třetího pododstavce nařízení (EHS) č. 2131/93 je cenou, která má být zaplacena při vývozu, cena uvedená v nabídce bez měsíčního zvýšení.

Článek 4

1.   Vývozní licence jsou platné od data vydání ve smyslu článku 9 nařízení (EHS) č. 2131/93 až do konce čtvrtého měsíce následujícího po jejich vydání.

2.   K nabídkám předloženým v rámci nabídkového řízení zahájeného na základě tohoto nařízení se nesmějí přikládat žádosti o vývozní licence podané v rámci článku 49 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 (5).

Článek 5

1.   Odchylně od čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2131/93 uplyne lhůta pro předložení nabídek pro první dílčí nabídkové řízení dne 9. března 2006 v 9:00 hodin (bruselského času).

Lhůta pro předložení nabídek pro následující dílčí nabídková řízení uplyne každý čtvrtek v 9:00 hodin (bruselského času), s výjimkou dnů 13. dubna 2006 a 25. května 2006, neboť během těchto týdnů se žádné nabídkové řízení nekoná.

Lhůta pro předložení nabídek pro poslední dílčí nabídkové řízení uplyne dne 22. června 2006 v 9:00 hodin (bruselského času).

2.   Nabídky je třeba předložit britské intervenční agentuře, jejíž název a adresa jsou:

| Rural Payment Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Tel.: (44-19) 12 26 58 82 |
| Fax: (44-19) 12 26 58 24 |

Rural Payment Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Tel.: (44-19) 12 26 58 82

Fax: (44-19) 12 26 58 24

Článek 6

Intervenční agentura, skladovatel a vybraný účastník provedou na žádost vybraného účastníka na základě společné dohody odběr kontrolních vzorků odebíraných s četností přinejmenším jednoho odběru na každých 500 tun a jejich analýzu podle volby vybraného účastníka buď před vyskladněním, nebo v okamžiku vyskladnění. Intervenční orgán může být zastoupen zmocněncem, pokud však tímto zmocněncem není skladovatel.

Odběr kontrolních vzorků a jejich analýza se provádí ve lhůtě sedmi pracovních dnů od data podání žádosti vybraného účastníka nebo ve lhůtě tří pracovních dnů, pokud je odběr vzorků prováděn při vyskladnění.

V případě sporu se výsledky analýz sdělí Komisi elektronickou cestou.

Článek 7

1.   Vybraný účastník je povinen přijmout šarži v takové jakosti, jaká byla zjištěna, pokud výsledek analýz provedených na vzorcích ukazuje, že jakost je:

| a) | vyšší, než je jakost popsaná v oznámení o nabídkovém řízení; |
| --- | --- |

a)

vyšší, než je jakost popsaná v oznámení o nabídkovém řízení;

| b) | vyšší než minimální charakteristické znaky požadované pro intervenci, ale nižší než jakost uvedená v oznámení o nabídkovém řízení, přičemž zůstává v mezích odchylky, která může dosáhnout až:






  — | 1 kilogramu na hektolitr, co se týče měrné hmotnosti, která však nesmí být nižší než 64 kilogramů na hektolitr, |
| --- | --- | --- |

b)

vyšší než minimální charakteristické znaky požadované pro intervenci, ale nižší než jakost uvedená v oznámení o nabídkovém řízení, přičemž zůstává v mezích odchylky, která může dosáhnout až:

—

1 kilogramu na hektolitr, co se týče měrné hmotnosti, která však nesmí být nižší než 64 kilogramů na hektolitr,

| — | jednoho procentního bodu, co se týče obsahu vlhkosti, |
| --- | --- |

—

jednoho procentního bodu, co se týče obsahu vlhkosti,

| — | půl procentního bodu, co se týče nečistot uvedených v bodech B.2 a B.4 přílohy nařízení Komise (ES) č. 824/2000 (6), |
| --- | --- |

—

půl procentního bodu, co se týče nečistot uvedených v bodech B.2 a B.4 přílohy nařízení Komise (ES) č. 824/2000 (6),

| — | půl procentního bodu, co se týče nečistot uvedených v bodě B.5 přílohy nařízení (ES) č. 824/2000, aniž jsou však pozměněna přijatelná procenta ohledně škodlivých zrn a námele. |
| --- | --- |

—

půl procentního bodu, co se týče nečistot uvedených v bodě B.5 přílohy nařízení (ES) č. 824/2000, aniž jsou však pozměněna přijatelná procenta ohledně škodlivých zrn a námele.

2.   Pokud konečný výsledek analýz provedených na vzorcích ukazuje na jakost vyšší než minimální charakteristické vlastnosti požadované pro intervenci, ale nižší, než je jakost popsaná v oznámení o nabídkovém řízení, a vykazující rozdíl, který jde nad rámec odchylky uvedené v odst. 1 písm. b), může vybraný účastník:

| a) | buď šarži přijmout jako takovou; |
| --- | --- |

a)

buď šarži přijmout jako takovou;

| b) | nebo odmítnout dotyčnou šarži převzít. |
| --- | --- |

b)

nebo odmítnout dotyčnou šarži převzít.

V případě podle prvního pododstavce písm. b) bude vybraný účastník zbaven všech svých závazků v souvislosti s dotyčnou šarží včetně jistot až poté, co neprodleně informuje Komisi a intervenční agenturu prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I.

3.   Pokud konečný výsledek vykazuje nižší jakost, než jsou požadované minimální charakteristické vlastnosti při intervenci, nemůže vybraný účastník přistoupit k odběru dotyčné šarže. Vybraný účastník bude zbaven všech svých závazků v souvislosti s dotyčnou šarží včetně jistot až poté, co neprodleně informuje Komisi a intervenční agenturu prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I.

Článek 8

Podle čl. 7 odst. 2 prvního pododstavce písm. b) a odstavce 3 může vybraný účastník požadovat na intervenční agentuře, aby mu dodala jinou šarži ječmene o stanovené jakosti bez dodatečných nákladů. V tomto případě se záruka neuvolňuje. K náhradě šarže musí dojít ve lhůtě nejvýše tří dnů po podání žádosti vybraným účastníkem. Vybraný účastník o tom neprodleně informuje Komisi prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I.

Pokud vybraný účastník v době nejvýše jednoho měsíce po datu předložení své žádosti o výměnu i přes několik výměn neobdrží náhradní šarži stanovené jakosti, je zproštěn všech svých závazků včetně jistot poté, co o tom neprodleně informuje Komisi a intervenční agenturu prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze I.

Článek 9

1.   Pokud k odběru ječmene došlo dříve, než jsou k dispozici výsledky analýz podle článku 6, nese všechna rizika počínaje od převzetí šarže vybraný účastník, aniž by tím byly dotčeny opravné prostředky, které by mohl vybraný účastník použít vůči skladovateli.

2.   Náklady spojené s odebráním vzorků a analýzami podle článku 6, s výjimkou nákladů podle čl. 7 odst. 3, nese do výše jedné analýzy na 500 tun bez nákladů na zasilážování Evropský zemědělský orientační a záruční fond (EZOZF). Náklady na zasilážování a případné doplňující analýzy požadované vybraným účastníkem nese vybraný účastník.

Článek 10

Odchylně od článku 12 nařízení (EHS) č. 3002/92 musí dokumenty, které se týkají prodeje ječmene podle tohoto nařízení, a zejména vývozní licence, odběrný poukaz uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 3002/92, vývozní prohlášení a případně kontrolní výtisk T5, obsahovat jednu z poznámek uvedených v příloze II.

Článek 11

1.   Jistota složená podle čl. 13 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2131/93 se uvolní hned po vydání vývozních licencí vybraným účastníkům.

2.   Odchylně od čl. 17 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2131/93 je vývozní závazek kryt jistotou, jejíž výše se rovná rozdílu mezi intervenční cenou platnou v den nabídkového řízení a cenou přiřknutou v nabídkovém řízení, s minimální výší 25 EUR za tunu. Polovina této jistoty je složena při vydání licence a zůstatek před odebráním obilovin.

Článek 12

Britská intervenční agentura sdělí Komisi elektronickou cestou nejpozději dvě hodiny po uplynutí lhůty pro podávání nabídek, jaké nabídky obdržela. Tyto nabídky musí být oznámeny podle formuláře uvedeného v příloze III.

Článek 13

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. března 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 749/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  Úř. věst. L 301, 17.10.1992, s. 17. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 770/96 (Úř. věst. L 104, 27.4.1996, s. 13).

3

(4)  Včetně Kosova, jak je stanoveno v usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

4

(5)  Úř. věst. L 152, 24.6.2000, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 100, 20.4.2000, s. 31.

6

---

PŘÍLOHA I

Sdělení o odmítnutí a o případné výměně šarží v rámci stálého nabídkového řízení pro vývoz ječmene ze zásob britské intervenční agentury

(Nařízení (ES) č. 362/2006)

| — | Jméno účastníka prohlášeného za vybraného účastníka: |
| --- | --- |

—

Jméno účastníka prohlášeného za vybraného účastníka:

| — | Datum nabídkového řízení: |
| --- | --- |

—

Datum nabídkového řízení:

| — | Datum odmítnutí šarže vybraným účastníkem: |
| --- | --- |

—

Datum odmítnutí šarže vybraným účastníkem:

| Číslo šarže | Množství v tunách | Adresa sila | Důvod odmítnutí převzetí |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | — | specifická měrná hmotnost (kg/hl) |

Číslo šarže

Množství v tunách

Adresa sila

Důvod odmítnutí převzetí

—

specifická měrná hmotnost (kg/hl)

| — | % vyklíčených zrn |
| --- | --- |

—

% vyklíčených zrn

| — | % různých nečistot (Schwarzbesatz) |
| --- | --- |

—

% různých nečistot (Schwarzbesatz)

| — | % prvků, které nepatří mezi základní obiloviny bezvadné jakosti |
| --- | --- |

—

% prvků, které nepatří mezi základní obiloviny bezvadné jakosti

| — | ostatní |
| --- | --- |

—

ostatní

---

PŘÍLOHA II

Poznámky podle článku 10

| — | : | španělsky | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | česky | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006 |
| — | : | dánsky | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006 |
| — | : | německy | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006 |
| — | : | estonsky | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006 |
| — | : | řecky | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006 |
| — | : | anglicky | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006 |
| — | : | francouzsky | : | Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006 |
| — | : | italsky | : | Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006 |
| — | : | lotyšsky | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006 |
| — | : | litevsky | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006 |
| — | : | maďarsky | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet |
| — | : | nizozemsky | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006 |
| — | : | polsky | : | Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006 |
| — | : | portugalsky | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006 |
| — | : | slovensky | : | Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006 |
| — | : | slovinsky | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006 |
| — | : | finsky | : | Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006 |
| — | : | švédsky | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006. |

—

:

španělsky

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006

—

:

česky

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006

—

:

dánsky

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006

—

:

německy

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006

—

:

estonsky

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006

—

:

řecky

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006

—

:

anglicky

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006

—

:

francouzsky

:

Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006

—

:

italsky

:

Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006

—

:

lotyšsky

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006

—

:

litevsky

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006

—

:

maďarsky

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet

—

:

nizozemsky

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006

—

:

polsky

:

Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006

—

:

portugalsky

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006

—

:

slovensky

:

Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006

—

:

slovinsky

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006

—

:

finsky

:

Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006

—

:

švédsky

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006.

---

PŘÍLOHA III

Stálé nabídkové řízení pro vývoz ječmene ze zásob britské intervenční agentury

Formulář (1)

(Nařízení (ES) č. 362/2006)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pořadové číslo účastníků | Číslo šarže | Množství v tunách | Nabídková cena
  (v EUR/t) (2) | Přirážky (+)
  Srážky (–)
  (v EUR/t)
  (pro připomínku) | Obchodní náklady (3)

  (v EUR/t) | Země určení |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| atd. | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

Pořadové číslo účastníků

Číslo šarže

Množství v tunách

Nabídková cena

(v EUR/t) (2)

Přirážky (+)

Srážky (–)

(v EUR/t)

(pro připomínku)

Obchodní náklady (3)

(v EUR/t)

Země určení

1

2

3

atd.

---

(1)  Předat na GŘ AGRI (D/2).

(2)  Tato cena zahrnuje přirážky a srážky, které se týkají šarže, která je předmětem podání nabídky.

(3)  Obchodní náklady se týkají poskytování služeb a pojištění vynaložených po odebrání z intervenčních zásob až do stadia dodání na palubu (FOB) do přístavu vývozu, s výjimkou nákladů spojených s přepravou. Sdělené náklady se vypočítají na základě průměrných skutečných nákladů zjištěných intervenční agenturou během šestiměsíčního období, které předchází zahájení nabídkového řízení a vyjadřují se v eurech za tunu.

---

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 363/2006

ze dne 1. března 2006

o vydávání vývozních licencí režimu B pro ovoce a zeleninu (rajčata)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 ze dne 8. října 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o vývozní náhrady v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 6 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 2044/2005 (3) stanovilo směrná množství, pro něž lze vydat vývozní licence režimu B. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 2044/2005 (3) stanovilo směrná množství, pro něž lze vydat vývozní licence režimu B.

| (2) | Podle informací, které má Komise k dnešnímu datu k dispozici, hrozí, že brzy dojde k překročení směrných množství stanovených pro rajčata ve stávajícím vývozním období. Toto překročení by narušilo řádné fungování systému vývozních náhrad pro ovoce a zeleninu. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, které má Komise k dnešnímu datu k dispozici, hrozí, že brzy dojde k překročení směrných množství stanovených pro rajčata ve stávajícím vývozním období. Toto překročení by narušilo řádné fungování systému vývozních náhrad pro ovoce a zeleninu.

| (3) | Aby se předešlo této situaci, měly by být žádosti o vydání vývozní licence režimu B pro rajčata podané po 2. březnu 2006 zamítány, a to až do konce stávajícího vývozního období, |
| --- | --- |

(3)

Aby se předešlo této situaci, měly by být žádosti o vydání vývozní licence režimu B pro rajčata podané po 2. březnu 2006 zamítány, a to až do konce stávajícího vývozního období,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Žádosti o vydání vývozní licence režimu B pro rajčata podle článku 1 nařízení (ES) č. 2044/2005, jejichž příslušná vývozní prohlášení byla přijata po 2. březnu 2006 a před 17. březnem 2006, se zamítají.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. března 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. března 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 47/2003 (Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  Úř. věst. L 268, 9.10.2001, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  Úř. věst. L 328, 15.12.2005, s. 54.

3

---

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 364/2006

ze dne 1. března 2006,

kterým se od 2. března 2006 stanoví dovozní cla pro některé druhy loupané rýže

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1549/2004 ze dne 30. srpna 2004, kterým se stanoví odchylka od nařízení Rady (ES) č. 1785/2003, pokud jde o dovozní režim pro rýži, a kterým se stanoví zvláštní přechodná pravidla pro dovoz rýže Basmati (1), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě informací předaných příslušnými orgány Komise zjistila, že na období od 1. září 2005 do 28. února 2006 byly vydány dovozní licence na loupanou rýži kódu KN 1006 20 (kromě dovozních licencí na rýži Basmati) na množství 289 488 tun. Dovozní clo pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 (kromě rýže Basmati) proto musí být změněno. |
| --- | --- |

(1)

Na základě informací předaných příslušnými orgány Komise zjistila, že na období od 1. září 2005 do 28. února 2006 byly vydány dovozní licence na loupanou rýži kódu KN 1006 20 (kromě dovozních licencí na rýži Basmati) na množství 289 488 tun. Dovozní clo pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 (kromě rýže Basmati) proto musí být změněno.

| (2) | Jelikož ke stanovení použitelného cla má dojít ve lhůtě 10 dnů od konce výše uvedeného období, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo neprodleně v platnost, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož ke stanovení použitelného cla má dojít ve lhůtě 10 dnů od konce výše uvedeného období, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo neprodleně v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dovozní clo použitelné pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 činí 65 EUR za tunu.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. března 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 280, 31.8.2004, s. 13. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2152/2005 (Úř. věst. L 342, 24.12.2005, s. 30).

1

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/11

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. října 2004,

kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP

(Věc COMP/M.3099 – Areva/Urenco)

(oznámeno pod číslem K(2004) 3676)

(Pouze anglické znění je závazné)

(2006/170/ES)

Dne 6. října 2004 přijala Komise rozhodnutí ohledně spojení podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (1), a zejména čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení. Nedůvěrné znění celého rozhodnutí je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   SPOLEČNÁ ŽÁDOST O POSTOUPENÍ PŘÍPADU PODLE ČLÁNKU 22 NAŘÍZENÍ O SPOJOVÁNÍ

| (1) | Ve dnech 8. a 26. dubna 2004 Komise obdržela od orgánů Francie, Švédska a Německa společnou žádost o postoupení případu podle článku 22 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (2) (dále jen „nařízení o spojování“), ve které byla požádána o přezkoumání navrhovaného spojení, jímž společnost Société de participations du Commissariat à l’Energie Atomique SA (dále jen „Areva“, Francie) získává společnou kontrolu nad společností Enrichement Technology Company Limited (dále jen „ETC“, Spojené království), která byla dříve pod výlučnou kontrolou společnosti Urenco Limited (dále jen „Urenco“, Spojené království). |
| --- | --- |

(1)

Ve dnech 8. a 26. dubna 2004 Komise obdržela od orgánů Francie, Švédska a Německa společnou žádost o postoupení případu podle článku 22 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (2) (dále jen „nařízení o spojování“), ve které byla požádána o přezkoumání navrhovaného spojení, jímž společnost Société de participations du Commissariat à l’Energie Atomique SA (dále jen „Areva“, Francie) získává společnou kontrolu nad společností Enrichement Technology Company Limited (dále jen „ETC“, Spojené království), která byla dříve pod výlučnou kontrolou společnosti Urenco Limited (dále jen „Urenco“, Spojené království).

II.   DOTČENÉ STRANY

| (2) | Společnost Areva je ovládána společností Commissariat à l’Energie Atomique (dále jen „CEA“), kterou řídí francouzský stát. Společnost Areva je činná ve třech hlavních oblastech: a) všechny oblasti jaderné energetiky b) obchod s konektory a c) přenos a rozvod elektrické energie. Činnost vyvíjí zejména v oblasti obohacování uranu na trhu služeb prostřednictvím své dceřiné společnosti Eurodif a vlastní největší evropský závod na obohacování uranu. Závod postupně zastarává a používá nemoderní a nákladnou technologii difúze plynů. Eurodif má nominální kapacitu 10,8 milionu jednotek separačních prací (separative work units – dále jen „SWU“) ročně, přičemž dodávky za rok 2002 činily přibližně 9 milionů SWU. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Areva je ovládána společností Commissariat à l’Energie Atomique (dále jen „CEA“), kterou řídí francouzský stát. Společnost Areva je činná ve třech hlavních oblastech: a) všechny oblasti jaderné energetiky b) obchod s konektory a c) přenos a rozvod elektrické energie. Činnost vyvíjí zejména v oblasti obohacování uranu na trhu služeb prostřednictvím své dceřiné společnosti Eurodif a vlastní největší evropský závod na obohacování uranu. Závod postupně zastarává a používá nemoderní a nákladnou technologii difúze plynů. Eurodif má nominální kapacitu 10,8 milionu jednotek separačních prací (separative work units – dále jen „SWU“) ročně, přičemž dodávky za rok 2002 činily přibližně 9 milionů SWU.

| (3) | Společnost Urenco Limited byla založena pod záštitou Almelské smlouvy, kterou uzavřelo Německo, Nizozemsko a Spojené království na počátku sedmdesátých let minulého století za účelem vývoje a využití technologie k obohacování uranu odstřeďováním. Urenco je holdingovou společností skupiny Urenco, kterou tvoří dvě hlavní společnosti: Uranium Enrichment Company (dále jen „UEC“) a Enrichment Technology Company (dále jen „ETC“). Společnost UEC je činná v celosvětovém měřítku v oblasti poskytování služeb obohacování uranu, která používá moderní a účinnou technologii odstřeďování. Společnost ETC se zabývá vývojem, projektováním a výrobou odstředivek na obohacování uranu. Mezi akcionáře společnosti Urenco patří společnosti British Nuclear Fuels, RWE a EON. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Urenco Limited byla založena pod záštitou Almelské smlouvy, kterou uzavřelo Německo, Nizozemsko a Spojené království na počátku sedmdesátých let minulého století za účelem vývoje a využití technologie k obohacování uranu odstřeďováním. Urenco je holdingovou společností skupiny Urenco, kterou tvoří dvě hlavní společnosti: Uranium Enrichment Company (dále jen „UEC“) a Enrichment Technology Company (dále jen „ETC“). Společnost UEC je činná v celosvětovém měřítku v oblasti poskytování služeb obohacování uranu, která používá moderní a účinnou technologii odstřeďování. Společnost ETC se zabývá vývojem, projektováním a výrobou odstředivek na obohacování uranu. Mezi akcionáře společnosti Urenco patří společnosti British Nuclear Fuels, RWE a EON.

III.   NAVRHOVANÉ SPOJENÍ

| (4) | Navrhované spojení spočívá v nabytí 50 % podílu společností Areva ve společnosti ETC, čímž se ETC stane společným podnikem Areva a Urenco. Činnost ETC se omezí na základní výzkum a vývoj, projektování a výrobu zařízení pro odstředivky, zatímco Areva a Urenco budou pokračovat ve své činnosti v oblasti výroby, marketingu a distribuce obohacování uranu. |
| --- | --- |

(4)

Navrhované spojení spočívá v nabytí 50 % podílu společností Areva ve společnosti ETC, čímž se ETC stane společným podnikem Areva a Urenco. Činnost ETC se omezí na základní výzkum a vývoj, projektování a výrobu zařízení pro odstředivky, zatímco Areva a Urenco budou pokračovat ve své činnosti v oblasti výroby, marketingu a distribuce obohacování uranu.

| (5) | Společnost Urenco převedla na ETC veškeré zdroje potřebné k projektování a výrobě zařízení pro odstředivky, včetně výrobního zařízení, technologií (práv duševního vlastnictví), finančních prostředků a zaměstnanců. Společný podnik tak může vykonávat veškeré funkce související s jeho činností. |
| --- | --- |

(5)

Společnost Urenco převedla na ETC veškeré zdroje potřebné k projektování a výrobě zařízení pro odstředivky, včetně výrobního zařízení, technologií (práv duševního vlastnictví), finančních prostředků a zaměstnanců. Společný podnik tak může vykonávat veškeré funkce související s jeho činností.

| (6) | Nějakou dobu bude společný podnik prodávat zařízení pro odstředivky především svým mateřským společnostem. Vzhledem k dlouhé době potřebné k realizaci projektů v jaderném průmyslu to však lze považovat pouze za úvodní fázi, po níž se očekává příliv zákazníků ETC i z řad jiných provozovatelů. Komise se proto domnívá, že společný podnik bude na trvalém základě plnit všechny funkce samostatné hospodářské jednotky ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení o spojování, a že navrhované spojení tudíž představuje spojení. Německé a francouzské orgány toto stanovisko podpořily. |
| --- | --- |

(6)

Nějakou dobu bude společný podnik prodávat zařízení pro odstředivky především svým mateřským společnostem. Vzhledem k dlouhé době potřebné k realizaci projektů v jaderném průmyslu to však lze považovat pouze za úvodní fázi, po níž se očekává příliv zákazníků ETC i z řad jiných provozovatelů. Komise se proto domnívá, že společný podnik bude na trvalém základě plnit všechny funkce samostatné hospodářské jednotky ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení o spojování, a že navrhované spojení tudíž představuje spojení. Německé a francouzské orgány toto stanovisko podpořily.

IV.   PRAVOMOC

| (7) | Dané spojení nedosahuje prahových hodnot pro obrat podle článku 1 nařízení o spojování, a nemá proto význam pro celé Společenství. Dotčené strany oznámily spojení vnitrostátním orgánům pro hospodářskou soutěž ve Spojeném království, Francii, Německu a Švédsku. Spojené království rozhodlo, že dané spojení není v souladu s jeho postupy způsobilé pro vyšetřování, zatímco zbývající tři státy společně požádaly Komisi o vyšetřování týkající se tohoto spojení podle článku 22 nařízení o spojování. Dotčené tři státy se domnívají, že tímto spojením může vzniknout nebo se posílit dominantní postavení v důsledku propojení struktur dvou hlavních evropských poskytovatelů služeb v oblasti obohacování uranu, a protože dané zeměpisné trhy byly vyhodnoceny jako trhy zahrnující přinejmenším celý EHP, mělo by dané spojení dopad na obchod mezi členskými státy. Komise shledala, že společná žádost o postoupení případu splňuje požadavky stanovené v čl. 22 odst. 3 nařízení o spojování, a přijala proto v této věci pravomoc. |
| --- | --- |

(7)

Dané spojení nedosahuje prahových hodnot pro obrat podle článku 1 nařízení o spojování, a nemá proto význam pro celé Společenství. Dotčené strany oznámily spojení vnitrostátním orgánům pro hospodářskou soutěž ve Spojeném království, Francii, Německu a Švédsku. Spojené království rozhodlo, že dané spojení není v souladu s jeho postupy způsobilé pro vyšetřování, zatímco zbývající tři státy společně požádaly Komisi o vyšetřování týkající se tohoto spojení podle článku 22 nařízení o spojování. Dotčené tři státy se domnívají, že tímto spojením může vzniknout nebo se posílit dominantní postavení v důsledku propojení struktur dvou hlavních evropských poskytovatelů služeb v oblasti obohacování uranu, a protože dané zeměpisné trhy byly vyhodnoceny jako trhy zahrnující přinejmenším celý EHP, mělo by dané spojení dopad na obchod mezi členskými státy. Komise shledala, že společná žádost o postoupení případu splňuje požadavky stanovené v čl. 22 odst. 3 nařízení o spojování, a přijala proto v této věci pravomoc.

V.   RELEVANTNÍ TRHY

Relevantní trhy výrobků

| (8) | Výroba jaderného paliva zahrnuje tyto fáze: konverzi, obohacování a výrobu paliva. Výroba energie v jaderných reaktorech je založena na procesu štěpení či dělení atomů U-235, při němž se uvolňuje energie formou tepla. Izotop U-235 je hlavním štěpným izotopem uranu. Obohacování je nejnákladnější fází výroby jaderného paliva. Obohacování uranu spočívá ve zvýšení procentního podílu štěpných izotopů U235 oproti izotopům U238. Při výrobě jaderné energie pro civilní účely je uran obohacen na úroveň 3–5 % a nazývá se nízko obohacený uran (Low Enriched Uranium – dále jen „LEU“). Ve většině případů poskytuje společnost zabývající se obohacováním uranu služby v této oblasti nebo dodává obohacený uran podnikům tím, že uran poskytnutý podnikem přeměňuje na LEU vyhovující mezinárodně přijatým normám. V některých případech se však místo obohacování uranu poskytnutého podnikem LEU podnikům jednoduše prodá (dodávka LEU). |
| --- | --- |

(8)

Výroba jaderného paliva zahrnuje tyto fáze: konverzi, obohacování a výrobu paliva. Výroba energie v jaderných reaktorech je založena na procesu štěpení či dělení atomů U-235, při němž se uvolňuje energie formou tepla. Izotop U-235 je hlavním štěpným izotopem uranu. Obohacování je nejnákladnější fází výroby jaderného paliva. Obohacování uranu spočívá ve zvýšení procentního podílu štěpných izotopů U235 oproti izotopům U238. Při výrobě jaderné energie pro civilní účely je uran obohacen na úroveň 3–5 % a nazývá se nízko obohacený uran (Low Enriched Uranium – dále jen „LEU“). Ve většině případů poskytuje společnost zabývající se obohacováním uranu služby v této oblasti nebo dodává obohacený uran podnikům tím, že uran poskytnutý podnikem přeměňuje na LEU vyhovující mezinárodně přijatým normám. V některých případech se však místo obohacování uranu poskytnutého podnikem LEU podnikům jednoduše prodá (dodávka LEU).

| (9) | Služby v oblasti obohacování uranu se poskytují dvojím způsobem: obohacování uranu v odstředivkách nebo v závodech provádějících difúzi plynů; nebo ředění vysoce obohaceného uranu (3) (Highly Enriched Uranium – dále jen „HEU“) pocházejícího z vyřazených ruských jaderných zbraní, při kterém se HEU ředí na nízko obohacený uran (LEU). Šetřením na trhu Komise jednoznačně zjistila, že z pohledu poptávky jsou ředěný HEU a obohacený přírodní uran vzájemně zastupitelnými produkty. |
| --- | --- |

(9)

Služby v oblasti obohacování uranu se poskytují dvojím způsobem: obohacování uranu v odstředivkách nebo v závodech provádějících difúzi plynů; nebo ředění vysoce obohaceného uranu (3) (Highly Enriched Uranium – dále jen „HEU“) pocházejícího z vyřazených ruských jaderných zbraní, při kterém se HEU ředí na nízko obohacený uran (LEU). Šetřením na trhu Komise jednoznačně zjistila, že z pohledu poptávky jsou ředěný HEU a obohacený přírodní uran vzájemně zastupitelnými produkty.

| (10) | Uran jakožto palivo se dělí na tři druhy LEU: obohacený přírodní uran (Enriched Natural Uranium – ENU), obohacený přepracovaný uran (Enriched Reprocessed Uranium – ERU) a směsné palivo (Mixed Oxide – MOX). Šetření na trhu potvrdilo, že tyto produkty nejsou vzájemně nahraditelné, a že tedy představují samostatné trhy výrobků. |
| --- | --- |

(10)

Uran jakožto palivo se dělí na tři druhy LEU: obohacený přírodní uran (Enriched Natural Uranium – ENU), obohacený přepracovaný uran (Enriched Reprocessed Uranium – ERU) a směsné palivo (Mixed Oxide – MOX). Šetření na trhu potvrdilo, že tyto produkty nejsou vzájemně nahraditelné, a že tedy představují samostatné trhy výrobků.

| (11) | Lze tedy dospět k závěru, že trh výrobků zahrnuje obohacený přírodní uran, obohacený ochuzený uran a ředěný HEU s obsahem U-235 3–6 %. Vzhledem k rozdílným vlastnostem obohaceného přepracovaného uranu a směsného paliva nelze tyto produkty do relevantního trhu výrobků zahrnout. |
| --- | --- |

(11)

Lze tedy dospět k závěru, že trh výrobků zahrnuje obohacený přírodní uran, obohacený ochuzený uran a ředěný HEU s obsahem U-235 3–6 %. Vzhledem k rozdílným vlastnostem obohaceného přepracovaného uranu a směsného paliva nelze tyto produkty do relevantního trhu výrobků zahrnout.

Relevantní zeměpisné trhy

| (12) | Existují jisté známky toho, že by mohlo jít o trh evropského významu. Jedná se zejména o tyto ukazatele: i) stabilita tržních podílů – v posledních třinácti letech připadalo neustále asi 80 % evropského trhu dvěma evropským společnostem činným v oblasti obohacování uranu; ii) místní dodavatelé v různých oblastech světa, kde je LEU předmětem spotřeby, mají silné postavení na svých domácích trzích (Rusko, USA, Asie), zatímco v EU tvořil v uvedeném období podíl dodavatelů obohaceného uranu z Asie a USA dohromady výrazně méně než 5 %; iii) omezení ze strany dodavatelů z jiných než členských států EU je minimální, zejména díky fungování tzv. „korfské deklarace“, jejímž cílem je bezpečnost dodávek evropských dodavatelů obohaceného uranu a omezení dovozů z Ruska nejvýše na 20 %. |
| --- | --- |

(12)

Existují jisté známky toho, že by mohlo jít o trh evropského významu. Jedná se zejména o tyto ukazatele: i) stabilita tržních podílů – v posledních třinácti letech připadalo neustále asi 80 % evropského trhu dvěma evropským společnostem činným v oblasti obohacování uranu; ii) místní dodavatelé v různých oblastech světa, kde je LEU předmětem spotřeby, mají silné postavení na svých domácích trzích (Rusko, USA, Asie), zatímco v EU tvořil v uvedeném období podíl dodavatelů obohaceného uranu z Asie a USA dohromady výrazně méně než 5 %; iii) omezení ze strany dodavatelů z jiných než členských států EU je minimální, zejména díky fungování tzv. „korfské deklarace“, jejímž cílem je bezpečnost dodávek evropských dodavatelů obohaceného uranu a omezení dovozů z Ruska nejvýše na 20 %.

| (13) | Komise však rovněž shledala, že ruský dodavatel Tenex by mohl pro dotčené strany představovat jistý konkurenční tlak a že by se podmínky hospodářské soutěže mohly v dohledné době změnit, jelikož společnost USEC by mohla část své kapacity přesměrovat do Evropy. V každém případě lze pro účely tohoto rozhodnutí otázku rozsahu zeměpisného trhu nechat otevřenou, poněvadž závazky předložené stranami dne 20. srpna 2004 odstraňují vážné pochybnosti Komise ohledně slučitelnosti navrhovaného spojení se společným trhem, ať už se jedná o trh evropského významu či širší. |
| --- | --- |

(13)

Komise však rovněž shledala, že ruský dodavatel Tenex by mohl pro dotčené strany představovat jistý konkurenční tlak a že by se podmínky hospodářské soutěže mohly v dohledné době změnit, jelikož společnost USEC by mohla část své kapacity přesměrovat do Evropy. V každém případě lze pro účely tohoto rozhodnutí otázku rozsahu zeměpisného trhu nechat otevřenou, poněvadž závazky předložené stranami dne 20. srpna 2004 odstraňují vážné pochybnosti Komise ohledně slučitelnosti navrhovaného spojení se společným trhem, ať už se jedná o trh evropského významu či širší.

VI.   POSOUZENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

| (14) | Obavy týkající se hospodářské soutěže pramenící z daného spojení jsou různého druhu a zahrnují tyto hlavní body:






  a) | společný podnik umožňuje stranám vzájemně kontrolovat jejich rozhodnutí týkající se rozšiřování kapacity obohacování; |
| --- | --- | --- |

(14)

Obavy týkající se hospodářské soutěže pramenící z daného spojení jsou různého druhu a zahrnují tyto hlavní body:

a)

společný podnik umožňuje stranám vzájemně kontrolovat jejich rozhodnutí týkající se rozšiřování kapacity obohacování;

| b) | kontrola kapacity povede pravděpodobně ke zvýšení cen v EU a v omezenějším rozsahu také v ostatních částech světa (výslovná koordinace kapacit) a |
| --- | --- |

b)

kontrola kapacity povede pravděpodobně ke zvýšení cen v EU a v omezenějším rozsahu také v ostatních částech světa (výslovná koordinace kapacit) a

| c) | společný podnik umožňuje tichou koordinaci dodávek do EU. |
| --- | --- |

c)

společný podnik umožňuje tichou koordinaci dodávek do EU.

| (15) | Kontrola rozhodnutí týkajících se kapacity. Podle oznámeného spojení nebude moci ani Areva ani Urenco nakoupit odstředivky od společnosti ETC bez předchozího výslovného souhlasu druhé mateřské společnosti. Jinými slovy budou obě strany schopny zabránit druhé straně ve zvýšení kapacity. Společný podnik tak poskytuje každé straně možnost kontrolovat kapacitu druhé strany. |
| --- | --- |

(15)

Kontrola rozhodnutí týkajících se kapacity. Podle oznámeného spojení nebude moci ani Areva ani Urenco nakoupit odstředivky od společnosti ETC bez předchozího výslovného souhlasu druhé mateřské společnosti. Jinými slovy budou obě strany schopny zabránit druhé straně ve zvýšení kapacity. Společný podnik tak poskytuje každé straně možnost kontrolovat kapacitu druhé strany.

| (16) | Koordinace kapacity. V oblasti technologie odstřeďování existuje velmi silná souvislost mezi kapacitou a celkovou produkcí. Z technického hlediska tato technologie vyžaduje trvalý provoz odstředivky po celou dobu její životnosti, jakmile byla jednou spuštěna ([...]). Vypnutím odstředivky a jejím opětovným spuštěním se významně zvyšuje riziko poškození. Navíc je odvětví obohacování uranu velmi náročné na financování s velmi nízkými marginálními náklady. Vzhledem k těmto technologickým a obchodním nárokům se produkce odstředivky běžně blíží úrovni její kapacity. |
| --- | --- |

(16)

Koordinace kapacity. V oblasti technologie odstřeďování existuje velmi silná souvislost mezi kapacitou a celkovou produkcí. Z technického hlediska tato technologie vyžaduje trvalý provoz odstředivky po celou dobu její životnosti, jakmile byla jednou spuštěna ([...]). Vypnutím odstředivky a jejím opětovným spuštěním se významně zvyšuje riziko poškození. Navíc je odvětví obohacování uranu velmi náročné na financování s velmi nízkými marginálními náklady. Vzhledem k těmto technologickým a obchodním nárokům se produkce odstředivky běžně blíží úrovni její kapacity.

| (17) | Úroveň kapacity (produkce) patří k faktorům, které nejvíce ovlivňují ceny na trhu obohacování uranu. V důsledku daného spojení budou dva hlavní soutěžitelé na trhu obohacování uranu (Areva a Urenco jsou dvě evropské společnosti působící v oblasti obohacování uranu, které v posledních třinácti letech ovládají přibližně 80 % evropského trhu a asi 40 % světového trhu) schopni dokonale koordinovat svá rozhodnutí ohledně kapacity. To pravděpodobně povede ke zvyšování cen jak v EU, tak v ostatních částech světa. |
| --- | --- |

(17)

Úroveň kapacity (produkce) patří k faktorům, které nejvíce ovlivňují ceny na trhu obohacování uranu. V důsledku daného spojení budou dva hlavní soutěžitelé na trhu obohacování uranu (Areva a Urenco jsou dvě evropské společnosti působící v oblasti obohacování uranu, které v posledních třinácti letech ovládají přibližně 80 % evropského trhu a asi 40 % světového trhu) schopni dokonale koordinovat svá rozhodnutí ohledně kapacity. To pravděpodobně povede ke zvyšování cen jak v EU, tak v ostatních částech světa.

| (18) | Tichá koordinace dodávek do EU. Kromě pravděpodobného nepříznivého dopadu na ceny v důsledku společného rozhodování o kapacitě může dané spojení umožnit rovněž tichou koordinaci dodávek do EU. Namísto tiché koordinace přímo v oblasti cen, jež se na daném trhu jeví jako obtížná, je možné koordinovat dodávky udržováním přibližného rozdělení podílů na trhu EU. V konečném důsledku taková koordinace dodávek povede ke zvýšení cenové hladiny na trhu (nebo v případě snížení nákladů společnosti Areva zabrání jejímu poklesu). |
| --- | --- |

(18)

Tichá koordinace dodávek do EU. Kromě pravděpodobného nepříznivého dopadu na ceny v důsledku společného rozhodování o kapacitě může dané spojení umožnit rovněž tichou koordinaci dodávek do EU. Namísto tiché koordinace přímo v oblasti cen, jež se na daném trhu jeví jako obtížná, je možné koordinovat dodávky udržováním přibližného rozdělení podílů na trhu EU. V konečném důsledku taková koordinace dodávek povede ke zvýšení cenové hladiny na trhu (nebo v případě snížení nákladů společnosti Areva zabrání jejímu poklesu).

| (19) | Faktory, které zvyšují pravděpodobnost koordinace dodávek po provedení daného spojení oproti minulosti, jsou tyto: i) centralizace rozhodnutí týkajících se kapacity v ETC; ii) spojení struktur v ETC a iii) větší prostor pro výměnu informací. |
| --- | --- |

(19)

Faktory, které zvyšují pravděpodobnost koordinace dodávek po provedení daného spojení oproti minulosti, jsou tyto: i) centralizace rozhodnutí týkajících se kapacity v ETC; ii) spojení struktur v ETC a iii) větší prostor pro výměnu informací.

—   Dosažení společné dohody

| (20) | Podle předpokladu trhu EU je třeba vzít v úvahu, že společná dohoda má být dosažena pouze mezi dvěma účastníky trhu, společnostmi Areva a Urenco. Je nepravděpodobné, že by konkurenční hrozbu v blízké budoucnosti představovala společnost USEC a společnosti Tenex stojí v cestě jejich dodávek do EU omezující právní předpisy. |
| --- | --- |

(20)

Podle předpokladu trhu EU je třeba vzít v úvahu, že společná dohoda má být dosažena pouze mezi dvěma účastníky trhu, společnostmi Areva a Urenco. Je nepravděpodobné, že by konkurenční hrozbu v blízké budoucnosti představovala společnost USEC a společnosti Tenex stojí v cestě jejich dodávek do EU omezující právní předpisy.

| (21) | Koordinace dodávek není sama o sobě příliš složitá. Počet zákazníků na trhu EU je omezený. Ponechat zákazníka (nebo obchodní příležitost) druhé straně s cílem udržet přibližné rozdělení podílů na trhu EU je možné tak, že se určitá nabídka neučiní nebo se nabídnou nevýhodné podmínky. V EU-15 se nachází pouze třináct evropských podniků, které provozují jaderné elektrárny. Počet příležitostí k dodávkám, jako jsou veřejné nabídky na dodávky na (částečné) pokrytí potřeb evropských podniků nebo možnost prodloužení smlouvy, je rovněž poněkud omezen, a to na deset až patnáct ročně. |
| --- | --- |

(21)

Koordinace dodávek není sama o sobě příliš složitá. Počet zákazníků na trhu EU je omezený. Ponechat zákazníka (nebo obchodní příležitost) druhé straně s cílem udržet přibližné rozdělení podílů na trhu EU je možné tak, že se určitá nabídka neučiní nebo se nabídnou nevýhodné podmínky. V EU-15 se nachází pouze třináct evropských podniků, které provozují jaderné elektrárny. Počet příležitostí k dodávkám, jako jsou veřejné nabídky na dodávky na (částečné) pokrytí potřeb evropských podniků nebo možnost prodloužení smlouvy, je rovněž poněkud omezen, a to na deset až patnáct ročně.

—   Transparentnost

| (22) | Zdá se, že míra transparentnosti daného trhu je k zachování koordinace dodávek na evropském trhu postačující. Jak je uvedeno výše, existuje pouze nízký počet evropských zákazníků a jen několik málo příležitostí k dodávkám ročně. Ještě důležitější je potřeba koordinace pouze dvou účastníků trhu, společností Areva a Urenco. |
| --- | --- |

(22)

Zdá se, že míra transparentnosti daného trhu je k zachování koordinace dodávek na evropském trhu postačující. Jak je uvedeno výše, existuje pouze nízký počet evropských zákazníků a jen několik málo příležitostí k dodávkám ročně. Ještě důležitější je potřeba koordinace pouze dvou účastníků trhu, společností Areva a Urenco.

| (23) | Společná kontrola společnosti ETC společnostmi Areva a Urenco zvýší transparentnost mezi stranami, pokud jde o jejich plány ohledně kapacity a další parametry hospodářské soutěže. Je to způsobeno zejména tokem informací ze společnosti ETC k jejím akcionářům a především rozhodovací úlohou správní rady ETC, kterou jmenují společnosti Areva a Urenco. |
| --- | --- |

(23)

Společná kontrola společnosti ETC společnostmi Areva a Urenco zvýší transparentnost mezi stranami, pokud jde o jejich plány ohledně kapacity a další parametry hospodářské soutěže. Je to způsobeno zejména tokem informací ze společnosti ETC k jejím akcionářům a především rozhodovací úlohou správní rady ETC, kterou jmenují společnosti Areva a Urenco.

—   Mechanismy zaručující kázeň

| (24) | Prostor pro odchylky v prodejích do EU nebo jejich zvýšení lze omezit. V případě, že by se kterákoli strana chtěla odchýlit od společné dohody, je možné zjednat nápravu dočasným návratem k silné hospodářské soutěži. Kromě toho skutečnost, že strany jsou na sobě vzájemně závislé v tak zásadních strategických rozhodnutích, jakými jsou rozhodnutí o zvýšení kapacity, zvyšuje pravděpodobnost, že společnosti budou společnou dohodu dodržovat. |
| --- | --- |

(24)

Prostor pro odchylky v prodejích do EU nebo jejich zvýšení lze omezit. V případě, že by se kterákoli strana chtěla odchýlit od společné dohody, je možné zjednat nápravu dočasným návratem k silné hospodářské soutěži. Kromě toho skutečnost, že strany jsou na sobě vzájemně závislé v tak zásadních strategických rozhodnutích, jakými jsou rozhodnutí o zvýšení kapacity, zvyšuje pravděpodobnost, že společnosti budou společnou dohodu dodržovat.

—   Reakce ze strany konkurence a zákazníků

| (25) | Na hypotetickém trhu EU nebudou zřejmě třetí strany schopny se postavit proti koordinaci dodávek dvou hlavních společností působících v oblasti obohacování uranu. Jediní dva významní konkurenti, kteří připadají v úvahu, Tenex a USEC, zřejmě nemohou společnou dohodu mezi těmito dvěma stranami ohrozit. |
| --- | --- |

(25)

Na hypotetickém trhu EU nebudou zřejmě třetí strany schopny se postavit proti koordinaci dodávek dvou hlavních společností působících v oblasti obohacování uranu. Jediní dva významní konkurenti, kteří připadají v úvahu, Tenex a USEC, zřejmě nemohou společnou dohodu mezi těmito dvěma stranami ohrozit.

| (26) | Rovněž nelze předpokládat, že by koordinaci dodávek těchto dvou stran mohli zabránit zákazníci. Existuje-li nějaká výjimka, pak ji tvoří společnost EDF. Vzhledem k její velikosti by mohlo jít o společnost, která je schopna mezi oběma stranami zachovat přinejmenším určitou míru hospodářské soutěže. Je-li však celková kapacita u obou stran těsná, je pravděpodobné, že se tím vliv EDF sníží. |
| --- | --- |

(26)

Rovněž nelze předpokládat, že by koordinaci dodávek těchto dvou stran mohli zabránit zákazníci. Existuje-li nějaká výjimka, pak ji tvoří společnost EDF. Vzhledem k její velikosti by mohlo jít o společnost, která je schopna mezi oběma stranami zachovat přinejmenším určitou míru hospodářské soutěže. Je-li však celková kapacita u obou stran těsná, je pravděpodobné, že se tím vliv EDF sníží.

| (27) | Závěr. S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Komise vážné pochybnosti a domnívá se, že navrhované spojení by pravděpodobně vedlo ke vzniku společného dominantního postavení společností Areva a Urenco na trhu EU v oblasti obohacování uranu ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

(27)

Závěr. S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Komise vážné pochybnosti a domnívá se, že navrhované spojení by pravděpodobně vedlo ke vzniku společného dominantního postavení společností Areva a Urenco na trhu EU v oblasti obohacování uranu ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení o spojování.

| (28) | Vzhledem k tomu, že společný podnik ETC umožňuje daným stranám koordinaci kapacity a produkce na evropském trhu, bude mít tato koordinace příčinnou souvislost se vznikem společného podniku. Komise se proto domnívá, že účast společnosti Areva ve společném podniku také pravděpodobně citelně omezí hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 81 odst. 1 Smlouvy ve spojení s čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování buď na evropském, nebo na světovém trhu. Nelze s dostatečnou jistotou konstatovat, že jsou splněny podmínky pro výjimku podle čl. 81 odst. 3 Smlouvy. Zejména neexistují známky toho, že by koordinace mezi společnostmi Areva a Urenco byla ve prospěch spotřebitele ani že by byla omezení daná ujednáním o navrhovaném spojení nezbytná. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že společný podnik ETC umožňuje daným stranám koordinaci kapacity a produkce na evropském trhu, bude mít tato koordinace příčinnou souvislost se vznikem společného podniku. Komise se proto domnívá, že účast společnosti Areva ve společném podniku také pravděpodobně citelně omezí hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 81 odst. 1 Smlouvy ve spojení s čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování buď na evropském, nebo na světovém trhu. Nelze s dostatečnou jistotou konstatovat, že jsou splněny podmínky pro výjimku podle čl. 81 odst. 3 Smlouvy. Zejména neexistují známky toho, že by koordinace mezi společnostmi Areva a Urenco byla ve prospěch spotřebitele ani že by byla omezení daná ujednáním o navrhovaném spojení nezbytná.

VII.   ZÁVAZKY NAVRHOVANÉ STRANAMI

| (29) | Dne 20. srpna 2004 strany předložily soubor závazků podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování. Tyto závazky strany pozměnily dne 3. září 2004. Komise se domnívá, že tyto závazky uspokojivým způsobem reagují na obavy týkající se hospodářské soutěže, které vznikly v souvislosti s daným spojením. |
| --- | --- |

(29)

Dne 20. srpna 2004 strany předložily soubor závazků podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování. Tyto závazky strany pozměnily dne 3. září 2004. Komise se domnívá, že tyto závazky uspokojivým způsobem reagují na obavy týkající se hospodářské soutěže, které vznikly v souvislosti s daným spojením.

Přehled závazků navrhovaných stranami

| (30) | Navrhované závazky zahrnují tyto hlavní body: i) zrušení práva veta stran ohledně zvyšování kapacity; ii) posílení opatření zamezujících toku informací mezi dotčenými stranami a mezi společným podnikem a stranami a iii) poskytování informací Zásobovací agentuře Euratomu (Euratom Supply Agency – dále jen „ESA“), které jí umožní sledovat ceny v oblasti obohacování uranu a v případě potřeby zavést nápravná opatření, např. pomocí zvýšení dovozů třetích stran. |
| --- | --- |

(30)

Navrhované závazky zahrnují tyto hlavní body: i) zrušení práva veta stran ohledně zvyšování kapacity; ii) posílení opatření zamezujících toku informací mezi dotčenými stranami a mezi společným podnikem a stranami a iii) poskytování informací Zásobovací agentuře Euratomu (Euratom Supply Agency – dále jen „ESA“), které jí umožní sledovat ceny v oblasti obohacování uranu a v případě potřeby zavést nápravná opatření, např. pomocí zvýšení dovozů třetích stran.

i)   Zrušení práva veta ohledně zvyšování kapacity

| (31) | Původní dohoda akcionářů společného podniku předpokládá, že dodávka odstředivek společnostem Areva a Urenco, ať už je součástí obchodního plánu či rozpočtu společného podniku, nebo jde nad jeho rámec, vyžaduje jednomyslný souhlas správní rady ETC. Poněvadž má být společností Areva i Urenco jmenován stejný počet členů správní rady, mohly by jak Areva, tak Urenco zabránit zvýšení kapacity druhé společnosti nad rámec předpokládaný v současném obchodním plánu. |
| --- | --- |

(31)

Původní dohoda akcionářů společného podniku předpokládá, že dodávka odstředivek společnostem Areva a Urenco, ať už je součástí obchodního plánu či rozpočtu společného podniku, nebo jde nad jeho rámec, vyžaduje jednomyslný souhlas správní rady ETC. Poněvadž má být společností Areva i Urenco jmenován stejný počet členů správní rady, mohly by jak Areva, tak Urenco zabránit zvýšení kapacity druhé společnosti nad rámec předpokládaný v současném obchodním plánu.

| (32) | S cílem rozptýlit obavy Komise se strany zavázaly změnit dohodu akcionářů takto: kdykoli má společný podnik podle návrhu uzavřít novou dohodu o dodávkách odstředivek s jednou ze stran, nebude toto rozhodnutí podléhat souhlasu správní rady, ale bude ponecháno na vedoucích pracovnících za předpokladu, že a) dané podmínky nejsou výhodnější než jiné smlouvy se společností Areva či Urenco, b) smlouvy podléhají souhlasu smíšeného výboru a čtyřstranného výboru, případně dalšímu požadovanému schválení ze strany vlády nebo vládním požadavkům, a tento souhlas je udělen a c) navrhovaný dodatečný kapitál nepřesahuje částku [<20] milionů. |
| --- | --- |

(32)

S cílem rozptýlit obavy Komise se strany zavázaly změnit dohodu akcionářů takto: kdykoli má společný podnik podle návrhu uzavřít novou dohodu o dodávkách odstředivek s jednou ze stran, nebude toto rozhodnutí podléhat souhlasu správní rady, ale bude ponecháno na vedoucích pracovnících za předpokladu, že a) dané podmínky nejsou výhodnější než jiné smlouvy se společností Areva či Urenco, b) smlouvy podléhají souhlasu smíšeného výboru a čtyřstranného výboru, případně dalšímu požadovanému schválení ze strany vlády nebo vládním požadavkům, a tento souhlas je udělen a c) navrhovaný dodatečný kapitál nepřesahuje částku [<20] milionů.

| (33) | Zrušení práva veta v souvislosti s dodávkami odstředivek vyloučí právo jedné strany vetovat zvýšení kapacity strany druhé. Vedoucí pracovníci, kteří nejsou členy správní rady, splní jakýkoli příkaz mateřské společnosti pouze na základě toho, že daný příkaz není v rozporu s hospodářským zájmem společného podniku. Kromě toho budou auditoři nezávislí na společném podniku pravidelně podávat Komisi zprávy o plnění tohoto bodu závazku. |
| --- | --- |

(33)

Zrušení práva veta v souvislosti s dodávkami odstředivek vyloučí právo jedné strany vetovat zvýšení kapacity strany druhé. Vedoucí pracovníci, kteří nejsou členy správní rady, splní jakýkoli příkaz mateřské společnosti pouze na základě toho, že daný příkaz není v rozporu s hospodářským zájmem společného podniku. Kromě toho budou auditoři nezávislí na společném podniku pravidelně podávat Komisi zprávy o plnění tohoto bodu závazku.

ii)   Bezpečností opatření a související závazky

| (34) | Aby se vyloučily obavy Komise, že vznik společného podniku umožní koordinaci mezi společnostmi Areva a Urenco tím, že se rozšíří okruh vyměňovaných informací prostřednictvím ETC, zavázaly se strany k posílení bezpečnostních opatření mezi danými stranami a ETC a mezi stranami navzájem. |
| --- | --- |

(34)

Aby se vyloučily obavy Komise, že vznik společného podniku umožní koordinaci mezi společnostmi Areva a Urenco tím, že se rozšíří okruh vyměňovaných informací prostřednictvím ETC, zavázaly se strany k posílení bezpečnostních opatření mezi danými stranami a ETC a mezi stranami navzájem.

| (35) | Bezpečnostní mechanismus se skládá z řady prvků, které jsou zaměřeny na snížení toku informací mezi ETC a mateřskými společnostmi a naopak. Zahrnuje ustanovení, že Areva/Urenco nemá přístup k informacím týkajícím se skupiny ETC, které se z obchodního hlediska považují za citlivé, a naopak; dále že Areva ani Urenco se neúčastní každodenních operací ETC a že řídící struktury ETC budou na daných stranách nezávislé. Stanoví rovněž zvláštní povinnosti členů správní rady ETC, kteří nesmějí mít obchodní zodpovědnost v oblasti obohacování uranu žádné ze stran. Žádný člen správní rady ETC nemůže požadovat ani obdržet informace, jež jsou z obchodního hlediska citlivé a netýkají se výhradních záležitostí rady, nesmí šířit citlivé informace pro jiné účely a účastnit se vyjednávání smluv s akcionáři nebo třetími stranami a žádné údaje týkající se jednotlivých dohod nesmí být sděleny akcionářům. Správní rada ETC obdrží pouze ty informace, jež jejím členům umožňují výkon jim svěřených povinností. Kromě toho budou auditoři nezávislí na společném podniku pravidelně podávat Komisi zprávy o plnění tohoto bodu závazku. |
| --- | --- |

(35)

Bezpečnostní mechanismus se skládá z řady prvků, které jsou zaměřeny na snížení toku informací mezi ETC a mateřskými společnostmi a naopak. Zahrnuje ustanovení, že Areva/Urenco nemá přístup k informacím týkajícím se skupiny ETC, které se z obchodního hlediska považují za citlivé, a naopak; dále že Areva ani Urenco se neúčastní každodenních operací ETC a že řídící struktury ETC budou na daných stranách nezávislé. Stanoví rovněž zvláštní povinnosti členů správní rady ETC, kteří nesmějí mít obchodní zodpovědnost v oblasti obohacování uranu žádné ze stran. Žádný člen správní rady ETC nemůže požadovat ani obdržet informace, jež jsou z obchodního hlediska citlivé a netýkají se výhradních záležitostí rady, nesmí šířit citlivé informace pro jiné účely a účastnit se vyjednávání smluv s akcionáři nebo třetími stranami a žádné údaje týkající se jednotlivých dohod nesmí být sděleny akcionářům. Správní rada ETC obdrží pouze ty informace, jež jejím členům umožňují výkon jim svěřených povinností. Kromě toho budou auditoři nezávislí na společném podniku pravidelně podávat Komisi zprávy o plnění tohoto bodu závazku.

iii)   Monitorování Zásobovací agenturou Euratomu

| (36) | S cílem posílit monitorovací úlohu ESA se strany dále zavázaly poskytovat ESA veškeré relevantní údaje o smluvních podmínkách ve smlouvách týkajících se obohacování uranu. Tyto údaje zahrnují ceny a platební podmínky stejně jako další informace o cenách, které ESA u smluv se zákazníky v oblasti obohacování uranu vyžaduje, ať už mají sídlo v EU, nebo v jiných zemích. Tyto informace umožní ESA pečlivé sledování vývoje cen obohaceného uranu, které strany účtují. Pokud strany v budoucnosti ceny zvýší, budou dané údaje ESA základem pro nápravná opatření v její politice dodávek, jež povedou ke zvýšení dovozů obohaceného uranu z jiných států než členských států EU. Tím by se vyrovnalo neoprávněné zvýšení cen stranami. Komise zastává názor, že ESA pravomoc sledovat ceny ve smlouvách týkajících se obohacování uranu již má a že je v její moci a na jejím uvážení svou politiku v oblasti dodávek přizpůsobit. Zásobovací agentura potvrdila, že se monitorovací úlohy ujme. |
| --- | --- |

(36)

S cílem posílit monitorovací úlohu ESA se strany dále zavázaly poskytovat ESA veškeré relevantní údaje o smluvních podmínkách ve smlouvách týkajících se obohacování uranu. Tyto údaje zahrnují ceny a platební podmínky stejně jako další informace o cenách, které ESA u smluv se zákazníky v oblasti obohacování uranu vyžaduje, ať už mají sídlo v EU, nebo v jiných zemích. Tyto informace umožní ESA pečlivé sledování vývoje cen obohaceného uranu, které strany účtují. Pokud strany v budoucnosti ceny zvýší, budou dané údaje ESA základem pro nápravná opatření v její politice dodávek, jež povedou ke zvýšení dovozů obohaceného uranu z jiných států než členských států EU. Tím by se vyrovnalo neoprávněné zvýšení cen stranami. Komise zastává názor, že ESA pravomoc sledovat ceny ve smlouvách týkajících se obohacování uranu již má a že je v její moci a na jejím uvážení svou politiku v oblasti dodávek přizpůsobit. Zásobovací agentura potvrdila, že se monitorovací úlohy ujme.

Posouzení závazků navrhovaných oznamujícími stranami

| (37) | Zrušení práva veta v souvislosti s dodávkami odstředivek odstraní právo stran vetovat zvýšení kapacity druhé strany. Vedoucí pracovníci, kteří nejsou členy správní rady, splní jakýkoli příkaz mateřské společnosti pouze na základě toho, že daný příkaz není v rozporu s hospodářským zájmem společného podniku. Komise se domnívá, že tento závazek odstraní obavy z koordinace zvyšování kapacity stran na základě práv správní rady. |
| --- | --- |

(37)

Zrušení práva veta v souvislosti s dodávkami odstředivek odstraní právo stran vetovat zvýšení kapacity druhé strany. Vedoucí pracovníci, kteří nejsou členy správní rady, splní jakýkoli příkaz mateřské společnosti pouze na základě toho, že daný příkaz není v rozporu s hospodářským zájmem společného podniku. Komise se domnívá, že tento závazek odstraní obavy z koordinace zvyšování kapacity stran na základě práv správní rady.

| (38) | Komise se domnívá, že posíleným bezpečnostním mechanismem se výrazně sníží výměna informací mezi stranami, čímž dojde ke snížení transparentnosti plynoucí ze společného vlastnictví ETC. |
| --- | --- |

(38)

Komise se domnívá, že posíleným bezpečnostním mechanismem se výrazně sníží výměna informací mezi stranami, čímž dojde ke snížení transparentnosti plynoucí ze společného vlastnictví ETC.

| (39) | Tím, že agentuře ESA budou poskytnuty zevrubné informace týkající se smluv, bude ESA schopna sledovat chování stran v oblasti cen a v případě, že bude považovat tvorbu cen za nekompatibilní s celkovým vývojem na trhu obohacování uranu, bude moci zavést nápravná opatření, zejména zvýšením dovozu obohaceného uranu z Ruska. Komise očekává, že tím bude zaručena kázeň stran v oblasti tvorby cen. |
| --- | --- |

(39)

Tím, že agentuře ESA budou poskytnuty zevrubné informace týkající se smluv, bude ESA schopna sledovat chování stran v oblasti cen a v případě, že bude považovat tvorbu cen za nekompatibilní s celkovým vývojem na trhu obohacování uranu, bude moci zavést nápravná opatření, zejména zvýšením dovozu obohaceného uranu z Ruska. Komise očekává, že tím bude zaručena kázeň stran v oblasti tvorby cen.

| (40) | Tržní test ukázal, že s výhradou určitých úprav mohou být navrhované závazky vhodné pro rozptýlení obav Komise. V upravených závazcích ze dne 3. září 2004 se strany dodatečně zavázaly umožnit externím auditorům ETC podávat Komisi zprávu v rámci jejich pravidelného ročního auditu, v souladu s body závazků, jež se týkají změny dohody akcionářů a zavedení bezpečnostních opatření. |
| --- | --- |

(40)

Tržní test ukázal, že s výhradou určitých úprav mohou být navrhované závazky vhodné pro rozptýlení obav Komise. V upravených závazcích ze dne 3. září 2004 se strany dodatečně zavázaly umožnit externím auditorům ETC podávat Komisi zprávu v rámci jejich pravidelného ročního auditu, v souladu s body závazků, jež se týkají změny dohody akcionářů a zavedení bezpečnostních opatření.

| (41) | Dne 23. září 2004 poskytl Poradní výbor pro spojování podniků příznivé stanovisko ve věci návrhu tohoto rozhodnutí a dal souhlas k jeho přijetí. |
| --- | --- |

(41)

Dne 23. září 2004 poskytl Poradní výbor pro spojování podniků příznivé stanovisko ve věci návrhu tohoto rozhodnutí a dal souhlas k jeho přijetí.

VIII.   ZÁVĚR

| (42) | Ve světle výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že závazky navrhované stranami pozměňují oznámené spojení natolik, že vážné obavy Komise ohledně slučitelnosti daného spojení se společným trhem jsou odstraněny. Spojení se proto prohlašuje za slučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování a s Dohodou o EHP podle článku 57 uvedené dohody, budou-li uvedené závazky dodrženy. |
| --- | --- |

(42)

Ve světle výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že závazky navrhované stranami pozměňují oznámené spojení natolik, že vážné obavy Komise ohledně slučitelnosti daného spojení se společným trhem jsou odstraněny. Spojení se proto prohlašuje za slučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování a s Dohodou o EHP podle článku 57 uvedené dohody, budou-li uvedené závazky dodrženy.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 1; oprava v Úř. věst. L 257, 21.9.1990, s. 13. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/97 (Úř. věst. L 180, 9.7.1997, s. 1, oprava v Úř. věst. L 40, 13.2.1998, s. 17).

(3)  Ve vysoce obohaceném uranu překračuje obsah U235 20 %, zatímco v případě obohaceného uranu, který se používá v jaderných reaktorech při civilní výrobě, je obsah U235 přibližně 3–5 %.

---

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/17

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. května 2005,

kterým se spojení označuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP

(Věc COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)

(oznámeno pod číslem K(2005) 1368)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/171/ES)

Komise dne 3. května 2005 přijala rozhodnutí ohledně spojení podle nařízení Rady (EHS) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (1), a zejména čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení. Nedůvěrné znění celého rozhodnutí je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | Komise dne 4. listopadu 2004 obdržela oznámení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 („nařízení o spojování“) o navrhovaném spojení, kterým by německé podniky Bertelsmann AG („Bertelsmann“), jeho samostatně řízená dceřiná společnost Gruner+Jahr AG & Co. KG („G+J“) a Axel Springer AG („Springer“) získaly koupí akcií v nově vytvořené společnosti představující společný podnik společnou kontrolu nad německým podnikem NewCo („NewCo“). Podniky Bertelsmann (a G+J) a Springer jsou společně nazývány „strany“. |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 4. listopadu 2004 obdržela oznámení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 („nařízení o spojování“) o navrhovaném spojení, kterým by německé podniky Bertelsmann AG („Bertelsmann“), jeho samostatně řízená dceřiná společnost Gruner+Jahr AG & Co. KG („G+J“) a Axel Springer AG („Springer“) získaly koupí akcií v nově vytvořené společnosti představující společný podnik společnou kontrolu nad německým podnikem NewCo („NewCo“). Podniky Bertelsmann (a G+J) a Springer jsou společně nazývány „strany“.

| (2) | Německý orgán pro hospodářskou soutěž (Bundeskartellamt) dne 29. listopadu 2004 informoval Komisi o hrozbě, že navrhované spojení významně ovlivní hospodářskou soutěž, a to buď na německém trhu pro rotační hlubotisk, nebo případně na německém trhu pro tiskové produkty s omezenou dobou aktuálnosti, převážně časopisy. |
| --- | --- |

(2)

Německý orgán pro hospodářskou soutěž (Bundeskartellamt) dne 29. listopadu 2004 informoval Komisi o hrozbě, že navrhované spojení významně ovlivní hospodářskou soutěž, a to buď na německém trhu pro rotační hlubotisk, nebo případně na německém trhu pro tiskové produkty s omezenou dobou aktuálnosti, převážně časopisy.

| (3) | Komise na základě rozhodnutí ze dne 23. prosince 2004 zjistila, že oznámená operace vyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem a s Dohodou o EHP. Proto Komise v této věci zahájila řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování a rozhodla, že by se sama měla podle čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení o spojování zabývat otázkami vznesenými německým orgánem pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(3)

Komise na základě rozhodnutí ze dne 23. prosince 2004 zjistila, že oznámená operace vyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem a s Dohodou o EHP. Proto Komise v této věci zahájila řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování a rozhodla, že by se sama měla podle čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení o spojování zabývat otázkami vznesenými německým orgánem pro hospodářskou soutěž.

| (4) | Bertelsmann je mezinárodní mediální společnost. Svou tiskařskou činnost soustřeďuje ve své dceřiné společnosti Arvato AG („Arvato“), která kontroluje německou tiskárnu na rotační hlubokotisk maul-belser v Norimberku, ofsetovou tiskárnu Mohn Media v Gueterslohu a různé další tiskárny v Evropě, jako například tiskárny na rotační hlubotisk Eurogravure S.p.A. v Itálii a Eurohueco S.A. ve Španělsku. Arvato také zamýšlí zahájit během následujících dvou let provoz nového tiskařského zařízení na rotační hlubotisk v Liverpoolu (Spojené království). Kromě toho má tiskařská pobočka G+J výhradně kontrolovaná společností Bertelsmann, která podniká ve vydavatelství, tisku a distribuci novin a časopisů, v Německu dvě rotační hlubotisková tiskařská zařízení, jež se nachází v Itzehoe (poblíž Hamburku) a v Drážďanech. |
| --- | --- |

(4)

Bertelsmann je mezinárodní mediální společnost. Svou tiskařskou činnost soustřeďuje ve své dceřiné společnosti Arvato AG („Arvato“), která kontroluje německou tiskárnu na rotační hlubokotisk maul-belser v Norimberku, ofsetovou tiskárnu Mohn Media v Gueterslohu a různé další tiskárny v Evropě, jako například tiskárny na rotační hlubotisk Eurogravure S.p.A. v Itálii a Eurohueco S.A. ve Španělsku. Arvato také zamýšlí zahájit během následujících dvou let provoz nového tiskařského zařízení na rotační hlubotisk v Liverpoolu (Spojené království). Kromě toho má tiskařská pobočka G+J výhradně kontrolovaná společností Bertelsmann, která podniká ve vydavatelství, tisku a distribuci novin a časopisů, v Německu dvě rotační hlubotisková tiskařská zařízení, jež se nachází v Itzehoe (poblíž Hamburku) a v Drážďanech.

| (5) | Společnost Springer je činná ve vydavatelství, tisku a distribuci novin a časopisů a vlastní akcie poskytovatelů televizního a rozhlasového vysílání. Springer v Německu provozuje dvě rotační hlubotisková zařízení, a to v Ahrensburgu (poblíž Hamburku) a v Darmstadtu. Provozuje také tři ofsetová tiskařská zařízení, jež se zabývají výhradně tiskem novin. |
| --- | --- |

(5)

Společnost Springer je činná ve vydavatelství, tisku a distribuci novin a časopisů a vlastní akcie poskytovatelů televizního a rozhlasového vysílání. Springer v Německu provozuje dvě rotační hlubotisková zařízení, a to v Ahrensburgu (poblíž Hamburku) a v Darmstadtu. Provozuje také tři ofsetová tiskařská zařízení, jež se zabývají výhradně tiskem novin.

| (6) | Spojení spočívá v tom, že společnosti NewCo bude dáno k dispozici pět německých rotačních hlubokotiskových zařízení společností Arvato, G+J a Springer a plánované rotační hlubokotiskové zařízení společnosti Arvato ve Spojeném království. Po této transakci se společnosti Bertelsmann a G+J stanou držiteli 37,45 % podílu v NewCo a společnost Springer bude držitelem zbývajících 25,1 % s právem veta u strategických rozhodnutí. NewCo představuje plně funkční společný podnik a je kontrolován společně podniky Bertelsmann a Springer. |
| --- | --- |

(6)

Spojení spočívá v tom, že společnosti NewCo bude dáno k dispozici pět německých rotačních hlubokotiskových zařízení společností Arvato, G+J a Springer a plánované rotační hlubokotiskové zařízení společnosti Arvato ve Spojeném království. Po této transakci se společnosti Bertelsmann a G+J stanou držiteli 37,45 % podílu v NewCo a společnost Springer bude držitelem zbývajících 25,1 % s právem veta u strategických rozhodnutí. NewCo představuje plně funkční společný podnik a je kontrolován společně podniky Bertelsmann a Springer.

| (7) | Poradní výbor pro spojování podniků na svém 131. zasedání dne 22. dubna 2005 podpořil většinou hlasů návrh Komise vydat schvalovací rozhodnutí (2). |
| --- | --- |

(7)

Poradní výbor pro spojování podniků na svém 131. zasedání dne 22. dubna 2005 podpořil většinou hlasů návrh Komise vydat schvalovací rozhodnutí (2).

| (8) | Úředník pro slyšení dospěl ve zprávě ze dne 27. dubna 2005 k závěru, že právo stran na slyšení bylo dodrženo (3). |
| --- | --- |

(8)

Úředník pro slyšení dospěl ve zprávě ze dne 27. dubna 2005 k závěru, že právo stran na slyšení bylo dodrženo (3).

I.   RELEVANTNÍ TRHY

Relevantní trhy výrobku

| (9) | Pokud jde o relevantní trhy výrobku, zaměřilo se šetření na trhu prováděné Komisí na otázku, zda a do jaké míry jsou rotační hlubotisk a ofsetový tisk vzájemně zaměnitelné techniky a zdali různé tiskařské aplikace, tedy časopisy, katalogy a reklamy, představují samostatné trhy výrobku. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o relevantní trhy výrobku, zaměřilo se šetření na trhu prováděné Komisí na otázku, zda a do jaké míry jsou rotační hlubotisk a ofsetový tisk vzájemně zaměnitelné techniky a zdali různé tiskařské aplikace, tedy časopisy, katalogy a reklamy, představují samostatné trhy výrobku.

| (10) | Z šetření na trhu vyplynulo, že rotační hlubotisk obecně nemůže být nahrazen ofsetovým tiskem. Rotační hlubotisk je používán převážně u tisku velkých nákladů, tedy u zakázek s velkým počtem výtisků a stran, zatímco ofsetová metoda je vyhrazena především pro nižší náklady. Cena tisku se u ofsetového tisku a rotačního hlubotisku výrazně liší a je dána tiskovým nákladem. Zatímco pro rotační hlubotisk jsou charakteristické relativně vyšší fixní náklady, má vyšší kapacitu a vyšší výkonnost a může tedy hospodárněji a rychleji zpracovávat vysoký počet stran. Ofsetový tisk je kromě toho omezenější, pokud jde o počet různých stran, které mohou být vytištěny v jedné várce (maximálně 72 stran, kdežto u hlubotisku 192 stran). Šetření na trhu potvrdilo, že ofsetový tisk není pro rotační hlubotisk časopisů o více než 64 stranách a více než 360 000 výtiscích a u katalogů a reklam o více než 64 stranách a více než 450 000 výtiscích konkurenční překážkou. |
| --- | --- |

(10)

Z šetření na trhu vyplynulo, že rotační hlubotisk obecně nemůže být nahrazen ofsetovým tiskem. Rotační hlubotisk je používán převážně u tisku velkých nákladů, tedy u zakázek s velkým počtem výtisků a stran, zatímco ofsetová metoda je vyhrazena především pro nižší náklady. Cena tisku se u ofsetového tisku a rotačního hlubotisku výrazně liší a je dána tiskovým nákladem. Zatímco pro rotační hlubotisk jsou charakteristické relativně vyšší fixní náklady, má vyšší kapacitu a vyšší výkonnost a může tedy hospodárněji a rychleji zpracovávat vysoký počet stran. Ofsetový tisk je kromě toho omezenější, pokud jde o počet různých stran, které mohou být vytištěny v jedné várce (maximálně 72 stran, kdežto u hlubotisku 192 stran). Šetření na trhu potvrdilo, že ofsetový tisk není pro rotační hlubotisk časopisů o více než 64 stranách a více než 360 000 výtiscích a u katalogů a reklam o více než 64 stranách a více než 450 000 výtiscích konkurenční překážkou.

| (11) | Rotačním hlubotiskem mohou být tištěny časopisy, reklamy a katalogy. Avšak přinejmenším u časopisů existuje samostatný trh výrobků. Časopisy jsou obecně časově omezenější než reklamy nebo katalogy, a to díky aktuálnosti svého obsahu a pozdním termínům pro vkládání reklam. Kromě toho je tisk časopisů spojen s vyššími požadavky, pokud jde o jejich konečnou úpravu, zvláště u letáků a vložených vzorků výrobků. Příslušné dokončovací stroje jsou ve většině případů instalovány v místě nebo poblíž místa tisku, což umožňuje včasné dokončení časopisů, zatímco konečná úprava například katalogů je častěji prováděna třetími stranami. Kromě toho se systém distribuce časopisů výrazně liší od distribuce katalogů a reklam, proces tisku se tedy musí těmto zvláštním požadavkům časopisů přizpůsobit. Pokud jde o katalogy a reklamy, otázka, zda představují jednotný trh výrobku nebo trhy samostatné, může zůstat otevřena, neboť u žádného z těchto vymezení trhu nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(11)

Rotačním hlubotiskem mohou být tištěny časopisy, reklamy a katalogy. Avšak přinejmenším u časopisů existuje samostatný trh výrobků. Časopisy jsou obecně časově omezenější než reklamy nebo katalogy, a to díky aktuálnosti svého obsahu a pozdním termínům pro vkládání reklam. Kromě toho je tisk časopisů spojen s vyššími požadavky, pokud jde o jejich konečnou úpravu, zvláště u letáků a vložených vzorků výrobků. Příslušné dokončovací stroje jsou ve většině případů instalovány v místě nebo poblíž místa tisku, což umožňuje včasné dokončení časopisů, zatímco konečná úprava například katalogů je častěji prováděna třetími stranami. Kromě toho se systém distribuce časopisů výrazně liší od distribuce katalogů a reklam, proces tisku se tedy musí těmto zvláštním požadavkům časopisů přizpůsobit. Pokud jde o katalogy a reklamy, otázka, zda představují jednotný trh výrobku nebo trhy samostatné, může zůstat otevřena, neboť u žádného z těchto vymezení trhu nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže.

Relevantní zeměpisné trhy

| (12) | Přinejmenším u Německa se musí uvažovat s tím, že existuje vnitrostátní zeměpisný trh pro tisk časopisů. U zbytku EHP může zeměpisný trh pro tisk časopisů zůstat otevřený, neboť i při nejužším vymezení trhu (vnitrostátních trzích) nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(12)

Přinejmenším u Německa se musí uvažovat s tím, že existuje vnitrostátní zeměpisný trh pro tisk časopisů. U zbytku EHP může zeměpisný trh pro tisk časopisů zůstat otevřený, neboť i při nejužším vymezení trhu (vnitrostátních trzích) nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže.

| (13) | Německé časopisy se téměř výhradně tisknou v Německu. Jedním z důvodů je potřeba časové aktuálnosti časopisů, neboť riziko zpožděného dodání narůstá se vzdáleností mezi místem tisku a distribuční oblastí. Kromě toho se mnoho zahraničních tiskařských společností v současné době potýká u dodávek pro německé vydavatele s problémy. Německý systém distribuce časopisů je poměrně složitý, a to díky své decentralizované struktuře (narozdíl od například francouzského systému, ve kterém je Paříž centralizovaným distribučním uzlem). Vydavatelé také mají Německo rozdělené do oblastí zvaných „Nielsen-areas“, které u reklam vykazují různé složení cílových skupin. Přiměřeně tomu musí být upraven samotný tisk, což je pro mnoho tiskařských společností se sídlem mimo Německo obtížné. |
| --- | --- |

(13)

Německé časopisy se téměř výhradně tisknou v Německu. Jedním z důvodů je potřeba časové aktuálnosti časopisů, neboť riziko zpožděného dodání narůstá se vzdáleností mezi místem tisku a distribuční oblastí. Kromě toho se mnoho zahraničních tiskařských společností v současné době potýká u dodávek pro německé vydavatele s problémy. Německý systém distribuce časopisů je poměrně složitý, a to díky své decentralizované struktuře (narozdíl od například francouzského systému, ve kterém je Paříž centralizovaným distribučním uzlem). Vydavatelé také mají Německo rozdělené do oblastí zvaných „Nielsen-areas“, které u reklam vykazují různé složení cílových skupin. Přiměřeně tomu musí být upraven samotný tisk, což je pro mnoho tiskařských společností se sídlem mimo Německo obtížné.

| (14) | U katalogů šetření trhu ukázalo, že tiskové zakázky jsou pravidelně rozdělovány mezi několik tiskáren, aby tím byla zajištěna bezpečnost dodávky a včasné dodání požadovaných vysokých nákladů. Bylo všestranně potvrzeno, že nejen že zahraniční zákazníci v oblasti katalogů dovážejí tiskařské služby (převážně z Německa), ale že i němečtí zákazníci považují zahraniční tiskárny za možné alternativy. Relevantní zeměpisný trh pro katalogy může být vymezen jako Německo a sousední země (Francie, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Švýcarsko, Rakousko, Česká republika, Polsko, Dánsko), jakož i Itálie a Slovensko, což pokryje velké zahraniční tiskárny v této oblasti, jako jsou Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica a Ringier. |
| --- | --- |

(14)

U katalogů šetření trhu ukázalo, že tiskové zakázky jsou pravidelně rozdělovány mezi několik tiskáren, aby tím byla zajištěna bezpečnost dodávky a včasné dodání požadovaných vysokých nákladů. Bylo všestranně potvrzeno, že nejen že zahraniční zákazníci v oblasti katalogů dovážejí tiskařské služby (převážně z Německa), ale že i němečtí zákazníci považují zahraniční tiskárny za možné alternativy. Relevantní zeměpisný trh pro katalogy může být vymezen jako Německo a sousední země (Francie, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Švýcarsko, Rakousko, Česká republika, Polsko, Dánsko), jakož i Itálie a Slovensko, což pokryje velké zahraniční tiskárny v této oblasti, jako jsou Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica a Ringier.

| (15) | Tisk reklam pro německé zákazníky probíhá ve velké míře v Německu. Avšak navzdory nižšímu podílu tisku reklam v zahraničí ve srovnání s tiskem katalogů se němečtí zákazníci mohou bez problémů obrátit na důvěryhodné zahraniční tiskárny. Tisk reklam nezpůsobuje žádné zvláštní problémy ve srovnání s problémy, které řeší trh s tiskem časopisů, jako jsou například zvláštní konečná úprava či zvláštní distribuční podmínky. Kromě toho časová aktuálnost u reklam není tak významná jako u časopisů. Protože většina vydavatelů hlavních katalogů vydává i reklamy, bylo by pro ně také snadné využít stávajících vazeb na zahraniční tiskárny i u zakázek na tisk reklam. Z tohoto důvodu mohou být za zeměpisný rozsah trhu pro rotační hlubotisk reklam považovány stejné země jako v případě katalogů, tedy Německo, jeho sousední země a Itálie se Slovenskem.
  U zbytku EHP může zeměpisný trh pro tisk katalogů a/nebo reklam zůstat otevřený, neboť i při nejužším vymezení zeměpisného trhu (vnitrostátních trzích) nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(15)

Tisk reklam pro německé zákazníky probíhá ve velké míře v Německu. Avšak navzdory nižšímu podílu tisku reklam v zahraničí ve srovnání s tiskem katalogů se němečtí zákazníci mohou bez problémů obrátit na důvěryhodné zahraniční tiskárny. Tisk reklam nezpůsobuje žádné zvláštní problémy ve srovnání s problémy, které řeší trh s tiskem časopisů, jako jsou například zvláštní konečná úprava či zvláštní distribuční podmínky. Kromě toho časová aktuálnost u reklam není tak významná jako u časopisů. Protože většina vydavatelů hlavních katalogů vydává i reklamy, bylo by pro ně také snadné využít stávajících vazeb na zahraniční tiskárny i u zakázek na tisk reklam. Z tohoto důvodu mohou být za zeměpisný rozsah trhu pro rotační hlubotisk reklam považovány stejné země jako v případě katalogů, tedy Německo, jeho sousední země a Itálie se Slovenskem.

U zbytku EHP může zeměpisný trh pro tisk katalogů a/nebo reklam zůstat otevřený, neboť i při nejužším vymezení zeměpisného trhu (vnitrostátních trzích) nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže.

II.   HODNOCENÍ

| (16) | Navrhovaný společný podnik bude činný na trzích pro rotační hlubotisk časopisů, katalogů a reklam v řadě zemí náležících k EHP. Nejzávažnější důsledky navrhovaného spojení – díky umístění uvedených pěti stávajících tiskařských zařízení, jež se mají na společném podniku podílet – budou pociťovány v Německu. |
| --- | --- |

(16)

Navrhovaný společný podnik bude činný na trzích pro rotační hlubotisk časopisů, katalogů a reklam v řadě zemí náležících k EHP. Nejzávažnější důsledky navrhovaného spojení – díky umístění uvedených pěti stávajících tiskařských zařízení, jež se mají na společném podniku podílet – budou pociťovány v Německu.

1.   Trh pro rotační hlubotisk katalogů a reklam

| (17) | Komise zjistila, že na trhu pro rotační hlubotisk katalogů a reklam by podíl společnosti NewCo na trhu zahrnujícím Německo, jeho sousední země a Itálii se Slovenskem dosáhl [20–25] % (4), a to na základě odhadů stran vyplývajících z objemů roku 2003. Na základě toho, že trh pro katalogy a reklamu je oddělený, bude mít navrhovaný společný podnik podíl [15–20] % (4) na trhu pro tisk katalogů a [20–25] % (4) na trhu pro tisk reklam. U rotačních hlubotiskových aktivit společnosti Bertelsmann mimo společný podnik bude muset být ke každému z těchto podílů na trhu připočteno dalších [0–5] % (4). Na samostatných trzích a rovněž na sloučených trzích pro katalogy a reklamy by v těsném závěsu následovaly společnosti Schlott a Quebecor s podílem na trhu ve výši mezi [10–15] % (4) a [10–15] % (4) a TSB s přibližně [10–15] % (4). Na takovém trhu tudíž nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže ani na sloučeném trhu pro tisk katalogů a reklam, ani na oddělených trzích pro tisk katalogů a reklam. Kromě toho na žádném jiném možném zeměpisném trhu EHP podíly na trhu uvedeného společného podniku nevzbuzují obavy z narušení hospodářské soutěže (5). |
| --- | --- |

(17)

Komise zjistila, že na trhu pro rotační hlubotisk katalogů a reklam by podíl společnosti NewCo na trhu zahrnujícím Německo, jeho sousední země a Itálii se Slovenskem dosáhl [20–25] % (4), a to na základě odhadů stran vyplývajících z objemů roku 2003. Na základě toho, že trh pro katalogy a reklamu je oddělený, bude mít navrhovaný společný podnik podíl [15–20] % (4) na trhu pro tisk katalogů a [20–25] % (4) na trhu pro tisk reklam. U rotačních hlubotiskových aktivit společnosti Bertelsmann mimo společný podnik bude muset být ke každému z těchto podílů na trhu připočteno dalších [0–5] % (4). Na samostatných trzích a rovněž na sloučených trzích pro katalogy a reklamy by v těsném závěsu následovaly společnosti Schlott a Quebecor s podílem na trhu ve výši mezi [10–15] % (4) a [10–15] % (4) a TSB s přibližně [10–15] % (4). Na takovém trhu tudíž nevznikají obavy z narušení hospodářské soutěže ani na sloučeném trhu pro tisk katalogů a reklam, ani na oddělených trzích pro tisk katalogů a reklam. Kromě toho na žádném jiném možném zeměpisném trhu EHP podíly na trhu uvedeného společného podniku nevzbuzují obavy z narušení hospodářské soutěže (5).

2.   Trh pro rotační hlubotisk časopisů

| (18) | Společný podnik bude mít na německém velkoobchodním trhu pro rotační hlubotisk časopisů podíl kolem [0–50] % (4). Dalšími hráči jsou společnosti TSB a Schlott, každá s přibližně [20–25] % (4), a Burda s podílem [0–5] % (4). Tisk v zahraničí představuje [0–5] % (4), které se ve velmi významné míře týkají dodávek tiskařských zařízení společnosti Burda ve Vieux-Thann ve Francii a v Bratislavě na Slovensku. Kromě těchto zahraničních dodávek je pouze jeden německý časopis tištěn v zahraničí, a to holandskou tiskárnou RotoSmeets. Na ostatních vnitrostátních trzích v EHP, jichž se tato problematika týká, podíly uvedeného společného podniku na trhu nevzbuzují obavy z narušení hospodářské soutěže. Proto Komise analyzovala pouze německý trh. |
| --- | --- |

(18)

Společný podnik bude mít na německém velkoobchodním trhu pro rotační hlubotisk časopisů podíl kolem [0–50] % (4). Dalšími hráči jsou společnosti TSB a Schlott, každá s přibližně [20–25] % (4), a Burda s podílem [0–5] % (4). Tisk v zahraničí představuje [0–5] % (4), které se ve velmi významné míře týkají dodávek tiskařských zařízení společnosti Burda ve Vieux-Thann ve Francii a v Bratislavě na Slovensku. Kromě těchto zahraničních dodávek je pouze jeden německý časopis tištěn v zahraničí, a to holandskou tiskárnou RotoSmeets. Na ostatních vnitrostátních trzích v EHP, jichž se tato problematika týká, podíly uvedeného společného podniku na trhu nevzbuzují obavy z narušení hospodářské soutěže. Proto Komise analyzovala pouze německý trh.

| (19) | Na německém trhu pro rotační hlubotisk časopisů mohou být zákazníci (vydavatelé) poškozeni v případě, že by společnost NewCo byla schopna zvýšit ceny a zákazníci by nebyli schopni z důvodu nedostatečné kapacity na tyto vyšší ceny reagovat přechodem k jiné tiskárně. Objem dodávaný uvedenými stranami na velkoobchodní trh dosáhl v roce 2003 v případě společnosti Bertelsmann [150–200 kt] (4) ([100–150 kt] (4); v případě společnosti Springer [45–50 kt] (4)); dalších [10–15 kt] (4) z tohoto množství se mezitím stalo nedobrovolnými, a to z důvodu, že uvedené strany ovládly nakladatelství. Když toto vezmeme v úvahu, dosahuje objem dodávaný stranami na velkoobchodní trh [100–150 kt] (4). |
| --- | --- |

(19)

Na německém trhu pro rotační hlubotisk časopisů mohou být zákazníci (vydavatelé) poškozeni v případě, že by společnost NewCo byla schopna zvýšit ceny a zákazníci by nebyli schopni z důvodu nedostatečné kapacity na tyto vyšší ceny reagovat přechodem k jiné tiskárně. Objem dodávaný uvedenými stranami na velkoobchodní trh dosáhl v roce 2003 v případě společnosti Bertelsmann [150–200 kt] (4) ([100–150 kt] (4); v případě společnosti Springer [45–50 kt] (4)); dalších [10–15 kt] (4) z tohoto množství se mezitím stalo nedobrovolnými, a to z důvodu, že uvedené strany ovládly nakladatelství. Když toto vezmeme v úvahu, dosahuje objem dodávaný stranami na velkoobchodní trh [100–150 kt] (4).

| (20) | Komise analyzovala, zdali: 1. konkurenti mají v současné době volnou kapacitu, jež by mohla tento prodej ve významné míře nahradit; 2. by konkurenti mohli takovou kapacitu vytvořit, pokud by svou kapacitu přesunuli na tisk časopisů; 3. plánovaná rozšíření kapacity poskytnou další kapacitu; a 4. zdali by případní konkurenti mohli v případě nárůstu cen přispět k vytváření dalších kapacit v oblasti tisku časopisů. |
| --- | --- |

(20)

Komise analyzovala, zdali: 1. konkurenti mají v současné době volnou kapacitu, jež by mohla tento prodej ve významné míře nahradit; 2. by konkurenti mohli takovou kapacitu vytvořit, pokud by svou kapacitu přesunuli na tisk časopisů; 3. plánovaná rozšíření kapacity poskytnou další kapacitu; a 4. zdali by případní konkurenti mohli v případě nárůstu cen přispět k vytváření dalších kapacit v oblasti tisku časopisů.

| (21) | Současná volná kapacita: Využití kapacity bylo v posledních letech v tomto odvětví poměrně vysoké. Na základě pečlivého přístupu k maximálnímu využití kapacity ve výši 95 % a na základě údajů předložených za rok 2003 se zdá, že se v oblasti tisku časopisů u německých konkurentů může počítat s volnou kapacitou ve výši 17 kt. |
| --- | --- |

(21)

Současná volná kapacita: Využití kapacity bylo v posledních letech v tomto odvětví poměrně vysoké. Na základě pečlivého přístupu k maximálnímu využití kapacity ve výši 95 % a na základě údajů předložených za rok 2003 se zdá, že se v oblasti tisku časopisů u německých konkurentů může počítat s volnou kapacitou ve výši 17 kt.

| (22) | Kapacita získaná přesunem: Tiskárny na rotační hlubotisk mohou v omezené míře přesunout svou kapacitu z tisku katalogů a reklam na tisk časopisů. To vyplyne především z rozdílů v periodicitě, délce tisku a objemu různých tiskových produktů. Časopisy jsou tištěny periodicky (v týdenních, čtrnáctidenních nebo měsíčních intervalech). Vzhledem k tomu, že jsou periodicky vydávány po dlouhé období, představují pro tiskařská zařízení takzvané „základní zatížení“, které tiskárny vytíží během celého roku. Oproti tomu katalogy pro zásilkové společnosti nebo cestovní kanceláře obvykle vycházejí jen dvakrát do roka a ve velkých nákladech (co do počtu výtisků i počtu stran) a je u nich možná delší doba tisku (až několik týdnů). Většinou jsou tištěny v květnu a červnu a v období od října do prosince a pro tiskárny představují „nejvyšší zatížení“. Třetí kategorie tiskových produktů, reklamy, je v podstatě využívána k zaplnění tiskové kapacity v období mezi sezónami pro tisk katalogů a ve dnech, kdy je tištěno méně časopisů. Díky těmto časovým parametrům většina tiskařských společností uvedla, že by neomezený přechod od tisku katalogů a reklam k tisku časopisů nebyl možný. |
| --- | --- |

(22)

Kapacita získaná přesunem: Tiskárny na rotační hlubotisk mohou v omezené míře přesunout svou kapacitu z tisku katalogů a reklam na tisk časopisů. To vyplyne především z rozdílů v periodicitě, délce tisku a objemu různých tiskových produktů. Časopisy jsou tištěny periodicky (v týdenních, čtrnáctidenních nebo měsíčních intervalech). Vzhledem k tomu, že jsou periodicky vydávány po dlouhé období, představují pro tiskařská zařízení takzvané „základní zatížení“, které tiskárny vytíží během celého roku. Oproti tomu katalogy pro zásilkové společnosti nebo cestovní kanceláře obvykle vycházejí jen dvakrát do roka a ve velkých nákladech (co do počtu výtisků i počtu stran) a je u nich možná delší doba tisku (až několik týdnů). Většinou jsou tištěny v květnu a červnu a v období od října do prosince a pro tiskárny představují „nejvyšší zatížení“. Třetí kategorie tiskových produktů, reklamy, je v podstatě využívána k zaplnění tiskové kapacity v období mezi sezónami pro tisk katalogů a ve dnech, kdy je tištěno méně časopisů. Díky těmto časovým parametrům většina tiskařských společností uvedla, že by neomezený přechod od tisku katalogů a reklam k tisku časopisů nebyl možný.

| (23) | Výsledkem je, že konkurenti, kteří na šetření na trhu prováděné Komisí reagovali a udali konkrétní údaje, uvedli, že jejich možnosti ohledně přechodu z tisku reklam a katalogů na tisk časopisů představují maximálně [15–20] % (4) jejich celkové kapacity. Jedna německá tiskárna neuvedla žádný údaj; Komise opatrně a v souladu s ostatními výsledky získanými z šetření na trhu odhadla, že by tato tiskárna, jež má v současné době poměrně nízký podíl tisku časopisů, mohla dalších [10–15] % (4) své tiskové kapacity vymezit na tisk časopisů. Z toho plyne, že by tři německé tiskárny mohly společně poskytnout přibližně 130 kt na tisk časopisů, což by v roce 2003 představovalo velmi velký podíl z celkové kapacity využívané uvedenými stranami pro tisk časopisů jiných stran ([150–200 kt] (4)). Tisk časopisů je obecně ziskovější než tisk reklam nebo tisk reklam a katalogů. Konkurenti by tedy měli nejen možnost, ale i důvod, proč svou kapacitu přesunout na tisk časopisů. |
| --- | --- |

(23)

Výsledkem je, že konkurenti, kteří na šetření na trhu prováděné Komisí reagovali a udali konkrétní údaje, uvedli, že jejich možnosti ohledně přechodu z tisku reklam a katalogů na tisk časopisů představují maximálně [15–20] % (4) jejich celkové kapacity. Jedna německá tiskárna neuvedla žádný údaj; Komise opatrně a v souladu s ostatními výsledky získanými z šetření na trhu odhadla, že by tato tiskárna, jež má v současné době poměrně nízký podíl tisku časopisů, mohla dalších [10–15] % (4) své tiskové kapacity vymezit na tisk časopisů. Z toho plyne, že by tři německé tiskárny mohly společně poskytnout přibližně 130 kt na tisk časopisů, což by v roce 2003 představovalo velmi velký podíl z celkové kapacity využívané uvedenými stranami pro tisk časopisů jiných stran ([150–200 kt] (4)). Tisk časopisů je obecně ziskovější než tisk reklam nebo tisk reklam a katalogů. Konkurenti by tedy měli nejen možnost, ale i důvod, proč svou kapacitu přesunout na tisk časopisů.

| (24) | Plánovaná rozšíření kapacit: Největší konkurenti uvedených stran v Německu, společnosti Schlott, TSB a Burda, zamýšlí během příštích dvou nebo tří let zvýšit svou čistou kapacitu o nejméně 50 kt. Kromě toho by byly alespoň dočasně schopny zvýšit svou čistou kapacitu odložením plánovaného postupného vyřazování z provozu starších, ale stále funkčních tiskařských strojů. |
| --- | --- |

(24)

Plánovaná rozšíření kapacit: Největší konkurenti uvedených stran v Německu, společnosti Schlott, TSB a Burda, zamýšlí během příštích dvou nebo tří let zvýšit svou čistou kapacitu o nejméně 50 kt. Kromě toho by byly alespoň dočasně schopny zvýšit svou čistou kapacitu odložením plánovaného postupného vyřazování z provozu starších, ale stále funkčních tiskařských strojů.

| (25) | Případná konkurence: Pravděpodobnost nárůstů cen na německém trhu pro tisk časopisů je dále omezena přítomností několika důvěryhodných případných konkurentů, zvláště společností RotoSmeets (Nizozemsko), Quebecor (Francie), Mondadori (Itálie) a v menší míře společnosti Ringier (Švýcarsko), jež mají tiskárny relativně blízko u německých hranic. Tyto tiskárny by tedy byly schopny splnit časové nároky při tisku časopisů přinejmenším při využití těch tiskáren, jež jsou nejblíže německým hranicím. Rozdíly v distribučních systémech a v metodách provádění konečných úprav by si u zahraničních tiskáren vyžádaly určité úpravy a úzkou spolupráci s německými klienty. Příklad společnosti Roto Smeets, která je v současnosti jedinou zahraniční tiskárnou, jež tiskne německé časopisy, dokazuje, že takové přizpůsobení je možné. Společnosti RotoSmeets, Quebecor a Mondadori mají v současné době přinejmenším 32 kt volné kapacity, kterou by bez průtahů mohly poskytnut vydavatelům německých časopisů. V krátké době by mohla být poskytnuta ještě další kapacita, která by vyplynula z plánovaných rozšíření kapacit a přesunů v typech tištěných materiálů. |
| --- | --- |

(25)

Případná konkurence: Pravděpodobnost nárůstů cen na německém trhu pro tisk časopisů je dále omezena přítomností několika důvěryhodných případných konkurentů, zvláště společností RotoSmeets (Nizozemsko), Quebecor (Francie), Mondadori (Itálie) a v menší míře společnosti Ringier (Švýcarsko), jež mají tiskárny relativně blízko u německých hranic. Tyto tiskárny by tedy byly schopny splnit časové nároky při tisku časopisů přinejmenším při využití těch tiskáren, jež jsou nejblíže německým hranicím. Rozdíly v distribučních systémech a v metodách provádění konečných úprav by si u zahraničních tiskáren vyžádaly určité úpravy a úzkou spolupráci s německými klienty. Příklad společnosti Roto Smeets, která je v současnosti jedinou zahraniční tiskárnou, jež tiskne německé časopisy, dokazuje, že takové přizpůsobení je možné. Společnosti RotoSmeets, Quebecor a Mondadori mají v současné době přinejmenším 32 kt volné kapacity, kterou by bez průtahů mohly poskytnut vydavatelům německých časopisů. V krátké době by mohla být poskytnuta ještě další kapacita, která by vyplynula z plánovaných rozšíření kapacit a přesunů v typech tištěných materiálů.

| (26) | Kromě kapacity konkurentů by další poškození hospodářské soutěže mohlo teoreticky hrozit v důsledku odstranění konkurence z důvodu spojení. Spojení odstraní společnost Springer jakožto nezávislého konkurenta. Pokud jsou však posuzovány pouze německé rotační hlubotiskové tiskárny, zákazníci se stále ještě mohou obrátit na tři významné hráče, společnosti Schlott, TSB a Burda, které mají velkou instalovanou kapacitu. Kromě toho mohou na trh vstoupit výše zmínění věrohodní případní konkurenti. |
| --- | --- |

(26)

Kromě kapacity konkurentů by další poškození hospodářské soutěže mohlo teoreticky hrozit v důsledku odstranění konkurence z důvodu spojení. Spojení odstraní společnost Springer jakožto nezávislého konkurenta. Pokud jsou však posuzovány pouze německé rotační hlubotiskové tiskárny, zákazníci se stále ještě mohou obrátit na tři významné hráče, společnosti Schlott, TSB a Burda, které mají velkou instalovanou kapacitu. Kromě toho mohou na trh vstoupit výše zmínění věrohodní případní konkurenti.

| (27) | Na základě dříve uvedených výpočtů by tři nejdůležitější němečtí konkurenti, a to společnosti Schlott, TSB a Burda, byly v případě zvýšení cen u tisku německých časopisů schopny nabídnout dalších 197 kt (17 kt z volné kapacity, 130 kt z přesunu kapacity, 50 kt z rozšíření čisté kapacity) pro tisk časopisů. Objem uvedených stran na velkoobchodním trhu se přitom rovná [100–150 kt] (4). Mimoto mohou být společnosti RotoSmeets, Quebecor a Mondadori považovány za důvěryhodné případné konkurenty, na něž by se němečtí zákazníci z oblasti produkce časopisů mohli obrátit, pokud by uvedený společný podnik přistoupil ke zvyšování cen. |
| --- | --- |

(27)

Na základě dříve uvedených výpočtů by tři nejdůležitější němečtí konkurenti, a to společnosti Schlott, TSB a Burda, byly v případě zvýšení cen u tisku německých časopisů schopny nabídnout dalších 197 kt (17 kt z volné kapacity, 130 kt z přesunu kapacity, 50 kt z rozšíření čisté kapacity) pro tisk časopisů. Objem uvedených stran na velkoobchodním trhu se přitom rovná [100–150 kt] (4). Mimoto mohou být společnosti RotoSmeets, Quebecor a Mondadori považovány za důvěryhodné případné konkurenty, na něž by se němečtí zákazníci z oblasti produkce časopisů mohli obrátit, pokud by uvedený společný podnik přistoupil ke zvyšování cen.

3.   Koordinace na trhu pro vydávání časopisů

| (28) | Komise rovněž na základě čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování hodnotila, zdali by vytvoření společného podniku vedlo ke koordinaci soutěžního chování společnosti Bertelsmann (včetně G+J) a soutěžního chování společnosti Springer na druhotném trhu pro tisk časopisů. Komise došla k závěru, že vzhledem k tomu, že tiskové náklady činí jen malou část z celkových nákladů na vydání časopisu, a vzhledem k tomu, jak důležité je pro uvedené strany podnikání v oblasti vydávání časopisů, není koordinace v oblasti vydávání časopisů pravděpodobná. |
| --- | --- |

(28)

Komise rovněž na základě čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování hodnotila, zdali by vytvoření společného podniku vedlo ke koordinaci soutěžního chování společnosti Bertelsmann (včetně G+J) a soutěžního chování společnosti Springer na druhotném trhu pro tisk časopisů. Komise došla k závěru, že vzhledem k tomu, že tiskové náklady činí jen malou část z celkových nákladů na vydání časopisu, a vzhledem k tomu, jak důležité je pro uvedené strany podnikání v oblasti vydávání časopisů, není koordinace v oblasti vydávání časopisů pravděpodobná.

III.   ZÁVĚR

| (29) | Komise z výše uvedených důvodů došla k závěru, že navrhované spojení závažným způsobem nenarušuje účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vytvoření nebo posílení dominantního postavení, a že neomezuje hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování a článku 81 Smlouvy. Uvedené spojení tedy bude prohlášeno za slučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a za slučitelné s dohodou o EHP podle článku 57 této dohody. |
| --- | --- |

(29)

Komise z výše uvedených důvodů došla k závěru, že navrhované spojení závažným způsobem nenarušuje účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vytvoření nebo posílení dominantního postavení, a že neomezuje hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování a článku 81 Smlouvy. Uvedené spojení tedy bude prohlášeno za slučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a za slučitelné s dohodou o EHP podle článku 57 této dohody.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst C 52, 2.3.2006, s. 2.

(3)  Úř. věst C 52, 2.3.2006, s. 3.

(4)  Části tohoto textu byly upraveny, aby bylo zajištěno, že nedojde k úniku důvěrných informací; tyto části jsou uvedeny v hranatých závorkách a označeny hvězdičkou.

(5)  Dokonce i na hypotetickém vnitrostátním německém trhu pro katalogy a/nebo reklamy by společný podnik dosáhl podílu na trhu ve výši mezi 22 % a 35 %, který by ale byl nižší než u společnosti Schlott, jež je na těchto trzích vedoucí společností.

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 2.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 61/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 61/21

---

ROZHODNUTÍ RADY 2006/172/SZBP

ze dne 27. února 2006,

kterým se provádí společný postoj 2004/852/SZBP týkající se omezujících opatření proti Pobřeží slonoviny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společný postoj 2004/852/SZBP (1), a zejména na článek 6 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 13. prosince 2004 přijala Rada společný postoj 2004/852/SZBP týkající se omezujících opatření proti Pobřeží slonoviny, aby provedla opatření uložená rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (RB OSN) 1572 (2004) proti Pobřeží slonoviny. |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. prosince 2004 přijala Rada společný postoj 2004/852/SZBP týkající se omezujících opatření proti Pobřeží slonoviny, aby provedla opatření uložená rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (RB OSN) 1572 (2004) proti Pobřeží slonoviny.

| (2) | Dne 7. února 2006 schválil výbor zřízený odstavcem 14 rezoluce RB OSN 1572 (2004) seznam fyzických osob, na které se vztahují opatření uložená odstavci 9 a 11 rezoluce RB OSN 1572 (2004) a obnovená odstavcem 1 rezoluce RB OSN 1643 (2005). |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. února 2006 schválil výbor zřízený odstavcem 14 rezoluce RB OSN 1572 (2004) seznam fyzických osob, na které se vztahují opatření uložená odstavci 9 a 11 rezoluce RB OSN 1572 (2004) a obnovená odstavcem 1 rezoluce RB OSN 1643 (2005).

| (3) | Příloha společného postoje 2004/852/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem doplněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha společného postoje 2004/852/SZBP by měla být odpovídajícím způsobem doplněna,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Seznam osob obsažený v příloze tohoto rozhodnutí se vkládá do přílohy společného postoje 2004/852/SZBP.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. února 2006.

Za Radu

předsedkyně

U. PLASSNIK

---

(1)  Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 50. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2006/30/SZBP (Úř. věst. L 19, 24.1.2006, s. 36).

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob uvedený v článku 1

| „1. | Příjmení, jméno: BLÉ GOUDÉ, Charles
  Funkce: představitel organizace COJEP (‚Mladí vlastenci‘)
  Datum narození: 1.1.1972
  Číslo pasu nebo průkazu totožnosti: PD. AE/088 DH 12
  Státní příslušnost: občan Pobřeží slonoviny |
| --- | --- |

„1.

Příjmení, jméno: BLÉ GOUDÉ, Charles

Funkce: představitel organizace COJEP (‚Mladí vlastenci‘)

Datum narození: 1.1.1972

Číslo pasu nebo průkazu totožnosti: PD. AE/088 DH 12

Státní příslušnost: občan Pobřeží slonoviny

| 2. | Příjmení, jméno: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio
  Datum narození: 20.12.1969 nebo 1.1.1966
  Státní příslušnost: Občan Pobřeží slonoviny |
| --- | --- |

2.

Příjmení, jméno: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio

Datum narození: 20.12.1969 nebo 1.1.1966

Státní příslušnost: Občan Pobřeží slonoviny

| 3. | Příjmení, jméno: FOFIE, Martin Kouakou
  Funkce: vrchní velitel sboru Nových sil, sektor Korhogo
  Datum narození: 1.1.1968
  Státní příslušnost: občan Pobřeží slonoviny“ |
| --- | --- |

3.

Příjmení, jméno: FOFIE, Martin Kouakou

Funkce: vrchní velitel sboru Nových sil, sektor Korhogo

Datum narození: 1.1.1968

Státní příslušnost: občan Pobřeží slonoviny“

---