# Euroopan unionin L 296/12.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 296 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta12. marraskuuta 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 296

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta12. marraskuuta 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1844/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1845/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Tšekin interventioelimen hallussa olevan maissin myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1846/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1847/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1848/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 346. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1849/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 30. yksittäistä tarjouskilpailua varten | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1850/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 214/2001 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 29. yksittäistä tarjouskilpailua varten | 12 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1851/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, irlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2005/2006 | 13 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1852/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, skotlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2005/2006 | 15 |
| | * | Komission direktiivi 2005/77/EY, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen V muuttamisesta | 17 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 1844/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1845/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Tšekin interventioelimen hallussa olevan maissin myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla

3

Komission asetus (EY) N:o 1846/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa

6

Komission asetus (EY) N:o 1847/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa

8

Komission asetus (EY) N:o 1848/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 346. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta

10

Komission asetus (EY) N:o 1849/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 30. yksittäistä tarjouskilpailua varten

11

Komission asetus (EY) N:o 1850/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 214/2001 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 29. yksittäistä tarjouskilpailua varten

12

*

Komission asetus (EY) N:o 1851/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, irlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2005/2006

13

*

Komission asetus (EY) N:o 1852/2005, annettu 11 päivänä marraskuuta 2005, skotlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2005/2006

15

*

Komission direktiivi 2005/77/EY, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen V muuttamisesta

17

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 2005, jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan | 18 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 2 päivänä maaliskuuta 2005, Saksan Chemische Werke Piesteritzille myöntämästä valtiontuesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 427)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, päätöksen 97/569/EY muuttamisesta yhden Etelä-Afrikassa sijaitsevan laitoksen sisällyttämiseksi väliaikaisiin luetteloihin kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4283)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, naledin sisällyttämättä jättämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja tätä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4351)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, yhteisön taloudellisesta tuesta vuonna 2005 kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjumisesta Belgialle, Ranskalle ja Alankomaille aiheutuneisiin menoihin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4356) | 42 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 2005, jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

18

Komissio

*

Komission päätös, tehty 2 päivänä maaliskuuta 2005, Saksan Chemische Werke Piesteritzille myöntämästä valtiontuesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 427)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 427)

1

19

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, päätöksen 97/569/EY muuttamisesta yhden Etelä-Afrikassa sijaitsevan laitoksen sisällyttämiseksi väliaikaisiin luetteloihin kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4283)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4283)

1

39

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, naledin sisällyttämättä jättämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja tätä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4351)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4351)

1

41

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, yhteisön taloudellisesta tuesta vuonna 2005 kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjumisesta Belgialle, Ranskalle ja Alankomaille aiheutuneisiin menoihin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4356)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4356)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1844/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 11 päivänä marraskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 66,1 |
| 096 | 36,8 |
| 204 | 71,6 |
| 999 | 58,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 111,0 |
| 204 | 23,8 |
| 999 | 67,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 109,5 |
| 204 | 95,7 |
| 999 | 102,6 |
| 0805 20 10 | 204 | 69,6 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 69,6 |
| 624 | 114,3 |
| 999 | 92,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,2 |
| 388 | 54,9 |
| 999 | 61,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,0 |
| 400 | 228,0 |
| 508 | 259,4 |
| 624 | 162,5 |
| 720 | 99,7 |
| 999 | 172,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 110,4 |
| 400 | 106,5 |
| 404 | 98,6 |
| 512 | 131,2 |
| 720 | 26,7 |
| 800 | 160,7 |
| 804 | 82,0 |
| 999 | 102,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 106,4 |
| 720 | 44,3 |
| 999 | 75,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

66,1

096

36,8

204

71,6

999

58,2

0707 00 05

052

111,0

204

23,8

999

67,4

0709 90 70

052

109,5

204

95,7

999

102,6

0805 20 10

204

69,6

999

69,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

69,6

624

114,3

999

92,0

0805 50 10

052

67,2

388

54,9

999

61,1

0806 10 10

052

114,0

400

228,0

508

259,4

624

162,5

720

99,7

999

172,7

0808 10 80

388

110,4

400

106,5

404

98,6

512

131,2

720

26,7

800

160,7

804

82,0

999

102,3

0808 20 50

052

106,4

720

44,3

999

75,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1845/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Tšekin interventioelimen hallussa olevan maissin myymiseksi uudelleen yhteisön markkinoilla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myyntiin saattamisen menettelyistä ja edellytyksistä 28 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) säädetään erityisesti, että interventioelimen hallussa oleva vilja saatetaan markkinoille tarjouskilpailulla ja sellaisten hintaedellytysten perusteella, jotka mahdollistavat markkinahäiriöiden välttämisen. |
| --- | --- |

(1)

Interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myyntiin saattamisen menettelyistä ja edellytyksistä 28 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) säädetään erityisesti, että interventioelimen hallussa oleva vilja saatetaan markkinoille tarjouskilpailulla ja sellaisten hintaedellytysten perusteella, jotka mahdollistavat markkinahäiriöiden välttämisen.

| (2) | Iberian niemimaalla vallinneiden vaikeiden sääolojen vuoksi maissin hinnat ovat yhteisön markkinoilla melko korkeat, ja kotieläintuottajien ja eläinrehuteollisuuden on sen vuoksi vaikeaa tehdä hankintoja kilpailukykyisin hinnoin. |
| --- | --- |

(2)

Iberian niemimaalla vallinneiden vaikeiden sääolojen vuoksi maissin hinnat ovat yhteisön markkinoilla melko korkeat, ja kotieläintuottajien ja eläinrehuteollisuuden on sen vuoksi vaikeaa tehdä hankintoja kilpailukykyisin hinnoin.

| (3) | Tšekillä on interventiovarastoissa maissia, joka olisi käytettävä. |
| --- | --- |

(3)

Tšekillä on interventiovarastoissa maissia, joka olisi käytettävä.

| (4) | Tšekin interventioelimen hallussa olevat maissivarastot olisi sen vuoksi saatettava yhteisön viljamarkkinoille. |
| --- | --- |

(4)

Tšekin interventioelimen hallussa olevat maissivarastot olisi sen vuoksi saatettava yhteisön viljamarkkinoille.

| (5) | Yhteisön markkinoiden tilanteen huomioon ottamiseksi on suotavaa säätää, että komissio hallinnoi tarjouskilpailua. Lisäksi on vahvistettava jakokerroin vähimmäismyyntihinnan suuruisille tarjouksille. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisön markkinoiden tilanteen huomioon ottamiseksi on suotavaa säätää, että komissio hallinnoi tarjouskilpailua. Lisäksi on vahvistettava jakokerroin vähimmäismyyntihinnan suuruisille tarjouksille.

| (6) | Tšekin interventioelimen komissiolle toimittamassa tiedonannossa on lisäksi tärkeää säilyttää tarjousten tekijöiden nimettömyys. |
| --- | --- |

(6)

Tšekin interventioelimen komissiolle toimittamassa tiedonannossa on lisäksi tärkeää säilyttää tarjousten tekijöiden nimettömyys.

| (7) | Hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

(7)

Hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisessä muodossa.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tšekin interventioelin myy yhteisön sisämarkkinoilla pysyvällä tarjouskilpailulla hallussaan olevat 31 185 maissitonnia.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyyn myyntiin sovelletaan asetusta (ETY) N:o 2131/93.

Poiketen siitä, mitä edellä mainitussa asetuksessa säädetään

| a) | tarjoukset vahvistetaan tarjouksen kohteena olevan erän tosiasiallisen laadun perusteella; |
| --- | --- |

a)

tarjoukset vahvistetaan tarjouksen kohteena olevan erän tosiasiallisen laadun perusteella;

| b) | vähimmäismyyntihinta vahvistetaan tasolle, jolla se ei häiritse viljamarkkinoita. Vähimmäismyyntihinta ei saa kuitenkaan olla kyseisenä kuukautena voimassa olevaa interventiohintaa, kuukausittaiset korotukset mukaan luettuina, alempi. |
| --- | --- |

b)

vähimmäismyyntihinta vahvistetaan tasolle, jolla se ei häiritse viljamarkkinoita. Vähimmäismyyntihinta ei saa kuitenkaan olla kyseisenä kuukautena voimassa olevaa interventiohintaa, kuukausittaiset korotukset mukaan luettuina, alempi.

3 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdassa säädetään, vakuus on 10 euroa tonnilta.

4 artikla

1.   Ensimmäiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy 23 päivänä marraskuuta 2005 kello 15.00 (Brysselin aikaa).

Seuraaviin osittaisiin tarjouskilpailuihin tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy joka keskiviikko kello 15.00 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta 28 päivää joulukuuta 2005, 12 päivää huhtikuuta 2006 ja 24 päivää toukokuuta 2006, sillä kyseisten viikkojen aikana ei järjestetä tarjouskilpailuja.

Viimeiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy 28 päivänä kesäkuuta 2006 kello 15.00 (Brysselin aikaa).

2.   Tarjoukset on jätettävä Tšekin interventioelimelle, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00 Praha 1 |
| Puhelin (420) 871 667/403 |
| Faksi (420) 296 806 404. |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00 Praha 1

Puhelin (420) 871 667/403

Faksi (420) 296 806 404.

5 artikla

Tšekin interventioelimen on annettava saadut tarjoukset komissiolle tiedoksi kahden tunnin kuluessa tarjousten jättämisen määräajan päättymisestä. Ilmoitus on toimitettava sähköisessä muodossa liitteessä olevan lomakkeen mukaisesti.

6 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen komissio vahvistaa vähimmäismyyntihinnan tai päättää olla hyväksymättä saatuja tarjouksia. Jos eri tarjoukset koskevat samaa erää ja niiden yhteismäärä ylittää käytettävissä olevan määrän, vähimmäishinta voidaan vahvistaa erikseen jokaiselle erälle.

Vähimmäishinnan suuruisten tarjousten osalta vähimmäishinnan vahvistamiseen voi liittyä tarjottujen määrien jakokertoimen vahvistaminen.

7 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 191, 31.7.1993, s. 76. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 749/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

---

LIITE

Pysyvä tarjouskilpailu Tšekin interventioelimen hallussa olevan 31 185 maissitonnin myymiseksi uudelleen

Lomake (1)

(Asetus (EY) N:o 1845/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tarjouksen tekijöiden numero | Erän numero | Määrä
  (t) | Hintatarjous
  euroa/tonni |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne. | | | |

1

2

3

4

Tarjouksen tekijöiden numero

Erän numero

Määrä

(t)

Hintatarjous

euroa/tonni

1

2

3

jne.

---

(1)  Lähetetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon (D/2).

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1846/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2) mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2) mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa interventiovoin vähimmäismyyntihinnat ja jalostusvakuuden määrä vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 350, 20.12.1997, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

LIITE

voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa 11 päivänä marraskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kaavat | A | B |
| Käyttötavat | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita |
| Vähimmäismyyntihinta | Voi ≥ 82 % | Sellaisenaan | 206 | 210 | — | 210 |
| Voiöljy | 204,1 | — | — | — |
| Jalostusvakuus | Sellaisenaan | 79 | 79 | — | 79 |
| Voiöljy | 79 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Kaavat

A

B

Käyttötavat

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Vähimmäismyyntihinta

Voi ≥ 82 %

Sellaisenaan

206

210

—

210

Voiöljy

204,1

—

—

—

Jalostusvakuus

Sellaisenaan

79

79

—

79

Voiöljy

79

—

—

—

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1847/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2) mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2) mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa tuen enimmäismäärä ja jalostusvakuuden määrä vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 350, 20.12.1997, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

LIITE

kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 174. erityisessä tarjouskilpailussa 11 päivänä marraskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kaavat | A | B |
| Käyttötavat | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita |
| Tuen enimmäismäärä | Voi ≥ 82 % | 39 | 35 | — | 35 |
| Voi < 82 % | — | 34,1 | — | 34 |
| Voiöljy | 46,5 | 42,6 | 46,5 | 42 |
| Kerma | — | — | 19 | 15 |
| Jalostusvakuus | Voi | 43 | — | — | — |
| Voiöljy | 51 | — | 51 | — |
| Kerma | — | — | 21 | — |

(EUR/100 kg)

Kaavat

A

B

Käyttötavat

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Tuen enimmäismäärä

Voi ≥ 82 %

39

35

—

35

Voi < 82 %

—

34,1

—

34

Voiöljy

46,5

42,6

46,5

42

Kerma

—

—

19

15

Jalostusvakuus

Voi

43

—

—

—

Voiöljy

51

—

51

—

Kerma

—

—

21

—

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1848/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 346. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisössä suoraan kulutukseen tarkoitetulle voiöljylle tarjouskilpailulla myönnettävästä tuesta 20 päivänä helmikuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 429/90 (2) mukaisesti interventioelimet aloittavat pysyvän tarjouskilpailun tuen myöntämiseksi voiöljylle. Mainitun asetuksen 6 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähintään 96 prosenttia rasva-ainetta sisältävälle voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärä tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Käyttötarkoitusvakuuden määrä on vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisössä suoraan kulutukseen tarkoitetulle voiöljylle tarjouskilpailulla myönnettävästä tuesta 20 päivänä helmikuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 429/90 (2) mukaisesti interventioelimet aloittavat pysyvän tarjouskilpailun tuen myöntämiseksi voiöljylle. Mainitun asetuksen 6 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähintään 96 prosenttia rasva-ainetta sisältävälle voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärä tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Käyttötarkoitusvakuuden määrä on vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Saatujen tarjousten tutkimisesta seuraa, että olisi vahvistettava tarjouskilpailussa saatujen tarjousten perusteella tuen enimmäismäärä jäljempänä tarkoitetulle tasolle ja määrättävä sen perusteella käyttötarkoitusvakuus. |
| --- | --- |

(2)

Saatujen tarjousten tutkimisesta seuraa, että olisi vahvistettava tarjouskilpailussa saatujen tarjousten perusteella tuen enimmäismäärä jäljempänä tarkoitetulle tasolle ja määrättävä sen perusteella käyttötarkoitusvakuus.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyn 346. tarjouskilpailun tuen enimmäismäärä ja käyttötarkoitusvakuutus on vahvistettu seuraavasti:

| — | tuen enimmäismäärä: |
| --- | --- |

—

tuen enimmäismäärä:

45,5 EUR/100 kg,

| — | käyttötarkoitusvakuutus: |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitusvakuutus:

50 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004. s. 6).

1

(2)  EYVL L 45, 21.2.1990, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1849/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 30. yksittäistä tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan c kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2771/1999 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet voin määrät. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2771/1999 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet voin määrät.

| (2) | Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 2771/1999 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 2771/1999 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta. |
| --- | --- |

(3)

Saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2771/1999 mukaisesti järjestetyssä 30. yksittäisessä tarjouskilpailussa, jonka tarjousten jättöaika päättyi 8 päivänä marraskuuta 2005, voin vähimmäismyyntihinnaksi vahvistetaan 258,00 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 333, 24.12.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1850/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 214/2001 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 29. yksittäistä tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan c kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet rasvattoman maitojauheen määrät. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet rasvattoman maitojauheen määrät.

| (2) | Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 214/2001 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 214/2001 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta. |
| --- | --- |

(3)

Saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 214/2001 mukaisesti järjestetyssä 29. yksittäisessä tarjouskilpailussa, jonka tarjousten jättöaika päättyi 8 päivänä marraskuuta 2005, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnaksi vahvistetaan 186,00 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä marraskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 37, 7.2.2001, s. 100. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1851/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

irlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2005/2006

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyinä tislattuina alkoholijuomina vietyjä viljoja koskevien mukautettujen tukien vahvistamisen ja myöntämisen osalta 15 päivänä lokakuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2825/93 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2825/93 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki myönnetään niistä viljamääristä, jotka on tislattu ja tarkastutettu, korjattuna kertoimella, jonka kukin kyseinen jäsenvaltio vahvistaa vuosittain. Tämä kerroin ilmaisee kyseisten tislattujen alkoholijuomien vietyjen kokonaismäärien ja kaupan pidettyjen kokonaismäärien välisen suhteen kyseisen tislatun alkoholijuoman keskimääräistä ikääntymiskautta vastaavana aikana näiden määrien kehityksessä havaitun suuntauksen perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2825/93 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki myönnetään niistä viljamääristä, jotka on tislattu ja tarkastutettu, korjattuna kertoimella, jonka kukin kyseinen jäsenvaltio vahvistaa vuosittain. Tämä kerroin ilmaisee kyseisten tislattujen alkoholijuomien vietyjen kokonaismäärien ja kaupan pidettyjen kokonaismäärien välisen suhteen kyseisen tislatun alkoholijuoman keskimääräistä ikääntymiskautta vastaavana aikana näiden määrien kehityksessä havaitun suuntauksen perusteella.

| (2) | Irlannin toimittamien, 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välistä jaksoa koskevien tietojen perusteella irlantilaisen viskin keskimääräinen ikääntymiskausi vuonna 2004 oli viisi vuotta. Sen vuoksi on syytä vahvistaa kertoimet 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(2)

Irlannin toimittamien, 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välistä jaksoa koskevien tietojen perusteella irlantilaisen viskin keskimääräinen ikääntymiskausi vuonna 2004 oli viisi vuotta. Sen vuoksi on syytä vahvistaa kertoimet 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseksi ajaksi.

| (3) | Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen pöytäkirjassa n:o 3 olevassa 10 artiklassa suljetaan vientitukien ulkopuolelle Liechtensteiniin, Islantiin ja Norjaan suuntautuva vienti. Yhteisö on lisäksi tehnyt joidenkin kolmansien maiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy vientitukien poistaminen. Se olisi otettava huomioon asetuksen (ETY) N:o 2825/93 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettaessa kertoimia jaksoksi 2005/2006, |
| --- | --- |

(3)

Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen pöytäkirjassa n:o 3 olevassa 10 artiklassa suljetaan vientitukien ulkopuolelle Liechtensteiniin, Islantiin ja Norjaan suuntautuva vienti. Yhteisö on lisäksi tehnyt joidenkin kolmansien maiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy vientitukien poistaminen. Se olisi otettava huomioon asetuksen (ETY) N:o 2825/93 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettaessa kertoimia jaksoksi 2005/2006,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2825/93 4 artiklassa säädetyt kertoimet, joita sovelletaan Irlannissa irlantilaisen viskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin, vahvistetaan 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseksi ajaksi tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 258, 16.10.1993, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/2000 (EYVL L 187, 26.7.2000, s. 29).

2

---

LIITE

| Irlannissa sovellettavat kertoimet |
| --- |
| Soveltamisjakso | Sovellettava kerroin |
| irlantilaisen viskin valmistuksessa käytettävään ohraan, luokka B (1) | irlantilaisen viskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin, luokka A |
| 1.10.2005–30.9.2006 | 0,388 | 1,019 |

Irlannissa sovellettavat kertoimet

Soveltamisjakso

Sovellettava kerroin

irlantilaisen viskin valmistuksessa käytettävään ohraan, luokka B (1)

irlantilaisen viskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin, luokka A

1.10.2005–30.9.2006

0,388

1,019

---

(1)  Myös maltaaksi jalostettu ohra.

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1852/2005,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2005,

skotlantilaisena viskinä vietyihin viljoihin sovellettavista kertoimista jaksolla 2005/2006

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyinä tislattuina alkoholijuomina vietyjä viljoja koskevien mukautettujen tukien vahvistamisen ja myöntämisen osalta 15 päivänä lokakuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2825/93 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2825/93 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki myönnetään niistä viljamääristä, jotka on tislattu ja tarkastutettu, korjattuna kertoimella, jonka kukin kyseinen jäsenvaltio vahvistaa vuosittain. Tämä kerroin ilmaisee kyseisten tislattujen alkoholijuomien vietyjen kokonaismäärien ja kaupan pidettyjen kokonaismäärien välisen suhteen kyseisen tislatun alkoholijuoman keskimääräistä ikääntymiskautta vastaavana aikana näiden määrien kehityksessä havaitun suuntauksen perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2825/93 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki myönnetään niistä viljamääristä, jotka on tislattu ja tarkastutettu, korjattuna kertoimella, jonka kukin kyseinen jäsenvaltio vahvistaa vuosittain. Tämä kerroin ilmaisee kyseisten tislattujen alkoholijuomien vietyjen kokonaismäärien ja kaupan pidettyjen kokonaismäärien välisen suhteen kyseisen tislatun alkoholijuoman keskimääräistä ikääntymiskautta vastaavana aikana näiden määrien kehityksessä havaitun suuntauksen perusteella.

| (2) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien, 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välistä jaksoa koskevien tietojen perusteella skotlantilaisen viskin keskimääräinen ikääntymiskausi vuonna 2004 oli seitsemän vuotta. On syytä vahvistaa kertoimet 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien, 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välistä jaksoa koskevien tietojen perusteella skotlantilaisen viskin keskimääräinen ikääntymiskausi vuonna 2004 oli seitsemän vuotta. On syytä vahvistaa kertoimet 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseksi ajaksi.

| (3) | Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen pöytäkirjassa nro 3 olevassa 10 artiklassa suljetaan vientitukien ulkopuolelle Liechtensteiniin, Islantiin ja Norjaan suuntautuva vienti. Yhteisö on lisäksi tehnyt joidenkin kolmansien maiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy vientitukien poistaminen. Se olisi sen vuoksi otettava huomioon asetuksen (ETY) N:o 2825/93 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettaessa kertoimia jaksoksi 2005/2006, |
| --- | --- |

(3)

Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen pöytäkirjassa nro 3 olevassa 10 artiklassa suljetaan vientitukien ulkopuolelle Liechtensteiniin, Islantiin ja Norjaan suuntautuva vienti. Yhteisö on lisäksi tehnyt joidenkin kolmansien maiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy vientitukien poistaminen. Se olisi sen vuoksi otettava huomioon asetuksen (ETY) N:o 2825/93 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettaessa kertoimia jaksoksi 2005/2006,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2825/93 4 artiklassa säädetyt kertoimet, joita sovelletaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa skotlantilaisen viskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin, vahvistetaan 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseksi ajaksi tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 258, 16.10.1993, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/2000 (EYVL L 187, 26.7.2000, s. 29).

2

---

LIITE

| Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavat kertoimet |
| --- |
| Soveltamisjakso | Sovellettava kerroin |
| mallasviskin valmistuksessa käytettävään maltaaksi jalostettuun ohraan | jyväviskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin |
| 1.10.2005–30.9.2006 | 0,543 | 0,551 |

Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavat kertoimet

Soveltamisjakso

Sovellettava kerroin

mallasviskin valmistuksessa käytettävään maltaaksi jalostettuun ohraan

jyväviskin valmistuksessa käytettäviin viljoihin

1.10.2005–30.9.2006

0,543

0,551

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/17

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/77/EY,

tehty 11 päivänä marraskuuta 2005,

kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen V muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan toisen kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2000/29/EY säädetään tietyistä toimenpiteistä kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisössä leviämisen estämiseksi. Lisäksi siinä säädetään käytettävistä kasvipasseista, jotka osoittavat, että kasvit tai kasvituotteet ovat onnistuneesti läpäisseet yhteisön tarkastusjärjestelmän. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2000/29/EY säädetään tietyistä toimenpiteistä kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisössä leviämisen estämiseksi. Lisäksi siinä säädetään käytettävistä kasvipasseista, jotka osoittavat, että kasvit tai kasvituotteet ovat onnistuneesti läpäisseet yhteisön tarkastusjärjestelmän.

| (2) | Tällä hetkellä kasvipasseja vaaditaan kuljetettaessa lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. varmennettuja siemeniä yhteisössä laajemmin kuin paikallisesti. |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä kasvipasseja vaaditaan kuljetettaessa lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. varmennettuja siemeniä yhteisössä laajemmin kuin paikallisesti.

| (3) | Lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. siementen kasvinsuojelullisen tason parantamiseksi vaatimusta, jonka mukaan siementen mukana on oltava kasvipassi, kun niitä kuljetetaan yhteisössä laajemmin kuin paikallisesti, olisi sovellettava kaikkiin kyseisten lajien siemeniin. |
| --- | --- |

(3)

Lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. siementen kasvinsuojelullisen tason parantamiseksi vaatimusta, jonka mukaan siementen mukana on oltava kasvipassi, kun niitä kuljetetaan yhteisössä laajemmin kuin paikallisesti, olisi sovellettava kaikkiin kyseisten lajien siemeniin.

| (4) | Direktiivin 2000/29/EY liite V olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2000/29/EY liite V olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Korvataan direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevan A osan I jakson 2.4 kohdan viimeinen luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | Lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. siemenet.” |
| --- | --- |

”—

Lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. siemenet.”

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2006. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kyseiset säädöstekstit sekä kyseisten säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä toukokuuta 2006.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2005/16/EY (EUVL L 57, 3.3.2005, s. 19).

1

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/18

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä marraskuuta 2005,

jäsenen nimeämisestä alueiden komiteaan

(2005/785/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Yhdistyneen Kuningaskunnan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 22 päivänä tammikuuta 2002 päätöksen 2002/60/EY alueiden komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2002 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2006 päättyväksi toimikaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 22 päivänä tammikuuta 2002 päätöksen 2002/60/EY alueiden komitean varsinaisten jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2002 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2006 päättyväksi toimikaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Sally POWELLin erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 21 päivänä joulukuuta 2004, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Sally POWELLin erottua, mikä on annettu neuvostolle tiedoksi 21 päivänä joulukuuta 2004,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2006:

Gabrielle KAGAN

Councillor – Brent Council

Sally POWELLin tilalle.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Se tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2005

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BROWN

---

(1)  EYVL L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Komissio

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 2 päivänä maaliskuuta 2005,

Saksan Chemische Werke Piesteritzille myöntämästä valtiontuesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 427)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/786/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 7 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyllä, 15 päivänä huhtikuuta 1997 vastaanotetulla ja 18 päivänä huhtikuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä valtiontukitoimenpiteistä Chemische Werke Piesteritz GmbH:n (jäljempänä ’CWP’) hyväksi. Ilmoituksen mukaan osa tuesta oli jo myönnetty. Komissio pyysi 14 päivänä toukokuuta 1997, 22 päivänä heinäkuuta 1997 ja 4 päivänä marraskuuta 1997 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 10 päivänä heinäkuuta 1997 ja 2 päivänä syyskuuta 1997 päivätyillä ja kyseisinä päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Komission 4 päivänä marraskuuta päivätyssä kirjeessä esittämistä kysymyksistä keskusteltiin Saksan viranomaisten kanssa 24 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä kokouksessa. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 7 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyllä, 15 päivänä huhtikuuta 1997 vastaanotetulla ja 18 päivänä huhtikuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä valtiontukitoimenpiteistä Chemische Werke Piesteritz GmbH:n (jäljempänä ’CWP’) hyväksi. Ilmoituksen mukaan osa tuesta oli jo myönnetty. Komissio pyysi 14 päivänä toukokuuta 1997, 22 päivänä heinäkuuta 1997 ja 4 päivänä marraskuuta 1997 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 10 päivänä heinäkuuta 1997 ja 2 päivänä syyskuuta 1997 päivätyillä ja kyseisinä päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Komission 4 päivänä marraskuuta päivätyssä kirjeessä esittämistä kysymyksistä keskusteltiin Saksan viranomaisten kanssa 24 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä kokouksessa.

| (2) | Komissio sai 17 päivänä kesäkuuta 1997 tietopyynnön tuensaajan suoralta kilpailijalta. Heinäkuun 28 päivänä 1997 CWP:n suora kilpailija Société chimique Prayon-Rupel SA (jäljempänä ’Prayon-Rupel’) toi esille tukeen liittyviä kilpailuoikeudellisia ongelmia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio sai 17 päivänä kesäkuuta 1997 tietopyynnön tuensaajan suoralta kilpailijalta. Heinäkuun 28 päivänä 1997 CWP:n suora kilpailija Société chimique Prayon-Rupel SA (jäljempänä ’Prayon-Rupel’) toi esille tukeen liittyviä kilpailuoikeudellisia ongelmia.

| (3) | Joulukuun 16 päivänä 1997 komissio teki päätöksen olla vastustamatta tukea. Päätös annettiin tiedoksi Saksalle 22 päivänä tammikuuta 1998 ja sen tiivistelmä julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Lisäksi komissio ilmoitti päätöksestä Prayon-Rupelille 19 päivänä joulukuuta 1997 ja toimitti sille päätöksen lyhentämättömänä 5 päivänä maaliskuuta 1998. |
| --- | --- |

(3)

Joulukuun 16 päivänä 1997 komissio teki päätöksen olla vastustamatta tukea. Päätös annettiin tiedoksi Saksalle 22 päivänä tammikuuta 1998 ja sen tiivistelmä julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Lisäksi komissio ilmoitti päätöksestä Prayon-Rupelille 19 päivänä joulukuuta 1997 ja toimitti sille päätöksen lyhentämättömänä 5 päivänä maaliskuuta 1998.

| (4) | Prayon-Rupel nosti 5 päivänä toukokuuta 1998 kumoamiskanteen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Kanteen kohteena ollut päätös kumottiin 15 päivänä maaliskuuta 2001 (3). Tuomio annettiin tiedoksi komissiolle 19 päivänä maaliskuuta 2001. |
| --- | --- |

(4)

Prayon-Rupel nosti 5 päivänä toukokuuta 1998 kumoamiskanteen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Kanteen kohteena ollut päätös kumottiin 15 päivänä maaliskuuta 2001 (3). Tuomio annettiin tiedoksi komissiolle 19 päivänä maaliskuuta 2001.

| (5) | Komissio aloitti tuomion johdosta 20 päivänä kesäkuuta 2001 muodollisen tutkintamenettelyn. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Eräs CWP:n kilpailijoista, Chemische Fabrik Budenheim Rudolf A. Oetker (jäljempänä ’CFB’), esitti huomautuksensa 20 päivänä elokuuta 2001 päivätyllä ja 21 päivänä elokuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Prayon-Rupel täydensi 15 päivänä kesäkuuta 2001 esittämiään huomautuksia 10 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 13 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. BK Giulini GmbH (jäljempänä ’BK Giulini’) esitti huomatuksensa 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Edellä mainitut huomautukset toimitettiin Saksalle 29 päivänä lokakuuta 2001 ja 6 päivänä elokuuta 2002. Saksa vastasi huomautuksiin 8 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jolla se toimitti CWP:n vastaukset asianomaisten esittämiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(5)

Komissio aloitti tuomion johdosta 20 päivänä kesäkuuta 2001 muodollisen tutkintamenettelyn. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Eräs CWP:n kilpailijoista, Chemische Fabrik Budenheim Rudolf A. Oetker (jäljempänä ’CFB’), esitti huomautuksensa 20 päivänä elokuuta 2001 päivätyllä ja 21 päivänä elokuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Prayon-Rupel täydensi 15 päivänä kesäkuuta 2001 esittämiään huomautuksia 10 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 13 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. BK Giulini GmbH (jäljempänä ’BK Giulini’) esitti huomatuksensa 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Edellä mainitut huomautukset toimitettiin Saksalle 29 päivänä lokakuuta 2001 ja 6 päivänä elokuuta 2002. Saksa vastasi huomautuksiin 8 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jolla se toimitti CWP:n vastaukset asianomaisten esittämiin huomautuksiin.

| (6) | Saksa vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen 21 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 27 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kirjeen liitteet, jotka koostuivat vuosien 1994–1999 toimintakertomuksista, toimitettiin 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 4 päivänä lokakuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Koska tärkeitä tietoja puuttui edelleen, komissio pyysi kyseisiä tietoja 25 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Joulukuun 4 päivänä 2001 pidettiin Brysselissä kokous Saksan hallituksen ja tuensaajan edustajien kanssa. Komissio esitti kokouksen pohjalta 14 päivänä joulukuuta 2001 joukon kysymyksiä. Saksa toimitti 20 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä ja 4 päivänä tammikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kokouksessa pyydetyt asiakirjat. Saksa vastasi 14 päivänä joulukuuta 2001 päivättyyn kirjeeseen 6 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 8 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 21 päivänä helmikuuta 2002 kirjatulla ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Se toimitti tuensaajan huomautukset 6 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, jonka liitteet se lähetti 7 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 14 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Lisäksi se toimitti 22 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 26 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä vuoden 2000 toimintakertomuksen. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä ja 14 päivänä maaliskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 4 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä ja 5 päivänä huhtikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 14 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä selvennystä kyseessä olevista tuista. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 15 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Saksa vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen 21 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 27 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kirjeen liitteet, jotka koostuivat vuosien 1994–1999 toimintakertomuksista, toimitettiin 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 4 päivänä lokakuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Koska tärkeitä tietoja puuttui edelleen, komissio pyysi kyseisiä tietoja 25 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Joulukuun 4 päivänä 2001 pidettiin Brysselissä kokous Saksan hallituksen ja tuensaajan edustajien kanssa. Komissio esitti kokouksen pohjalta 14 päivänä joulukuuta 2001 joukon kysymyksiä. Saksa toimitti 20 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä ja 4 päivänä tammikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kokouksessa pyydetyt asiakirjat. Saksa vastasi 14 päivänä joulukuuta 2001 päivättyyn kirjeeseen 6 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 8 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 21 päivänä helmikuuta 2002 kirjatulla ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Se toimitti tuensaajan huomautukset 6 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, jonka liitteet se lähetti 7 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 14 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Lisäksi se toimitti 22 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 26 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä vuoden 2000 toimintakertomuksen. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä ja 14 päivänä maaliskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 4 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä ja 5 päivänä huhtikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 14 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä selvennystä kyseessä olevista tuista. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 15 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (7) | Komissio antoi 6 päivänä maaliskuuta 2003 Saksalle tiedoksi tietojen antamista koskevan välipäätöksensä, jonka se oli tehnyt selkeyttääkseen asiaa koskevia tosiseikkoja ja eräiden toimenpiteiden tukiluonnetta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio antoi 6 päivänä maaliskuuta 2003 Saksalle tiedoksi tietojen antamista koskevan välipäätöksensä, jonka se oli tehnyt selkeyttääkseen asiaa koskevia tosiseikkoja ja eräiden toimenpiteiden tukiluonnetta.

| (8) | Saksa toimitti komission pyytämät tiedot 17 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä ja 22 päivänä huhtikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 5 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä ja 6 päivänä toukokuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kirjeiden liitteet toimitettiin 28 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä ja 6 päivänä toukokuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 4 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja 7 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 29 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 13 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Elokuun 22 päivänä 2003 pidettiin komission sekä osa- ja liittovaltion hallitusten edustajien ja CWP:n edustajien välinen kokous. Vastaukset kokouksessa esitettyihin kysymyksiin toimitettiin 3 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä ja 4 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 26 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Saksa toimitti komission pyytämät tiedot 17 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä ja 22 päivänä huhtikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 5 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä ja 6 päivänä toukokuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kirjeiden liitteet toimitettiin 28 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä ja 6 päivänä toukokuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 4 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja 7 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 29 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 13 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Elokuun 22 päivänä 2003 pidettiin komission sekä osa- ja liittovaltion hallitusten edustajien ja CWP:n edustajien välinen kokous. Vastaukset kokouksessa esitettyihin kysymyksiin toimitettiin 3 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä ja 4 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 26 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (9) | Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin toinen kokous 14 päivänä toukokuuta 2004. Saksa toimitti lisähuomautuksia 18 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä ja 24 päivänä kesäkuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin tämän jälkeen vielä yksi kokous 6 päivänä heinäkuuta 2004. Heinäkuun 29 päivänä 2004 Saksa toimitti kokoukseen liittyvän kirjeen, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. Saksa toimitti vielä lisätietoja 26 päivänä elokuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin toinen kokous 14 päivänä toukokuuta 2004. Saksa toimitti lisähuomautuksia 18 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä ja 24 päivänä kesäkuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin tämän jälkeen vielä yksi kokous 6 päivänä heinäkuuta 2004. Heinäkuun 29 päivänä 2004 Saksa toimitti kokoukseen liittyvän kirjeen, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. Saksa toimitti vielä lisätietoja 26 päivänä elokuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II   TUEN KUVAUS

A.   Tuensaaja

| (10) | CWP on osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Sachsen-Anhaltin osavaltiossa sijaitsevassa Piesteritzissä. Alue on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue. CWP valmistaa fosforihappoa ja fosforiyhdisteitä, etenkin fosfaatteja. CWP perustettiin vuonna 1994 Stickstoffwerke AG Wittenberg Piesteritzin (jäljempänä ’Stickstoffwerke’) yksityistämisen yhteydessä yritykseksi, joka osti Stickstoffwerken liiketoiminta-alueista fosforiyhdisteisiin liittyvän liiketoiminnan. Stickstoffwerke oli kemian tuotteita valmistava, Treuhandanstaltin (jäljempänä ’THA’) omistuksessa oleva yritys. THA puolestaan oli entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen yritysten yksityistämisestä ja rakenneuudistuksesta vastaava julkisoikeudellinen laitos. |
| --- | --- |

(10)

CWP on osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Sachsen-Anhaltin osavaltiossa sijaitsevassa Piesteritzissä. Alue on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue. CWP valmistaa fosforihappoa ja fosforiyhdisteitä, etenkin fosfaatteja. CWP perustettiin vuonna 1994 Stickstoffwerke AG Wittenberg Piesteritzin (jäljempänä ’Stickstoffwerke’) yksityistämisen yhteydessä yritykseksi, joka osti Stickstoffwerken liiketoiminta-alueista fosforiyhdisteisiin liittyvän liiketoiminnan. Stickstoffwerke oli kemian tuotteita valmistava, Treuhandanstaltin (jäljempänä ’THA’) omistuksessa oleva yritys. THA puolestaan oli entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen yritysten yksityistämisestä ja rakenneuudistuksesta vastaava julkisoikeudellinen laitos.

| (11) | Yksityistäminen toteutettiin Goldmann Sachsin järjestämän tarjouskilpailun perusteella 29 päivänä kesäkuuta 1994. CWP:n omistivat tuolloin Vopelius GmbH, URSEKO GmbH, Phosphor AG (Kazakstan) ja kahdeksan yksityistä sijoittajaa. Yksityistämisen ehtona oli, että Phosphor AG korottaa pääomapanostaan 30 000 Saksan markasta 1,6 miljoonaan Saksan markkaan. Pääomankorotusta ei kuitenkaan tehty, ja Vopelius GmbH sekä kuusi CWP:n työntekijää ostivat URSEKO GmbH:n ja Phosphor AG:n osakkeet. Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan yksityistämissopimuksesta tuli oikeudellisesti sitova 30 päivänä marraskuuta 1994. |
| --- | --- |

(11)

Yksityistäminen toteutettiin Goldmann Sachsin järjestämän tarjouskilpailun perusteella 29 päivänä kesäkuuta 1994. CWP:n omistivat tuolloin Vopelius GmbH, URSEKO GmbH, Phosphor AG (Kazakstan) ja kahdeksan yksityistä sijoittajaa. Yksityistämisen ehtona oli, että Phosphor AG korottaa pääomapanostaan 30 000 Saksan markasta 1,6 miljoonaan Saksan markkaan. Pääomankorotusta ei kuitenkaan tehty, ja Vopelius GmbH sekä kuusi CWP:n työntekijää ostivat URSEKO GmbH:n ja Phosphor AG:n osakkeet. Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan yksityistämissopimuksesta tuli oikeudellisesti sitova 30 päivänä marraskuuta 1994.

| (12) | Saksa toimitti seuraavat CWP:n liiketoimintaa koskevat tiedot:
  Taulukko 1 (5)











  (miljoonaa Saksan markkaa) |
| --- | --- |
| | 1996/97 | 1997/98 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Vuotuinen liikevaihto | 18,8 | 26,3 | 6,2 | 33,0 | 31,2 |
| Tavanomaisen liiketoiminnan tulos | – 4,8 | – 4,1 | – 7,2 | – 5,0 | – 4,1 |
| Henkilöstö | 80 | 99 | 100 | 100 | 97 |

(12)

Saksa toimitti seuraavat CWP:n liiketoimintaa koskevat tiedot:

Taulukko 1 (5)

(miljoonaa Saksan markkaa)

1996/97

1997/98

1998

1999

2000

Vuotuinen liikevaihto

18,8

26,3

6,2

33,0

31,2

Tavanomaisen liiketoiminnan tulos

– 4,8

– 4,1

– 7,2

– 5,0

– 4,1

Henkilöstö

80

99

100

100

97

| (13) | CWP:n osakepääoma on Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan ollut joulukuusta 1998 lähtien 288 880 euroa (0,565 miljoonaa Saksan markkaa). CWP:n omistavat Vopelius Chemie AG (29,2 prosenttia), Vopelius GmbH (28,3 prosenttia), Thilo Koth von Vopelius (17,7 prosenttia) ja BVT Industrie GmbH & Co. Chemische Werke Piesteritz KG (24,8 prosenttia). |
| --- | --- |

(13)

CWP:n osakepääoma on Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan ollut joulukuusta 1998 lähtien 288 880 euroa (0,565 miljoonaa Saksan markkaa). CWP:n omistavat Vopelius Chemie AG (29,2 prosenttia), Vopelius GmbH (28,3 prosenttia), Thilo Koth von Vopelius (17,7 prosenttia) ja BVT Industrie GmbH & Co. Chemische Werke Piesteritz KG (24,8 prosenttia).

| (14) | Vopelius Chemie AG, Vopelius GmbH, Galvano Chemie Leipzig GmbH ja Vopelius-Bioprodukte GmbH (6), jotka ovat kaikki Vopelius Chemie AG:n tytäryhtiöitä, muodostavat yhden konsernin (jäljempänä ’Vopelius-konserni’). Vopelius Chemie AG:n hallituksen puheenjohtaja on Thilo von Vopelius. Vopelius-konsernilla Thilo von Vopelius mukaan luettuna on hallussaan 75,2 prosenttia CWP:n osakepääomasta. Vastauksessaan komission esittämään tietopyyntöön Saksan viranomaiset ilmoittivat, että vuonna 2002 konsernin palveluksessa (ilman CWP:tä) oli 43 työntekijää ja sen liikevaihto oli 17 252 657 euroa (33,755 miljoonaa Saksan markkaa) ja varallisuus 6 777 174 euroa (13,255 miljoonaa Saksan markkaa). Tässä yhteydessä on mainittava, että Saksan antamien tietojen mukaan yritykset eivät muodosta kauppaoikeuden mukaista konsernia. |
| --- | --- |

(14)

Vopelius Chemie AG, Vopelius GmbH, Galvano Chemie Leipzig GmbH ja Vopelius-Bioprodukte GmbH (6), jotka ovat kaikki Vopelius Chemie AG:n tytäryhtiöitä, muodostavat yhden konsernin (jäljempänä ’Vopelius-konserni’). Vopelius Chemie AG:n hallituksen puheenjohtaja on Thilo von Vopelius. Vopelius-konsernilla Thilo von Vopelius mukaan luettuna on hallussaan 75,2 prosenttia CWP:n osakepääomasta. Vastauksessaan komission esittämään tietopyyntöön Saksan viranomaiset ilmoittivat, että vuonna 2002 konsernin palveluksessa (ilman CWP:tä) oli 43 työntekijää ja sen liikevaihto oli 17 252 657 euroa (33,755 miljoonaa Saksan markkaa) ja varallisuus 6 777 174 euroa (13,255 miljoonaa Saksan markkaa). Tässä yhteydessä on mainittava, että Saksan antamien tietojen mukaan yritykset eivät muodosta kauppaoikeuden mukaista konsernia.

| (15) | BVT Industrie GmbH & Co. Chemische Werke Piesteritz KG kuuluu BVT-konserniin. BVT on kansainvälinen sijoitus- ja rahoituspalvelukonserni, jonka investointitoiminnan kokonaisvolyymi on yli 3 miljardia euroa (6 miljardia Saksan markkaa) (7). Sillä on hallussaan 24,8 prosenttia CWP:n osakepääomasta, ja Saksa katsoo sen olevan yhteisöosakas. |
| --- | --- |

(15)

BVT Industrie GmbH & Co. Chemische Werke Piesteritz KG kuuluu BVT-konserniin. BVT on kansainvälinen sijoitus- ja rahoituspalvelukonserni, jonka investointitoiminnan kokonaisvolyymi on yli 3 miljardia euroa (6 miljardia Saksan markkaa) (7). Sillä on hallussaan 24,8 prosenttia CWP:n osakepääomasta, ja Saksa katsoo sen olevan yhteisöosakas.

| (16) | CWP myi helmikuussa 2001 fosfaattituotantolaitteistonsa [...]* -yritykselle (8) (jäljempänä ’TI’), joka tuottaa fosforia ja fosforiyhdisteitä. Kauppasopimuksen mukaan liikearvo, aineeton omaisuus, varastot jne. myytiin [...]* euron ([...]* Saksan markan) kauppahintaan ja kiinteistöt sekä laitteistot [...]* euron ([...]* Saksan markan) kauppahintaan. Kiinteistöjen ja laitteistojen hankinta riippuu Saksan toimittamien tietojen mukaan kuitenkin vielä rasitteettomien omaisuuserien luovutuksesta sekä CWP:lle myönnettyä valtiontukea koskevasta komission päätöksestä, jossa vahvistetaan, ettei TI:ltä voida vaatia myönnetyn valtiontuen takaisinmaksua. Jos komissio tekee myönteisen päätöksen, BvS ja Sachsen-Anhaltin osavaltio vapauttavat TI:lle luovutettavaan omaisuuteen liittyvät vakuudet, jolloin rasitteettomien omaisuuserien luovutusta koskeva vaatimus täyttyy ja kauppasopimus voi tulla voimaan. [...]* euron maksu suoritetaan vasta, kun kauppasopimuksesta tulee oikeudellisesti sitova. CWP valmistaa fosfaatteja kauppasopimuksen voimaantuloon asti yksinomaan TI:lle, joka toimittaa tarvittavat raaka-aineet. |
| --- | --- |

(16)

CWP myi helmikuussa 2001 fosfaattituotantolaitteistonsa [...]* -yritykselle (8) (jäljempänä ’TI’), joka tuottaa fosforia ja fosforiyhdisteitä. Kauppasopimuksen mukaan liikearvo, aineeton omaisuus, varastot jne. myytiin [...]* euron ([...]* Saksan markan) kauppahintaan ja kiinteistöt sekä laitteistot [...]* euron ([...]* Saksan markan) kauppahintaan. Kiinteistöjen ja laitteistojen hankinta riippuu Saksan toimittamien tietojen mukaan kuitenkin vielä rasitteettomien omaisuuserien luovutuksesta sekä CWP:lle myönnettyä valtiontukea koskevasta komission päätöksestä, jossa vahvistetaan, ettei TI:ltä voida vaatia myönnetyn valtiontuen takaisinmaksua. Jos komissio tekee myönteisen päätöksen, BvS ja Sachsen-Anhaltin osavaltio vapauttavat TI:lle luovutettavaan omaisuuteen liittyvät vakuudet, jolloin rasitteettomien omaisuuserien luovutusta koskeva vaatimus täyttyy ja kauppasopimus voi tulla voimaan. [...]* euron maksu suoritetaan vasta, kun kauppasopimuksesta tulee oikeudellisesti sitova. CWP valmistaa fosfaatteja kauppasopimuksen voimaantuloon asti yksinomaan TI:lle, joka toimittaa tarvittavat raaka-aineet.

B.   Julkisten viranomaisten rahoitustoimenpiteet

| (17) | CWP sopi 29 päivänä kesäkuuta 1994 toteutetun yksityistämisen yhteydessä maksavansa Stickstoffwerken liiketoiminta-alueesta ”fosforiyhdisteet”3 181 769 euron (6,223 miljoonan Saksan markan) kauppahinnan. Hinta sovittiin maksettavaksi kolmessa 511 292 euron (yhden miljoonan Saksan markan) suuruisessa erässä, joiden eräpäivät olivat 30 päivänä kesäkuuta 1995, 1 päivänä kesäkuuta 1996 ja 30 päivänä kesäkuuta 1996, sekä 1 647 894 euron (3,223 miljoonan Saksan markan) suuruisena loppumaksuna, jonka eräpäivä oli 1 päivänä heinäkuuta 1997. CWP sitoutui lisäksi takaamaan 70 työpaikkaa 1 päivään lokakuuta 1999 asti sekä tekemään 5 112 919 euron (10 miljoonan Saksan markan) investoinnit 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä. |
| --- | --- |

(17)

CWP sopi 29 päivänä kesäkuuta 1994 toteutetun yksityistämisen yhteydessä maksavansa Stickstoffwerken liiketoiminta-alueesta ”fosforiyhdisteet”3 181 769 euron (6,223 miljoonan Saksan markan) kauppahinnan. Hinta sovittiin maksettavaksi kolmessa 511 292 euron (yhden miljoonan Saksan markan) suuruisessa erässä, joiden eräpäivät olivat 30 päivänä kesäkuuta 1995, 1 päivänä kesäkuuta 1996 ja 30 päivänä kesäkuuta 1996, sekä 1 647 894 euron (3,223 miljoonan Saksan markan) suuruisena loppumaksuna, jonka eräpäivä oli 1 päivänä heinäkuuta 1997. CWP sitoutui lisäksi takaamaan 70 työpaikkaa 1 päivään lokakuuta 1999 asti sekä tekemään 5 112 919 euron (10 miljoonan Saksan markan) investoinnit 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä.

| (18) | THA sitoutui vuorostaan toteuttamaan joukon erilaisia toimenpiteitä. Osaa näistä toimenpiteistä muutettiin yksityistämissopimukseen vuosina 1994–2003 tehtyjen lukuisten lisäysten yhteydessä. Taulukossa 2 on esitetty yhteenveto kyseisistä toimenpiteistä.
  Taulukko 2







  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Yksityistämiseen liittyvät toimenpiteet (THA) |
| 1 | Takaukset | 1,02 |
| 1a | Takauksen voimassaolon pidentäminen ja muuttaminen lainaksi ja/tai avustukseksi | (1,02) |
| 2 | Investointiavustus | 3,06 |
| 3 | Tuotannossa syntyneen jätteen käsittely | 0,31 |
| Yhteensä | 4,39 |

(18)

THA sitoutui vuorostaan toteuttamaan joukon erilaisia toimenpiteitä. Osaa näistä toimenpiteistä muutettiin yksityistämissopimukseen vuosina 1994–2003 tehtyjen lukuisten lisäysten yhteydessä. Taulukossa 2 on esitetty yhteenveto kyseisistä toimenpiteistä.

Taulukko 2

(miljoonaa euroa)

Yksityistämiseen liittyvät toimenpiteet (THA)

1

Takaukset

1,02

1a

Takauksen voimassaolon pidentäminen ja muuttaminen lainaksi ja/tai avustukseksi

(1,02)

2

Investointiavustus

3,06

3

Tuotannossa syntyneen jätteen käsittely

0,31

Yhteensä

4,39

| (19) | Toimenpide 1: yhteensä 1 022 583 euron (2 miljoonan Saksan markan) takaus käyttöpääomalainalle. Lainan myönsi alun perin Deutsche Bank. Laina siirrettiin vuonna 1996 Commerzbankille ja vuonna 1998 Hypovereinsbankille. |
| --- | --- |

(19)

Toimenpide 1: yhteensä 1 022 583 euron (2 miljoonan Saksan markan) takaus käyttöpääomalainalle. Lainan myönsi alun perin Deutsche Bank. Laina siirrettiin vuonna 1996 Commerzbankille ja vuonna 1998 Hypovereinsbankille.

| (20) | Toimenpide 1a: Toimenpiteen 1 mukaisen takauksen oli alun perin tarkoitus olla voimassa vuoden 1995 joulukuuhun asti. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa kuitenkin ilmoitti, että takauksen voimassaoloa oli yksityistämissopimukseen tehtyjen lisäysten yhteydessä pidennetty useita kertoja, viimeksi 30 päivään marraskuuta 2000. THA:n seuraajaksi perustettu viranomainen Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä ’BvS’) myönsi 21 päivänä marraskuuta 2000 ennen takauksen voimassaolon päättymistä CWP:lle takauksella katetun käyttöpääomalainan takaisinmaksua varten uuden, kyseisen lainan suuruisen lainan. Käyttöpääomalaina korvattiin tällä lainalla ja takaus peruutettiin. Uuden lainan laina-aika päättyy Saksan antamien tietojen mukaan 31 päivänä joulukuuta 2005, ja sen korko vastaa komission vahvistamaa viitekorkoa (9). Yksityistämissopimukseen heinäkuussa 2003 tehdyn uusimman muutoksen mukaan laina muutetaan avustukseksi eikä CWP:ltä näin vaadita lainan takaisinmaksua, jos komissio tekee myönteisen päätöksen. |
| --- | --- |

(20)

Toimenpide 1a: Toimenpiteen 1 mukaisen takauksen oli alun perin tarkoitus olla voimassa vuoden 1995 joulukuuhun asti. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa kuitenkin ilmoitti, että takauksen voimassaoloa oli yksityistämissopimukseen tehtyjen lisäysten yhteydessä pidennetty useita kertoja, viimeksi 30 päivään marraskuuta 2000. THA:n seuraajaksi perustettu viranomainen Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä ’BvS’) myönsi 21 päivänä marraskuuta 2000 ennen takauksen voimassaolon päättymistä CWP:lle takauksella katetun käyttöpääomalainan takaisinmaksua varten uuden, kyseisen lainan suuruisen lainan. Käyttöpääomalaina korvattiin tällä lainalla ja takaus peruutettiin. Uuden lainan laina-aika päättyy Saksan antamien tietojen mukaan 31 päivänä joulukuuta 2005, ja sen korko vastaa komission vahvistamaa viitekorkoa (9). Yksityistämissopimukseen heinäkuussa 2003 tehdyn uusimman muutoksen mukaan laina muutetaan avustukseksi eikä CWP:ltä näin vaadita lainan takaisinmaksua, jos komissio tekee myönteisen päätöksen.

| (21) | Toimenpide 2: yhteensä 3 067 751 euron (6 miljoonan Saksan markan) suuruinen avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja joka on tarkoitettu tuotannon ylläpitämistä tukeviin investointeihin. |
| --- | --- |

(21)

Toimenpide 2: yhteensä 3 067 751 euron (6 miljoonan Saksan markan) suuruinen avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja joka on tarkoitettu tuotannon ylläpitämistä tukeviin investointeihin.

| (22) | Toimenpide 3: THA otti vastatakseen tuotannossa syntyvien jätteiden käsittelykustannuksista, jotka olivat noin 623 776 euroa (1,22 miljoonaa Saksan markkaa). Avustusta korotettiin myöhemmin 306 775 eurolla (0,6 miljoonalla Saksan markalla). Saksan antamien tietojen mukaan tätä lisäavustusta ei kuitenkaan koskaan maksettu, koska osoittautui, että hanke, jonka tukemiseen se oli tarkoitettu, ei ollut teknisesti toteutettavissa. |
| --- | --- |

(22)

Toimenpide 3: THA otti vastatakseen tuotannossa syntyvien jätteiden käsittelykustannuksista, jotka olivat noin 623 776 euroa (1,22 miljoonaa Saksan markkaa). Avustusta korotettiin myöhemmin 306 775 eurolla (0,6 miljoonalla Saksan markalla). Saksan antamien tietojen mukaan tätä lisäavustusta ei kuitenkaan koskaan maksettu, koska osoittautui, että hanke, jonka tukemiseen se oli tarkoitettu, ei ollut teknisesti toteutettavissa.

| (23) | Ensimmäiset yksityistämissopimukseen tehdyt muutokset koskivat muun muassa toimenpiteen 1 (toimenpiteen 1a) mukaisen takauksen voimassaolon pidentämistä ja kauppahinnan maksun lykkäämistä. |
| --- | --- |

(23)

Ensimmäiset yksityistämissopimukseen tehdyt muutokset koskivat muun muassa toimenpiteen 1 (toimenpiteen 1a) mukaisen takauksen voimassaolon pidentämistä ja kauppahinnan maksun lykkäämistä.

| (24) | CWP ja BvS tekivät vuoden 1996 lopun ja vuoden 1997 alun välisellä jaksolla uuden sopimuksen, jonka tarkoituksena oli estää CWP:n maksukyvyttömyys. Sopimus sisälsi useita julkisten viranomaisten toimenpiteitä, jotka muodostivat vuonna 1997 tehdyn ilmoituksen pääsisällön. Taulukossa 3 on esitetty yhteenveto vuonna 1997 ilmoitetuista rakenneuudistustoimenpiteistä.
  Taulukko 3







  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| THA:n ja BvS:n toimenpiteet | Määrä |
| 4 | Luopuminen kauppahinnan perimisestä | 3,18 |
| 5 | Luopuminen maksuajan pidennykseen liittyvien korkojen perimisestä | 0,23 |
| 6 | Investointiavustus | 1,79 |
| 7 | 20 prosentin takaus 6,3 miljoonan Saksan markan yksityistä investointilainaa varten | 0,64 |
| 8 | 20 prosentin takaus 8,5 miljoonan Saksan markan yksityistä käyttöpääomalainaa varten | 0,87 |
| 7a/8a | Takausten muuttaminen lainoiksi ja/tai avustuksiksi | (1,51) |
| Sachsen-Anhaltin osavaltion toimenpiteet |
| 9 | 80 prosentin takaus 6,3 miljoonan Saksan markan yksityistä investointilainaa varten | 2,58 |
| 10 | 80 prosentin takaus 8,5 miljoonan Saksan markan yksityistä käyttöpääomalainaa varten | 3,47 |
| Hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiset toimenpiteet |
| 11 | Suorat investointiavustukset (varat Saksan yhteisestä tukiohjelmasta), 8.7.1998 | 1,94 |
| 12 | Investointeihin perustuvat verohelpotukset (1994–1997) | 0,15 |
| Yhteensä | 14,85 |

(24)

CWP ja BvS tekivät vuoden 1996 lopun ja vuoden 1997 alun välisellä jaksolla uuden sopimuksen, jonka tarkoituksena oli estää CWP:n maksukyvyttömyys. Sopimus sisälsi useita julkisten viranomaisten toimenpiteitä, jotka muodostivat vuonna 1997 tehdyn ilmoituksen pääsisällön. Taulukossa 3 on esitetty yhteenveto vuonna 1997 ilmoitetuista rakenneuudistustoimenpiteistä.

Taulukko 3

(miljoonaa euroa)

THA:n ja BvS:n toimenpiteet

Määrä

4

Luopuminen kauppahinnan perimisestä

3,18

5

Luopuminen maksuajan pidennykseen liittyvien korkojen perimisestä

0,23

6

Investointiavustus

1,79

7

20 prosentin takaus 6,3 miljoonan Saksan markan yksityistä investointilainaa varten

0,64

8

20 prosentin takaus 8,5 miljoonan Saksan markan yksityistä käyttöpääomalainaa varten

0,87

7a/8a

Takausten muuttaminen lainoiksi ja/tai avustuksiksi

(1,51)

Sachsen-Anhaltin osavaltion toimenpiteet

9

80 prosentin takaus 6,3 miljoonan Saksan markan yksityistä investointilainaa varten

2,58

10

80 prosentin takaus 8,5 miljoonan Saksan markan yksityistä käyttöpääomalainaa varten

3,47

Hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiset toimenpiteet

11

Suorat investointiavustukset (varat Saksan yhteisestä tukiohjelmasta), 8.7.1998

1,94

12

Investointeihin perustuvat verohelpotukset (1994–1997)

0,15

Yhteensä

14,85

| (25) | Toimenpide 4: BvS myönsi edellä mainitun sopimuksen puitteissa joulukuussa 1996 kauppahinnan maksulle uuden lykkäyksen 31 päivään joulukuuta 1999 asti. Kauppahinnan maksua oli tuohon mennessä jo lykätty useaan otteeseen yksityistämissopimukseen tehdyillä muutoksilla. Heinäkuun 5 päivänä 1999 luovuttiin lopulta kauppahinnan perimisestä. Komissiolle ilmoitettiin tästä sopimusten hallinnointia koskevien luetteloiden yhteydessä. Luettelot sisältävät sopimusten valvontaan liittyviä tietoja BvS:n toimista (10). |
| --- | --- |

(25)

Toimenpide 4: BvS myönsi edellä mainitun sopimuksen puitteissa joulukuussa 1996 kauppahinnan maksulle uuden lykkäyksen 31 päivään joulukuuta 1999 asti. Kauppahinnan maksua oli tuohon mennessä jo lykätty useaan otteeseen yksityistämissopimukseen tehdyillä muutoksilla. Heinäkuun 5 päivänä 1999 luovuttiin lopulta kauppahinnan perimisestä. Komissiolle ilmoitettiin tästä sopimusten hallinnointia koskevien luetteloiden yhteydessä. Luettelot sisältävät sopimusten valvontaan liittyviä tietoja BvS:n toimista (10).

| (26) | Toimenpide 5: Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa myönsi, että maksunlykkäyksen seurauksena vuoden 1996 loppuun mennessä kertyneiden 237 239 euron (0,464 miljoonan Saksan markan) korkojen perimisestä oli luovuttu joulukuussa 1996 tehdyllä päätöksellä. BvS ilmoitti lisäksi olevansa myös vastaisuudessa valmis olemaan veloittamatta korkoa kauppahinnan maksunlykkäyksestä. |
| --- | --- |

(26)

Toimenpide 5: Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa myönsi, että maksunlykkäyksen seurauksena vuoden 1996 loppuun mennessä kertyneiden 237 239 euron (0,464 miljoonan Saksan markan) korkojen perimisestä oli luovuttu joulukuussa 1996 tehdyllä päätöksellä. BvS ilmoitti lisäksi olevansa myös vastaisuudessa valmis olemaan veloittamatta korkoa kauppahinnan maksunlykkäyksestä.

| (27) | Toimenpide 6: BvS korotti tuotannon ylläpitämiseksi tehtävien investointien (toimenpide 2) rahoittamiseen tarkoitettua avustusta 2 065 619 eurolla (4,04 miljoonalla Saksan markalla). Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti, että investointien rahoittamiseen (toimenpiteet 2 ja 6) myönnetystä 5 133 370 euron (10,04 miljoonan Saksan markan) kokonaissummasta oli käytetty vain 4 867 499 euroa (9,52 miljoonaa Saksan markkaa). Korotus oli näin ollen 1 799 747 euroa (3,52 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(27)

Toimenpide 6: BvS korotti tuotannon ylläpitämiseksi tehtävien investointien (toimenpide 2) rahoittamiseen tarkoitettua avustusta 2 065 619 eurolla (4,04 miljoonalla Saksan markalla). Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti, että investointien rahoittamiseen (toimenpiteet 2 ja 6) myönnetystä 5 133 370 euron (10,04 miljoonan Saksan markan) kokonaissummasta oli käytetty vain 4 867 499 euroa (9,52 miljoonaa Saksan markkaa). Korotus oli näin ollen 1 799 747 euroa (3,52 miljoonaa Saksan markkaa).

| (28) | Toimenpide 7: CWP sai Hypovereinsbankilta huhtikuussa 1998 yhteensä 3 221 139 euron (6,3 miljoonan Saksan markan) käyttöpääomalainan. Lainalla oli BvS:n myöntämä 20 prosentin eli 644 228 euron (1,26 miljoonan Saksan markan) takaus. Jäljelle jäävän 80 prosentin osuuden takasi Sachsen-Anhaltin osavaltio (toimenpide 9). Laina-ajan päättymisajankohdaksi sovittiin joulukuu 1998. Laina-aikaa pidennettiin kuitenkin useita kertoja, ja laina on tuoreimpien tietojen mukaan edelleen maksamatta. |
| --- | --- |

(28)

Toimenpide 7: CWP sai Hypovereinsbankilta huhtikuussa 1998 yhteensä 3 221 139 euron (6,3 miljoonan Saksan markan) käyttöpääomalainan. Lainalla oli BvS:n myöntämä 20 prosentin eli 644 228 euron (1,26 miljoonan Saksan markan) takaus. Jäljelle jäävän 80 prosentin osuuden takasi Sachsen-Anhaltin osavaltio (toimenpide 9). Laina-ajan päättymisajankohdaksi sovittiin joulukuu 1998. Laina-aikaa pidennettiin kuitenkin useita kertoja, ja laina on tuoreimpien tietojen mukaan edelleen maksamatta.

| (29) | Toimenpide 8: CWP sai Hypovereinsbankilta huhtikuussa 1998 yhteensä 4 345 981 euron (8,5 miljoonan Saksan markan) investointilainan. Lainalla oli BvS:n myöntämä 20 prosentin eli 869 196 euron (1,7 miljoonan Saksan markan) takaus. Jäljelle jäävän 80 prosentin osuuden takasi Sachsen-Anhaltin osavaltio (toimenpide 10). Laina-aika päättyy toukokuussa 2013. Tuoreimpien tietojen mukaan lainaa ei ole vielä maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(29)

Toimenpide 8: CWP sai Hypovereinsbankilta huhtikuussa 1998 yhteensä 4 345 981 euron (8,5 miljoonan Saksan markan) investointilainan. Lainalla oli BvS:n myöntämä 20 prosentin eli 869 196 euron (1,7 miljoonan Saksan markan) takaus. Jäljelle jäävän 80 prosentin osuuden takasi Sachsen-Anhaltin osavaltio (toimenpide 10). Laina-aika päättyy toukokuussa 2013. Tuoreimpien tietojen mukaan lainaa ei ole vielä maksettu takaisin.

| (30) | Toimenpiteet 7a ja 8a: Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti, että BvS:n myöntämien 20 prosentin takausten voimassaoloa oli pidennetty useita kertoja. BvS maksoi lopulta 21 päivänä marraskuuta 2000 suoraan pankeille edellä mainittujen takausten kattaman osuuden lainasta eli 1 513 424 euroa (2,96 miljoonaa Saksan markkaa). Nämä käteisvarat ovat CWP:n lainanmaksun vakuutena. Pankkien näkökulmasta kyse on vain yhden vakuuden korvaamisesta toisella. CWP:n näkökulmasta kyse on kuitenkin uudesta lainasta, jolla korvataan 20 prosenttia aikaisemmista lainoista. CWP:n on maksettava 1 513 424 euron (2,96 miljoonan Saksan markan) summa ja komission viitekoron mukainen korko 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä. Saksa ilmoitti kuitenkin tietojen antamista koskevaan välipäätökseen antamassaan vastauksessa, ettei CWP ole maksanut korkoa vuoden 2003 tammikuun jälkeen ja että maksuja on lykätty. Joulukuuhun 2002 mennessä kertyneet, yhteensä 301 000 euron (588 705 Saksan markan) korot maksettiin heinäkuussa 2003. Yksityistämissopimukseen heinäkuussa 2003 tehdyllä viimeisellä muutoksella kyseinen laina ja korot, joiden maksua oli lykätty tammikuusta 2003, muutettiin avustukseksi. CWP:ltä ei näin vaadita lainan takaisinmaksua eikä kertynyttä maksamatta olevaa korkoa, jos komissio tekee asiassa myönteisen päätöksen. Koska edellä mainituilla toimenpiteillä vain pidennetään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden voimassaoloa tai täydennetään niitä, komission on arvioitava kyseiset toimenpiteet tässä päätöksessään. |
| --- | --- |

(30)

Toimenpiteet 7a ja 8a: Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti, että BvS:n myöntämien 20 prosentin takausten voimassaoloa oli pidennetty useita kertoja. BvS maksoi lopulta 21 päivänä marraskuuta 2000 suoraan pankeille edellä mainittujen takausten kattaman osuuden lainasta eli 1 513 424 euroa (2,96 miljoonaa Saksan markkaa). Nämä käteisvarat ovat CWP:n lainanmaksun vakuutena. Pankkien näkökulmasta kyse on vain yhden vakuuden korvaamisesta toisella. CWP:n näkökulmasta kyse on kuitenkin uudesta lainasta, jolla korvataan 20 prosenttia aikaisemmista lainoista. CWP:n on maksettava 1 513 424 euron (2,96 miljoonan Saksan markan) summa ja komission viitekoron mukainen korko 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä. Saksa ilmoitti kuitenkin tietojen antamista koskevaan välipäätökseen antamassaan vastauksessa, ettei CWP ole maksanut korkoa vuoden 2003 tammikuun jälkeen ja että maksuja on lykätty. Joulukuuhun 2002 mennessä kertyneet, yhteensä 301 000 euron (588 705 Saksan markan) korot maksettiin heinäkuussa 2003. Yksityistämissopimukseen heinäkuussa 2003 tehdyllä viimeisellä muutoksella kyseinen laina ja korot, joiden maksua oli lykätty tammikuusta 2003, muutettiin avustukseksi. CWP:ltä ei näin vaadita lainan takaisinmaksua eikä kertynyttä maksamatta olevaa korkoa, jos komissio tekee asiassa myönteisen päätöksen. Koska edellä mainituilla toimenpiteillä vain pidennetään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden voimassaoloa tai täydennetään niitä, komission on arvioitava kyseiset toimenpiteet tässä päätöksessään.

| (31) | Toimenpide 9: 3 221 138 euron (6,3 miljoonan Saksan markan) käyttöpääomalainalle (toimenpide 7) myönnetty Sachsen-Anhaltin osavaltion 80 prosentin eli 2 576 911 euron (5,04 miljoonan Saksan markan) takaus, jolla katettiin jäljellä oleva osuus lainasta. Takaus myönnettiin alun perin 30 päivään huhtikuuta 1998 asti, mutta sen voimassaoloaikaa jatkettiin useita kertoja vuodella. CWP on hakenut uutta pidennystä takauksen voimassaololle. Saksan toimittamien tietojen mukaan takaus on ilmeisesti edelleen voimassa. Jos komissio tekee asiassa myönteisen päätöksen, Sachsen-Anhaltin osavaltio harkitsee takauksen voimassaoloajan jatkamista. |
| --- | --- |

(31)

Toimenpide 9: 3 221 138 euron (6,3 miljoonan Saksan markan) käyttöpääomalainalle (toimenpide 7) myönnetty Sachsen-Anhaltin osavaltion 80 prosentin eli 2 576 911 euron (5,04 miljoonan Saksan markan) takaus, jolla katettiin jäljellä oleva osuus lainasta. Takaus myönnettiin alun perin 30 päivään huhtikuuta 1998 asti, mutta sen voimassaoloaikaa jatkettiin useita kertoja vuodella. CWP on hakenut uutta pidennystä takauksen voimassaololle. Saksan toimittamien tietojen mukaan takaus on ilmeisesti edelleen voimassa. Jos komissio tekee asiassa myönteisen päätöksen, Sachsen-Anhaltin osavaltio harkitsee takauksen voimassaoloajan jatkamista.

| (32) | Toimenpide 10: 4 345 981 euron (8,5 miljoonan Saksan markan) investointilainalle (toimenpide 8) myönnetty Sachsen-Anhaltin osavaltion 80 prosentin eli 3 476 785 euron (6,8 miljoonan Saksan markan) takaus, jolla katettiin jäljellä oleva osuus lainasta. Takauksen voimassaoloaika päättyy huhtikuussa 2013. |
| --- | --- |

(32)

Toimenpide 10: 4 345 981 euron (8,5 miljoonan Saksan markan) investointilainalle (toimenpide 8) myönnetty Sachsen-Anhaltin osavaltion 80 prosentin eli 3 476 785 euron (6,8 miljoonan Saksan markan) takaus, jolla katettiin jäljellä oleva osuus lainasta. Takauksen voimassaoloaika päättyy huhtikuussa 2013.

| (33) | Toimenpide 11: Heinäkuun 8 päivänä 1998 myönnettiin yhteensä 1 937 796 euron (3,79 miljoonan Saksan markan) suuruinen investointiavustus. Saksan toimittamien tietojen mukaan summasta on käytetty vain 1 845 764 euroa (3,61 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(33)

Toimenpide 11: Heinäkuun 8 päivänä 1998 myönnettiin yhteensä 1 937 796 euron (3,79 miljoonan Saksan markan) suuruinen investointiavustus. Saksan toimittamien tietojen mukaan summasta on käytetty vain 1 845 764 euroa (3,61 miljoonaa Saksan markkaa).

| (34) | Toimenpide 12: investointien perusteella myönnetyt 357 904 euron (0,7 miljoonan Saksan markan) verohelpotukset. |
| --- | --- |

(34)

Toimenpide 12: investointien perusteella myönnetyt 357 904 euron (0,7 miljoonan Saksan markan) verohelpotukset.

C.   Rakenneuudistus

| (35) | Saksan vuonna 1997 toimittamien tietojen mukaan ensimmäiset rakenneuudistuspyrkimykset toteutettiin jo yksityistämisen yhteydessä THA:n toteuttamien toimien (toimenpiteet 1–3) tuella. Uudistuspyrkimykset eivät kuitenkaan onnistuneet, ja CWP joutui toimintavuonna 1996 vaikeuksiin oman pääoman riittämättömyyden, raaka-ainetoimitusten keskeytymisen ja maksuvalmiuden heikkenemisen vuoksi. |
| --- | --- |

(35)

Saksan vuonna 1997 toimittamien tietojen mukaan ensimmäiset rakenneuudistuspyrkimykset toteutettiin jo yksityistämisen yhteydessä THA:n toteuttamien toimien (toimenpiteet 1–3) tuella. Uudistuspyrkimykset eivät kuitenkaan onnistuneet, ja CWP joutui toimintavuonna 1996 vaikeuksiin oman pääoman riittämättömyyden, raaka-ainetoimitusten keskeytymisen ja maksuvalmiuden heikkenemisen vuoksi.

| (36) | Oman pääoman riittämättömyys oli seurausta siitä, ettei Phosfor AG korottanut pääomapanostaan 15 339 eurosta (30 000 Saksan markasta) 818 067 euroon (1,6 miljoonaan Saksan markkaan) 30 päivään syyskuuta 1994 mennessä. Raaka-ainetoimituksiin liittyvät ongelmat johtuivat puolestaan siitä, että CWP tarvitsi fosforihappotuotantonsa raaka-aineeksi alkuaineen muodossa olevaa fosforia. Fosforihappo on puolestaan fosfaattien lähtöaine. Alkuaineen muodossa oleva fosfori oli tarkoitus hankkia Phosfor AG:ltä Kazakstanista. Toimitukset eivät kuitenkaan toteutuneet, mikä aiheutti toimintavuonna 1995/1996 raaka-ainepulan. CWP pystyi tasoittamaan toimitusvajeen ainoastaan osittain ostamalla kyseistä raaka-ainetta korkeampaan hintaan muilta markkinoilta. Tämä aiheutti tuotantoseisokin, joka johti vuosina 1995 ja 1996 tappioihin. Tappiot puolestaan heikensivät huomattavasti yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(36)

Oman pääoman riittämättömyys oli seurausta siitä, ettei Phosfor AG korottanut pääomapanostaan 15 339 eurosta (30 000 Saksan markasta) 818 067 euroon (1,6 miljoonaan Saksan markkaan) 30 päivään syyskuuta 1994 mennessä. Raaka-ainetoimituksiin liittyvät ongelmat johtuivat puolestaan siitä, että CWP tarvitsi fosforihappotuotantonsa raaka-aineeksi alkuaineen muodossa olevaa fosforia. Fosforihappo on puolestaan fosfaattien lähtöaine. Alkuaineen muodossa oleva fosfori oli tarkoitus hankkia Phosfor AG:ltä Kazakstanista. Toimitukset eivät kuitenkaan toteutuneet, mikä aiheutti toimintavuonna 1995/1996 raaka-ainepulan. CWP pystyi tasoittamaan toimitusvajeen ainoastaan osittain ostamalla kyseistä raaka-ainetta korkeampaan hintaan muilta markkinoilta. Tämä aiheutti tuotantoseisokin, joka johti vuosina 1995 ja 1996 tappioihin. Tappiot puolestaan heikensivät huomattavasti yrityksen maksuvalmiutta.

| (37) | Yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi ja säilyttämiseksi pitkällä aikavälillä tarvittiin kestävää rakenneuudistusta. Vuonna 1997 annetun ilmoituksen mukaan rakenneuudistus oli tarkoitus toteuttaa vuosina 1997–2000. Sen tärkeimpänä osatekijänä olivat investoinnit uuteen tuotantomenetelmään (nk. märkäprosessiin). |
| --- | --- |

(37)

Yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi ja säilyttämiseksi pitkällä aikavälillä tarvittiin kestävää rakenneuudistusta. Vuonna 1997 annetun ilmoituksen mukaan rakenneuudistus oli tarkoitus toteuttaa vuosina 1997–2000. Sen tärkeimpänä osatekijänä olivat investoinnit uuteen tuotantomenetelmään (nk. märkäprosessiin).

| (38) | CWP tuotti vuoteen 1996 asti pääasiassa lähinnä pesuaineissa käytettäviä puhtausasteeltaan alhaisia fosfaatteja. Fosfaatteja valmistetaan fosforihaposta. CWP tuotti fosforihappoa sekä omaan käyttöönsä (fosfaattien valmistusta varten) että ulkopuolisille myytäväksi. Fosforihappoa voidaan valmistaa kahdella menetelmällä, joissa käytetään eri raaka-ainetta. Märkäprosessissa puhdasta fosforihappoa (Merchant Grade Acid, jäljempänä ’MGA’) valmistetaan raakafosforihaposta kemiallisen reaktion avulla. CWP:n käyttämässä lämpöprosessiin perustuvassa valmistusmenetelmässä puhdasta fosforihappoa saadaan alkuaineen muodossa olevan fosforin palamisen tuloksena. Koska raakafosforihapon hankkiminen oli helpompaa ja sen käsittely edullisempaa kuin alkuaineen muodossa olevan fosforin, kuten ilmoituksessa todettiin, CWP päätti rakenneuudistussuunnitelmassaan vaihtaa raaka-ainetta ja tuotantomenetelmää. Näin oli tarkoitus ratkaista myös Kazakstanista peräisin olevan alkuainemuotoisen fosforin toimitusongelmat. |
| --- | --- |

(38)

CWP tuotti vuoteen 1996 asti pääasiassa lähinnä pesuaineissa käytettäviä puhtausasteeltaan alhaisia fosfaatteja. Fosfaatteja valmistetaan fosforihaposta. CWP tuotti fosforihappoa sekä omaan käyttöönsä (fosfaattien valmistusta varten) että ulkopuolisille myytäväksi. Fosforihappoa voidaan valmistaa kahdella menetelmällä, joissa käytetään eri raaka-ainetta. Märkäprosessissa puhdasta fosforihappoa (Merchant Grade Acid, jäljempänä ’MGA’) valmistetaan raakafosforihaposta kemiallisen reaktion avulla. CWP:n käyttämässä lämpöprosessiin perustuvassa valmistusmenetelmässä puhdasta fosforihappoa saadaan alkuaineen muodossa olevan fosforin palamisen tuloksena. Koska raakafosforihapon hankkiminen oli helpompaa ja sen käsittely edullisempaa kuin alkuaineen muodossa olevan fosforin, kuten ilmoituksessa todettiin, CWP päätti rakenneuudistussuunnitelmassaan vaihtaa raaka-ainetta ja tuotantomenetelmää. Näin oli tarkoitus ratkaista myös Kazakstanista peräisin olevan alkuainemuotoisen fosforin toimitusongelmat.

| (39) | Saksa toimitti kaksi asiakirjaa, jotka sen mukaan muodostivat rakenneuudistussuunnitelman. Nämä asiakirjat eivät vastaa vuonna 1997 tehtyä ilmoitusta. |
| --- | --- |

(39)

Saksa toimitti kaksi asiakirjaa, jotka sen mukaan muodostivat rakenneuudistussuunnitelman. Nämä asiakirjat eivät vastaa vuonna 1997 tehtyä ilmoitusta.

| (40) | Ensimmäisessä 29 päivänä toukokuuta 1996 päivätyssä asiakirjassa, joka koskee Stickstoffwerke AG Wittenbergiltä fosforiyhdisteet kattaneen liiketoiminta-alueen ostaneen CWP:n toiminnan jatkamiseksi luotua uutta toiminta-ajatusta (”Neues Unternehmenskonzept zur Weiterführung der CWP als Nachfolgeunternehmen des Bereiches Phosphorfolgeprodukte aus der Stickstoffwerke AG Wittenberg”), esitellään CWP:n rakenneuudistusstrategia. Strategialla on kaksi päätavoitetta, jotka ovat raaka-ainepohjan ja yrityksen toiminta-alan laajentaminen. Tässä asiakirjassa ei kuitenkaan mainita lämpöprosessiin perustuvasta tuotantomenetelmästä luopumista. Asiakirjan mukaan tuotantoa oli sitä vastoin tarkoitus jatkaa käyttämällä alkuaineen muodossa olevaan fosforiin perustuvaa lämpöprosessia, joskin jotkin laitokset oli tarkoitus mukauttaa CWP:n ostaman raakafosforihapon jatkojalostusta varten. Lisäksi asiakirjassa ehdotettiin, että keskipitkällä aikavälillä harkittaisiin uuttolaitoksen (Extraktionsanlage) rakentamista MGA:n puhdistamista eli märkäprosessiin perustuvaa tuotantoa varten. |
| --- | --- |

(40)

Ensimmäisessä 29 päivänä toukokuuta 1996 päivätyssä asiakirjassa, joka koskee Stickstoffwerke AG Wittenbergiltä fosforiyhdisteet kattaneen liiketoiminta-alueen ostaneen CWP:n toiminnan jatkamiseksi luotua uutta toiminta-ajatusta (”Neues Unternehmenskonzept zur Weiterführung der CWP als Nachfolgeunternehmen des Bereiches Phosphorfolgeprodukte aus der Stickstoffwerke AG Wittenberg”), esitellään CWP:n rakenneuudistusstrategia. Strategialla on kaksi päätavoitetta, jotka ovat raaka-ainepohjan ja yrityksen toiminta-alan laajentaminen. Tässä asiakirjassa ei kuitenkaan mainita lämpöprosessiin perustuvasta tuotantomenetelmästä luopumista. Asiakirjan mukaan tuotantoa oli sitä vastoin tarkoitus jatkaa käyttämällä alkuaineen muodossa olevaan fosforiin perustuvaa lämpöprosessia, joskin jotkin laitokset oli tarkoitus mukauttaa CWP:n ostaman raakafosforihapon jatkojalostusta varten. Lisäksi asiakirjassa ehdotettiin, että keskipitkällä aikavälillä harkittaisiin uuttolaitoksen (Extraktionsanlage) rakentamista MGA:n puhdistamista eli märkäprosessiin perustuvaa tuotantoa varten.

| (41) | Toisessa, 16 päivänä lokakuuta 1996 päivätyssä asiakirjassa, joka koskee ehdotusta CWP:n toiminnan pitkäaikaiseksi turvaamiseksi sekä investointi- ja rahoitussuunnitelmaksi (”Vorschlag zur langfristigen Sicherung des Unternehmens CWP einschließlich Investitions- und Finanzierungsplan”), CWP määritteli ensisijaiset investointitavoitteensa ja esitti investointien rahoitussuunnitelman kyseenalaistamatta kuitenkaan aikaisemmin laadittua strategiaa, jonka mukaan märkäprosessi oli tarkoitus ottaa käyttöön lämpöprosessin rinnalla. Ensisijaisiin investointeihin kuului asiakirjan mukaan nykyisten laitosten ja laitteistojen mukauttaminen fosforihapon märkäkäsittelyä varten sekä edellä mainitun uuttolaitoksen rakentaminen. Näin oli tarkoitus varmistaa, ettei CWP olisi enää syyskuusta 1998 lähtien ollut riippuvainen alkuaineen muodossa olevasta fosforista. Uuttolaitoksesta teetettiin toteutettavuustutkimus (11) DLM-asiantuntijayrityksellä, joka laati myös kustannusselvityksen (12), jossa laitoksen kustannukset arvioitiin 3,07 miljoonaksi euroksi (6 miljoonaksi Saksan markaksi). |
| --- | --- |

(41)

Toisessa, 16 päivänä lokakuuta 1996 päivätyssä asiakirjassa, joka koskee ehdotusta CWP:n toiminnan pitkäaikaiseksi turvaamiseksi sekä investointi- ja rahoitussuunnitelmaksi (”Vorschlag zur langfristigen Sicherung des Unternehmens CWP einschließlich Investitions- und Finanzierungsplan”), CWP määritteli ensisijaiset investointitavoitteensa ja esitti investointien rahoitussuunnitelman kyseenalaistamatta kuitenkaan aikaisemmin laadittua strategiaa, jonka mukaan märkäprosessi oli tarkoitus ottaa käyttöön lämpöprosessin rinnalla. Ensisijaisiin investointeihin kuului asiakirjan mukaan nykyisten laitosten ja laitteistojen mukauttaminen fosforihapon märkäkäsittelyä varten sekä edellä mainitun uuttolaitoksen rakentaminen. Näin oli tarkoitus varmistaa, ettei CWP olisi enää syyskuusta 1998 lähtien ollut riippuvainen alkuaineen muodossa olevasta fosforista. Uuttolaitoksesta teetettiin toteutettavuustutkimus (11) DLM-asiantuntijayrityksellä, joka laati myös kustannusselvityksen (12), jossa laitoksen kustannukset arvioitiin 3,07 miljoonaksi euroksi (6 miljoonaksi Saksan markaksi).

| (42) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa myönsi, että uuttolaitosta koskevaa teknistä rakennussuunnitelmaa muutettiin ja laajennettiin. Ensimmäinen muutos tehtiin joulukuussa 1997, kun testit olivat osoittaneet, että hapon jälkikäsittely, joka koostuu fluorinpoistosta ja väkevöinnistä, oli tarpeen elintarvikkeilta vaadittavan laadun saavuttamiseksi. Helmikuussa 1999 yksi CWP:n raaka-ainetoimittajista, joka oli siihen asti toimittanut MAG-laatuista happoa, jota ei tarvinnut esipuhdistaa, sanoi irti toimitussopimuksensa. CWP joutui tämän vuoksi ostamaan MAG-standardilaatuista happoa, jonka se joutui esipuhdistamaan ja valkaisemaan. Nämä kaksi muutosta aiheuttivat lisäkustannuksia ja viivästyttivät suunnitelman toteuttamista noin puolellatoista vuodella. Lisäksi CWP joutui niiden vuoksi laajentamaan laitoksiaan, mikä kasvatti niin ikään kustannuksia ja viivästytti suunnitelman toteuttamista entisestään. Uuttolaitoksen kustannukset kasvoivat 3,07 miljoonasta eurosta (6 miljoonasta Saksan markasta) 7,772 miljoonaan euroon (15,1 miljoonaan Saksan markkaan). |
| --- | --- |

(42)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa myönsi, että uuttolaitosta koskevaa teknistä rakennussuunnitelmaa muutettiin ja laajennettiin. Ensimmäinen muutos tehtiin joulukuussa 1997, kun testit olivat osoittaneet, että hapon jälkikäsittely, joka koostuu fluorinpoistosta ja väkevöinnistä, oli tarpeen elintarvikkeilta vaadittavan laadun saavuttamiseksi. Helmikuussa 1999 yksi CWP:n raaka-ainetoimittajista, joka oli siihen asti toimittanut MAG-laatuista happoa, jota ei tarvinnut esipuhdistaa, sanoi irti toimitussopimuksensa. CWP joutui tämän vuoksi ostamaan MAG-standardilaatuista happoa, jonka se joutui esipuhdistamaan ja valkaisemaan. Nämä kaksi muutosta aiheuttivat lisäkustannuksia ja viivästyttivät suunnitelman toteuttamista noin puolellatoista vuodella. Lisäksi CWP joutui niiden vuoksi laajentamaan laitoksiaan, mikä kasvatti niin ikään kustannuksia ja viivästytti suunnitelman toteuttamista entisestään. Uuttolaitoksen kustannukset kasvoivat 3,07 miljoonasta eurosta (6 miljoonasta Saksan markasta) 7,772 miljoonaan euroon (15,1 miljoonaan Saksan markkaan).

| (43) | Tämän lisäksi vuonna 2000 ilmeni ongelma, joka liittyi tuotannossa rinnakkaistuotteena syntyvään erittäin myrkylliseen raffinaattiin. Saksa totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa CWP:n toivoneen, että ulkopuoliset tahot olisivat olleet kiinnostuneita kyseisen raffinaatin jatkohyödyntämisestä, mutta CWP joutui vuoden 2000 puolivälissä toteamaan, ettei kiinnostusta tähän ollut. Tämä aiheutti kriisin, joka johti yhdessä rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisviiveiden kanssa siihen, että uuttolaitoksen rakentaminen keskeytettiin. Useista osakkeenomistajien toteuttamista pääomankorotuksista huolimatta CWP oli kesällä 2000 lähes maksukyvytön. Konkurssi vältettiin TI:n kanssa tehdyn sopimuksen ansiosta. |
| --- | --- |

(43)

Tämän lisäksi vuonna 2000 ilmeni ongelma, joka liittyi tuotannossa rinnakkaistuotteena syntyvään erittäin myrkylliseen raffinaattiin. Saksa totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa CWP:n toivoneen, että ulkopuoliset tahot olisivat olleet kiinnostuneita kyseisen raffinaatin jatkohyödyntämisestä, mutta CWP joutui vuoden 2000 puolivälissä toteamaan, ettei kiinnostusta tähän ollut. Tämä aiheutti kriisin, joka johti yhdessä rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisviiveiden kanssa siihen, että uuttolaitoksen rakentaminen keskeytettiin. Useista osakkeenomistajien toteuttamista pääomankorotuksista huolimatta CWP oli kesällä 2000 lähes maksukyvytön. Konkurssi vältettiin TI:n kanssa tehdyn sopimuksen ansiosta.

| (44) | Sopimus tehtiin vuoden 2001 alussa, ja se koski fosfaattituotannon myyntiä TI:lle, kuten edellä on esitetty. Sopimuksen lainvoimaiseksi tulemiseen asti CWP valmistaa fosfaatteja yksinomaan TI:lle, joka puolestaan toimittaa tarvittavat raaka-aineet. Sopimuksen tultua voimaan CWP lopettaa fosfaattituotannon kokonaan ja alkaa uuttolaitoksen valmistuttua tuottaa ainoastaan fosforihappoa märkäprosessilla. Tämä edellyttää toimenpiteitä useiden toimintojen ja niihin liittyvien laitosten lakkauttamiseksi. Näihin kuuluvat fosforihapon valmistus lämpöprosessilla (CWP:n aikaisemmin käyttämä menetelmä), fosforipentoksidin valmistus, natriumhypofosfiitin valmistus (uusi tuote, jonka valmistus aloitettiin rakenneuudistuksen myötä) ja fosforin varastointi (koska fosforia ei enää käytetä raaka-aineena). CWP:n henkilöstöä vähennettiin noin 33 työntekijällä. |
| --- | --- |

(44)

Sopimus tehtiin vuoden 2001 alussa, ja se koski fosfaattituotannon myyntiä TI:lle, kuten edellä on esitetty. Sopimuksen lainvoimaiseksi tulemiseen asti CWP valmistaa fosfaatteja yksinomaan TI:lle, joka puolestaan toimittaa tarvittavat raaka-aineet. Sopimuksen tultua voimaan CWP lopettaa fosfaattituotannon kokonaan ja alkaa uuttolaitoksen valmistuttua tuottaa ainoastaan fosforihappoa märkäprosessilla. Tämä edellyttää toimenpiteitä useiden toimintojen ja niihin liittyvien laitosten lakkauttamiseksi. Näihin kuuluvat fosforihapon valmistus lämpöprosessilla (CWP:n aikaisemmin käyttämä menetelmä), fosforipentoksidin valmistus, natriumhypofosfiitin valmistus (uusi tuote, jonka valmistus aloitettiin rakenneuudistuksen myötä) ja fosforin varastointi (koska fosforia ei enää käytetä raaka-aineena). CWP:n henkilöstöä vähennettiin noin 33 työntekijällä.

| (45) | Saksa katsoo, että CWP:n rakenneuudistus toteutettiin onnistuneesti TI:n ostaman fosfaattituotannon osalta. Rakenneuudistus saadaan Saksan mukaan toteutettua myös fosforihappotuotannon osalta heti kun TI on maksanut kauppahinnan CWP:n omaisuudesta. CWP voi tämän jälkeen rakentaa uuttolaitoksen valmiiksi ja turvata toimintansa pitkällä aikavälillä poikkeamatta merkittävästi alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta. Saksan toimittamien tietojen mukaan uuttolaitos on jo 90-prosenttisesti valmis. Lämpöprosessiin perustuva fosforihappotuotanto lopetettiin jo helmikuussa 2001. Laitokset on tyhjennetty ja puhdistettu, eikä niitä ole enää tarkoitus käyttää. |
| --- | --- |

(45)

Saksa katsoo, että CWP:n rakenneuudistus toteutettiin onnistuneesti TI:n ostaman fosfaattituotannon osalta. Rakenneuudistus saadaan Saksan mukaan toteutettua myös fosforihappotuotannon osalta heti kun TI on maksanut kauppahinnan CWP:n omaisuudesta. CWP voi tämän jälkeen rakentaa uuttolaitoksen valmiiksi ja turvata toimintansa pitkällä aikavälillä poikkeamatta merkittävästi alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta. Saksan toimittamien tietojen mukaan uuttolaitos on jo 90-prosenttisesti valmis. Lämpöprosessiin perustuva fosforihappotuotanto lopetettiin jo helmikuussa 2001. Laitokset on tyhjennetty ja puhdistettu, eikä niitä ole enää tarkoitus käyttää.

D.   Rakenneuudistuksen kustannukset

| (46) | Lokakuun 16 päivänä 1996 päivätyssä asiakirjassa, joka koskee ehdotusta CWP:n toiminnan pitkäaikaiseksi turvaamiseksi sekä investointi- ja rahoitussuunnitelmaksi (”Vorschlag zur langfristigen Sicherung des Unternehmens CWP einschließlich Investitions- und Finanzierungsplan”), todetaan, että CWP tarvitsi vuosina 1996–2000 investointeja yhteensä 5,62 miljoonan euron (11 miljoonan Saksan markan) ja käyttöpääomaa yhteensä 2,56 miljoonan euron (5 miljoonan Saksan markan) arvosta. Kyseinen asiakirja sisältää investointisuunnitelman, jonka mukaiset investoinnit ovat yhteensä 9,29 miljoonaa euroa (18,17 miljoonaa Saksan markkaa). Vuonna 1997 tehdyn ilmoituksen mukaan rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä 12,88 miljoonaa euroa (25,2 miljoonaa Saksan markkaa). Taulukossa 4 on yhteenveto vuonna 1997 ilmoitetuista rakenneuudistustoimenpiteistä.
  Taulukko 4






  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Rakenneuudistustoimenpiteet | Kulut |
| Tappiokorvaukset (1995–1998) | 4,91 |
| Toiminnan turvaamiseen liittyvät investoinnit | 2,15 |
| Rakenneuudistusinvestoinnit | 5,52 |
| 1.7.1990 edeltävältä ajalta olevien ympäristövahinkojen korjaaminen | 0,31 |
| Yhteensä | 12,88 |

(46)

Lokakuun 16 päivänä 1996 päivätyssä asiakirjassa, joka koskee ehdotusta CWP:n toiminnan pitkäaikaiseksi turvaamiseksi sekä investointi- ja rahoitussuunnitelmaksi (”Vorschlag zur langfristigen Sicherung des Unternehmens CWP einschließlich Investitions- und Finanzierungsplan”), todetaan, että CWP tarvitsi vuosina 1996–2000 investointeja yhteensä 5,62 miljoonan euron (11 miljoonan Saksan markan) ja käyttöpääomaa yhteensä 2,56 miljoonan euron (5 miljoonan Saksan markan) arvosta. Kyseinen asiakirja sisältää investointisuunnitelman, jonka mukaiset investoinnit ovat yhteensä 9,29 miljoonaa euroa (18,17 miljoonaa Saksan markkaa). Vuonna 1997 tehdyn ilmoituksen mukaan rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä 12,88 miljoonaa euroa (25,2 miljoonaa Saksan markkaa). Taulukossa 4 on yhteenveto vuonna 1997 ilmoitetuista rakenneuudistustoimenpiteistä.

Taulukko 4

(miljoonaa euroa)

Rakenneuudistustoimenpiteet

Kulut

Tappiokorvaukset (1995–1998)

4,91

Toiminnan turvaamiseen liittyvät investoinnit

2,15

Rakenneuudistusinvestoinnit

5,52

1.7.1990 edeltävältä ajalta olevien ympäristövahinkojen korjaaminen

0,31

Yhteensä

12,88

| (47) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen edellä mainittujen kustannusten ilmoitettiin olevan 18,87 miljoonaa euroa (36,9 Saksan markkaa). On huomattava, että taulukko 5 sisältää kaksi uutta kustannuserää, jotka ovat ”Avustukset” ja ”Luopuminen kauppahinnan perimisestä”. Nämä erät ovat pikemminkin rahoitusvaroja kuin rakenneuudistuskustannuksia.
  Taulukko 5






  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Rakenneuudistustoimenpiteet | Kulut |
| Tappiokorvaukset (1995–1998) | 4,86 |
| Toiminnan turvaamiseen liittyvät investoinnit | 2,05 |
| Rakenneuudistusinvestoinnit | 7,98 |
| 1.7.1990 edeltävältä ajalta olevien ympäristövahinkojen korjaaminen | 0,31 |
| Avustukset | 0,20 |
| Luopuminen kauppahinnan perimisestä | 3,43 |
| Yhteensä | 18,87 |

(47)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen edellä mainittujen kustannusten ilmoitettiin olevan 18,87 miljoonaa euroa (36,9 Saksan markkaa). On huomattava, että taulukko 5 sisältää kaksi uutta kustannuserää, jotka ovat ”Avustukset” ja ”Luopuminen kauppahinnan perimisestä”. Nämä erät ovat pikemminkin rahoitusvaroja kuin rakenneuudistuskustannuksia.

Taulukko 5

(miljoonaa euroa)

Rakenneuudistustoimenpiteet

Kulut

Tappiokorvaukset (1995–1998)

4,86

Toiminnan turvaamiseen liittyvät investoinnit

2,05

Rakenneuudistusinvestoinnit

7,98

1.7.1990 edeltävältä ajalta olevien ympäristövahinkojen korjaaminen

0,31

Avustukset

0,20

Luopuminen kauppahinnan perimisestä

3,43

Yhteensä

18,87

| (48) | Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa jakoi rakenneuudistuksen kahteen osaan: fosfaattituotannon rakenneuudistukseen ja muiden osa-alueiden (lähinnä fosforihappotuotannon) rakenneuudistukseen. Fosfaattituotannon rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi ilmoitettiin 7,99 miljoonaa euroa (15,63 miljoonaa Saksan markkaa). Investointien osuus tästä summasta on 4,71 miljoonaa euroa (9,21 miljoonaa Saksan markkaa). Muiden toimintojen rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi ilmoitettiin 27,14 miljoonaa euroa (53,08 miljoonaa Saksan markkaa). Investointien osuus tästä summasta on 13,22 miljoonaa euroa (25,86 miljoonaa Saksan markkaa). Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat näin 35,13 miljoonaa euroa (68,71 miljoonaa Saksan markkaa). On kuitenkin todettava, että edellä mainitut rakenneuudistuskustannukset (13) sisältävät vuosien 1995–2001 menot eli myös kustannukset, jotka aiheutuivat yksityistämistä seuranneista epäonnistuneista rakenneuudistuspyrkimyksistä. |
| --- | --- |

(48)

Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa jakoi rakenneuudistuksen kahteen osaan: fosfaattituotannon rakenneuudistukseen ja muiden osa-alueiden (lähinnä fosforihappotuotannon) rakenneuudistukseen. Fosfaattituotannon rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi ilmoitettiin 7,99 miljoonaa euroa (15,63 miljoonaa Saksan markkaa). Investointien osuus tästä summasta on 4,71 miljoonaa euroa (9,21 miljoonaa Saksan markkaa). Muiden toimintojen rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi ilmoitettiin 27,14 miljoonaa euroa (53,08 miljoonaa Saksan markkaa). Investointien osuus tästä summasta on 13,22 miljoonaa euroa (25,86 miljoonaa Saksan markkaa). Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat näin 35,13 miljoonaa euroa (68,71 miljoonaa Saksan markkaa). On kuitenkin todettava, että edellä mainitut rakenneuudistuskustannukset (13) sisältävät vuosien 1995–2001 menot eli myös kustannukset, jotka aiheutuivat yksityistämistä seuranneista epäonnistuneista rakenneuudistuspyrkimyksistä.

| (49) | Saksa ilmoitti 26 päivänä elokuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että vuodesta 1997 kyseiseen päivämäärään ulottuvan jakson kokonaiskustannukset olivat yhteensä 31,20 miljoonaa euroa (61 miljoonaa Saksan markkaa). Saksa ei anna selitystä sille, miksi edellä esitetyt tiedot poikkeavat tietojen antamista koskevaan välipäätökseen annetussa vastauksessa ilmoitetuista tiedoista. |
| --- | --- |

(49)

Saksa ilmoitti 26 päivänä elokuuta 2004 päivätyssä kirjeessään, että vuodesta 1997 kyseiseen päivämäärään ulottuvan jakson kokonaiskustannukset olivat yhteensä 31,20 miljoonaa euroa (61 miljoonaa Saksan markkaa). Saksa ei anna selitystä sille, miksi edellä esitetyt tiedot poikkeavat tietojen antamista koskevaan välipäätökseen annetussa vastauksessa ilmoitetuista tiedoista.

E.   Omarahoitus

| (50) | Rakenneuudistukseen osoitettu CWP:n omarahoitus koostui vuonna 1997 annetun ilmoituksen mukaan tiettyjen investointien rahoituksesta ja osakkaiden rahoitusosuudesta. |
| --- | --- |

(50)

Rakenneuudistukseen osoitettu CWP:n omarahoitus koostui vuonna 1997 annetun ilmoituksen mukaan tiettyjen investointien rahoituksesta ja osakkaiden rahoitusosuudesta.

| (51) | CWP oli sitoutunut tekemään 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä investointeja yhteensä 5,11 miljoonan euron (10 miljoonan Saksan markan) arvosta. Tässä yhteydessä on todettava, että kyseisestä investointivelvoitteesta sovittiin jo yksityistämisen yhteydessä 29 päivänä kesäkuuta 1994 eikä tällöin edellytetty, että kyseiset investoinnit rahoitetaan yksityisin varoin. |
| --- | --- |

(51)

CWP oli sitoutunut tekemään 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä investointeja yhteensä 5,11 miljoonan euron (10 miljoonan Saksan markan) arvosta. Tässä yhteydessä on todettava, että kyseisestä investointivelvoitteesta sovittiin jo yksityistämisen yhteydessä 29 päivänä kesäkuuta 1994 eikä tällöin edellytetty, että kyseiset investoinnit rahoitetaan yksityisin varoin.

| (52) | Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa totesi, että investointeja tehtiin vuosina 1994–2000 yhteensä 15,7 miljoonan euron (30,70 miljoonan Saksan markan) arvosta. Näistä investoinneista 7,21 miljoonaa euroa (14,11 miljoonaa Saksan markkaa) rahoitettiin yksityisin varoin. On kuitenkin todettava, että viimeksi mainittu summa sisältää 3,73 miljoonan euron (7,3 miljoonan Saksan markan) arvosta julkisin varoin rahoitettuja toimenpiteitä. Osakkaiden rahoitusosuus investoinneista on näin 3,48 miljoonaa euroa (6,81 miljoonaa Saksan markkaa). |
| --- | --- |

(52)

Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa totesi, että investointeja tehtiin vuosina 1994–2000 yhteensä 15,7 miljoonan euron (30,70 miljoonan Saksan markan) arvosta. Näistä investoinneista 7,21 miljoonaa euroa (14,11 miljoonaa Saksan markkaa) rahoitettiin yksityisin varoin. On kuitenkin todettava, että viimeksi mainittu summa sisältää 3,73 miljoonan euron (7,3 miljoonan Saksan markan) arvosta julkisin varoin rahoitettuja toimenpiteitä. Osakkaiden rahoitusosuus investoinneista on näin 3,48 miljoonaa euroa (6,81 miljoonaa Saksan markkaa).

| (53) | Kun tarkastellaan omarahoituksen toista osaa eli osakkaiden rahoitusosuuksia, voidaan todeta, että vuonna 1997 annetun ilmoituksen mukaan Vopelius Chemie GmbH:n oli tarkoitus myöntää CWP:lle 0,15 miljoonan euron (0,3 miljoonan Saksan markan) suuruinen laina. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti, että kyseessä oli pääomahyödykkeiden vuokrausosto (Mietkauf), jolle Vopelius oli antanut omavelkaisen takauksen. |
| --- | --- |

(53)

Kun tarkastellaan omarahoituksen toista osaa eli osakkaiden rahoitusosuuksia, voidaan todeta, että vuonna 1997 annetun ilmoituksen mukaan Vopelius Chemie GmbH:n oli tarkoitus myöntää CWP:lle 0,15 miljoonan euron (0,3 miljoonan Saksan markan) suuruinen laina. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti, että kyseessä oli pääomahyödykkeiden vuokrausosto (Mietkauf), jolle Vopelius oli antanut omavelkaisen takauksen.

| (54) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti lisäksi katsovansa, että maksettu 288 879 euron (0,565 miljoonan Saksan markan) oma pääoma on katsottava rahoitusosuudeksi, jolla osakkaat osallistuvat investointien rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(54)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti lisäksi katsovansa, että maksettu 288 879 euron (0,565 miljoonan Saksan markan) oma pääoma on katsottava rahoitusosuudeksi, jolla osakkaat osallistuvat investointien rahoittamiseen.

| (55) | Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa esitti luettelon toimenpiteistä (taulukko 6), joiden se katsoi olevan yksityistä rahoitusta.
  Taulukko 6






  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Yksityinen rahoitus | Määrä |
| Kommandiittiyhtiön yhtiömiesten pääomapanokset (BVT) | 4,84 |
| Osakkaiden myöntämät lainat (BVT) | 0,15 |
| Osakkaiden myöntämät avustukset (BVT) | 0,11 |
| Peruspääomapanos | 0,29 |
| Myyntivoitto fosfaattikaupasta | 1,64 |
| Myyntivoitto fosfaattituotantolaitoksista (maksamatta) | 1,66 |
| Toimitusluotto (Vopelius) | 2,75 |
| Yhteensä | 11,44 |

(55)

Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa esitti luettelon toimenpiteistä (taulukko 6), joiden se katsoi olevan yksityistä rahoitusta.

Taulukko 6

(miljoonaa euroa)

Yksityinen rahoitus

Määrä

Kommandiittiyhtiön yhtiömiesten pääomapanokset (BVT)

4,84

Osakkaiden myöntämät lainat (BVT)

0,15

Osakkaiden myöntämät avustukset (BVT)

0,11

Peruspääomapanos

0,29

Myyntivoitto fosfaattikaupasta

1,64

Myyntivoitto fosfaattituotantolaitoksista (maksamatta)

1,66

Toimitusluotto (Vopelius)

2,75

Yhteensä

11,44

| (56) | Yksityisen rahoitusosuuden kasvu on Saksan mukaan seurausta lähinnä BVT:n pääomapanoksesta. BVT:stä tuli joulukuussa 1998 CWP:n äänetön osakas (atypische stille Beteiligung). Lisäksi BVT myönsi CWP:lle lainan maaliskuussa 2001 ja avustuksen syyskuussa 2001. Saksa sisällytti yksityisten sijoittajien rahoitusosuuteen myös Vopeliuksen myöntämän toimitusluoton, joka asetettiin CWP:n käyttöön vuoden 1997 tammikuun ja vuoden 1998 tammikuun välisellä ajanjaksolla ja toteutettiin Vopeliuksen raaka-ainetoimituksista suoritettavan maksun lykkäyksenä, sekä tuoton, jonka CWP saa fosfaatteihin liittyvän liiketoimintansa myynnistä TI:lle. |
| --- | --- |

(56)

Yksityisen rahoitusosuuden kasvu on Saksan mukaan seurausta lähinnä BVT:n pääomapanoksesta. BVT:stä tuli joulukuussa 1998 CWP:n äänetön osakas (atypische stille Beteiligung). Lisäksi BVT myönsi CWP:lle lainan maaliskuussa 2001 ja avustuksen syyskuussa 2001. Saksa sisällytti yksityisten sijoittajien rahoitusosuuteen myös Vopeliuksen myöntämän toimitusluoton, joka asetettiin CWP:n käyttöön vuoden 1997 tammikuun ja vuoden 1998 tammikuun välisellä ajanjaksolla ja toteutettiin Vopeliuksen raaka-ainetoimituksista suoritettavan maksun lykkäyksenä, sekä tuoton, jonka CWP saa fosfaatteihin liittyvän liiketoimintansa myynnistä TI:lle.

| (57) | On kuitenkin epäselvää, miten taulukossa 6 luetellut toimenpiteet liittyvät johdanto-osan 46–49 kappaleessa tarkasteltuihin rakenneuudistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(57)

On kuitenkin epäselvää, miten taulukossa 6 luetellut toimenpiteet liittyvät johdanto-osan 46–49 kappaleessa tarkasteltuihin rakenneuudistuskustannuksiin.

F.   Markkina-analyysi

| (58) | CWP tuotti teollisuuskäyttöön tarkoitettuja fosfaatteja ja valmisti fosforihappoa omaan käyttöön. Rakenneuudistussuunnitelmassa tavoitteena oli fosfaattien laadun parantaminen, jotta yritys voisi tuottaa fosfaatteja myös elintarviketeollisuutta varten, sekä märkäprosessin käyttöönotto fosforihapon valmistuksessa. Tässä yhteydessä on todettava, että märkäprosessilla valmistettu fosforihappo ei laadultaan eikä ominaisuuksiltaan poikkea lämpöprosessilla valmistetusta fosforihaposta. Valmistusmenetelmissä käytetään kuitenkin eri raaka-ainetta: lämpöprosessissa raaka-aineena on alkuaineen muodossa oleva fosfori ja märkäprosessissa MAG-laatuinen fosforihappo. Lisäksi märkäprosessi on monivaiheinen, ja siinä syntyy jatkokäsittelyä vaativia rinnakkaistuotteita (etenkin raffinaattia). |
| --- | --- |

(58)

CWP tuotti teollisuuskäyttöön tarkoitettuja fosfaatteja ja valmisti fosforihappoa omaan käyttöön. Rakenneuudistussuunnitelmassa tavoitteena oli fosfaattien laadun parantaminen, jotta yritys voisi tuottaa fosfaatteja myös elintarviketeollisuutta varten, sekä märkäprosessin käyttöönotto fosforihapon valmistuksessa. Tässä yhteydessä on todettava, että märkäprosessilla valmistettu fosforihappo ei laadultaan eikä ominaisuuksiltaan poikkea lämpöprosessilla valmistetusta fosforihaposta. Valmistusmenetelmissä käytetään kuitenkin eri raaka-ainetta: lämpöprosessissa raaka-aineena on alkuaineen muodossa oleva fosfori ja märkäprosessissa MAG-laatuinen fosforihappo. Lisäksi märkäprosessi on monivaiheinen, ja siinä syntyy jatkokäsittelyä vaativia rinnakkaistuotteita (etenkin raffinaattia).

| (59) | Fosforihappoa käytetään perusraaka-aineena sellaisten fosfaattituotteiden valmistuksessa, jotka edellyttävät raaka-aineilta hyvää puhtausastetta. Fosforihappoa käytetään raaka-aineena maataloudessa käytettävien fosfaattilannoitteiden sekä elintarviketeollisuudessa käytettävien fosfaattien valmistuksessa. Polyfosfaatteja, etenkin natriumtripolyfosfaattia, käytetään pyykin- ja astianpesuaineissa sekä muissa puhdistusaineissa. Niillä on lisäksi useita käyttötarkoituksia teollisuudessa ja tekniikassa. |
| --- | --- |

(59)

Fosforihappoa käytetään perusraaka-aineena sellaisten fosfaattituotteiden valmistuksessa, jotka edellyttävät raaka-aineilta hyvää puhtausastetta. Fosforihappoa käytetään raaka-aineena maataloudessa käytettävien fosfaattilannoitteiden sekä elintarviketeollisuudessa käytettävien fosfaattien valmistuksessa. Polyfosfaatteja, etenkin natriumtripolyfosfaattia, käytetään pyykin- ja astianpesuaineissa sekä muissa puhdistusaineissa. Niillä on lisäksi useita käyttötarkoituksia teollisuudessa ja tekniikassa.

| (60) | Vuodelta 2002 olevassa Chemical Economics Handbook -julkaisussa todetaan, että lämpöprosessilla valmistetun fosforihapon kysyntä vähenee vastaisuudessa merkittävästi, sillä kyseinen raaka-aine korvataan yhä useammin etenkin jatkojalostettujen kemian tuotteiden valmistuksessa märkäprosessilla tuotetulla fosforihapolla. Lisäksi alalla on julkaisun mukaan runsaasti kilpailua Kiinasta peräisin olevan tuonnin vuoksi. Monien fosfaattituotteiden valmistuksessa ja monissa välittömissä käyttöyhteyksissä, joissa aikaisemmin tarvittiin lämpöprosessilla valmistettua fosforihappoa, käytetään nykyisin märkäprosessilla uutettua fosforihappoa, millä saavutetaan huomattavat kustannussäästöt. Raakafosforihappoa on julkaisun mukaan saatavilla runsaasti, ja se on melko edullista. Julkaisussa todetaan lisäksi, että vuonna 2002 Länsi-Euroopassa oli vielä neljä lämpöprosessilla fosforihappoa valmistavaa tuottajaa, jotka olivat TI (suurin tuottaja), CWP, FEBEX SA ja Krems Chemie. |
| --- | --- |

(60)

Vuodelta 2002 olevassa Chemical Economics Handbook -julkaisussa todetaan, että lämpöprosessilla valmistetun fosforihapon kysyntä vähenee vastaisuudessa merkittävästi, sillä kyseinen raaka-aine korvataan yhä useammin etenkin jatkojalostettujen kemian tuotteiden valmistuksessa märkäprosessilla tuotetulla fosforihapolla. Lisäksi alalla on julkaisun mukaan runsaasti kilpailua Kiinasta peräisin olevan tuonnin vuoksi. Monien fosfaattituotteiden valmistuksessa ja monissa välittömissä käyttöyhteyksissä, joissa aikaisemmin tarvittiin lämpöprosessilla valmistettua fosforihappoa, käytetään nykyisin märkäprosessilla uutettua fosforihappoa, millä saavutetaan huomattavat kustannussäästöt. Raakafosforihappoa on julkaisun mukaan saatavilla runsaasti, ja se on melko edullista. Julkaisussa todetaan lisäksi, että vuonna 2002 Länsi-Euroopassa oli vielä neljä lämpöprosessilla fosforihappoa valmistavaa tuottajaa, jotka olivat TI (suurin tuottaja), CWP, FEBEX SA ja Krems Chemie.

| (61) | Saksa katsoo, että fosforihapon ja fosfaattien eurooppalaiset markkinat ovat oligopolistiset ja ettei kyseisillä markkinoilla ole ylikapasiteettia. CWP:n mielestä merkityksellisillä eurooppalaisilla markkinoilla ei kuitenkaan ole oligopolia. Tätä mieltä ovat myös jotkin CWP:n kilpailijoista, jotka tosin katsovat, että markkinoilla on selvästi ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(61)

Saksa katsoo, että fosforihapon ja fosfaattien eurooppalaiset markkinat ovat oligopolistiset ja ettei kyseisillä markkinoilla ole ylikapasiteettia. CWP:n mielestä merkityksellisillä eurooppalaisilla markkinoilla ei kuitenkaan ole oligopolia. Tätä mieltä ovat myös jotkin CWP:n kilpailijoista, jotka tosin katsovat, että markkinoilla on selvästi ylikapasiteettia.

| (62) | Sekä Saksa että CWP katsovat, että CWP:n markkinaosuus Länsi-Euroopan fosfaattimarkkinoista (teollisuuden ja elintarviketeollisuuden fosfaatit) on hyvin pieni. Vuoden 2000 markkinaosuudeksi ilmoitetaan 5,1 prosenttia. CWP on vuodesta 2001 tuottanut ainoastaan TI:lle, joten se ei enää toimi markkinoilla. Sen markkinaosuus on siirtynyt TI:lle. Kuten Saksa toteaa, TI ei toimi CWP:n tapaan erityisfosfaattien markkinoilla vaan fosforin, fosforihapon ja muiden fosforiyhdisteiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(62)

Sekä Saksa että CWP katsovat, että CWP:n markkinaosuus Länsi-Euroopan fosfaattimarkkinoista (teollisuuden ja elintarviketeollisuuden fosfaatit) on hyvin pieni. Vuoden 2000 markkinaosuudeksi ilmoitetaan 5,1 prosenttia. CWP on vuodesta 2001 tuottanut ainoastaan TI:lle, joten se ei enää toimi markkinoilla. Sen markkinaosuus on siirtynyt TI:lle. Kuten Saksa toteaa, TI ei toimi CWP:n tapaan erityisfosfaattien markkinoilla vaan fosforin, fosforihapon ja muiden fosforiyhdisteiden markkinoilla.

| (63) | Fosforihapon valmistuksen osalta CWP toteaa, että sen tuotanto, joka on 40 000 tonnia lämpöprosessilla valmistettua fosforihappoa, supistuu vastaisuudessa 20 000 tonniin uuttamalla valmistettua fosforihappoa. Näin sen markkinaosuus, jonka arvioitiin alun perin olevan kuusi prosenttia fosforihapon markkinoista, supistuu Länsi-Euroopassa kolmeen prosenttiin. Koska lämpöprosessia käyttävien tuotantolaitosten toiminta on lopetettu ja uuttolaitos ei vielä ole toimintavalmis, CWP ei tällä hetkellä valmista fosforihappoa ja sen markkinaosuus on näin nolla prosenttia. |
| --- | --- |

(63)

Fosforihapon valmistuksen osalta CWP toteaa, että sen tuotanto, joka on 40 000 tonnia lämpöprosessilla valmistettua fosforihappoa, supistuu vastaisuudessa 20 000 tonniin uuttamalla valmistettua fosforihappoa. Näin sen markkinaosuus, jonka arvioitiin alun perin olevan kuusi prosenttia fosforihapon markkinoista, supistuu Länsi-Euroopassa kolmeen prosenttiin. Koska lämpöprosessia käyttävien tuotantolaitosten toiminta on lopetettu ja uuttolaitos ei vielä ole toimintavalmis, CWP ei tällä hetkellä valmista fosforihappoa ja sen markkinaosuus on näin nolla prosenttia.

III   PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (64) | Prayon-Rupelin yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa nostaman kumoamiskanteen seurauksena tuomioistuin kumosi 15 päivänä maaliskuuta 2001 antamallaan tuomiolla komission 16 päivänä joulukuuta 1997 tekemän päätöksen (14) olennaisen muotovirheen vuoksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että komission olisi pitänyt aloittaa muodollinen tutkintamenettely, koska tuen yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevaan arviointiin liittyi vakavia vaikeuksia. |
| --- | --- |

(64)

Prayon-Rupelin yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa nostaman kumoamiskanteen seurauksena tuomioistuin kumosi 15 päivänä maaliskuuta 2001 antamallaan tuomiolla komission 16 päivänä joulukuuta 1997 tekemän päätöksen (14) olennaisen muotovirheen vuoksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että komission olisi pitänyt aloittaa muodollinen tutkintamenettely, koska tuen yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevaan arviointiin liittyi vakavia vaikeuksia.

| (65) | Tuomioistuin katsoi vakavien vaikeuksien johtuneen siitä, että komissio oli tehnyt päätöksen ilman, että sillä oli riittävästi tietoa teknisistä rakenneuudistustoimenpiteistä. Tuomioistuin vahvisti ensinnäkin, että komissio oli kuvaillut CWP:n toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet virheellisesti. Komission kuvaus teknisistä rakenneuudistustoimenpiteistä perustui Saksan vuonna 1997 toimittamiin tietoihin, joiden mukaan fosforihapon valmistuksessa käytetty lämpöprosessi korvataan märkäprosessilla. Kuten tuomioistuin kuitenkin korosti, Saksan komissiolle toimittamissa kahdessa rakenneuudistussuunnitelman luonnoksessa, joista toinen oli toukokuulta ja toinen lokakuulta 1996, ei kummassakaan mainittu lämpöprosessista luopumista. Tuomioistuin totesi lisäksi, että komission arvio rakenneuudistustoimenpiteiden teknisestä toteutettavuudesta ja niiden kannattavuudesta oli selkeästi virheellinen. Tuomioistuimen mukaan tämä kävi yksiselitteisesti ilmi kantajan esittämästä asiantuntijalausunnosta. |
| --- | --- |

(65)

Tuomioistuin katsoi vakavien vaikeuksien johtuneen siitä, että komissio oli tehnyt päätöksen ilman, että sillä oli riittävästi tietoa teknisistä rakenneuudistustoimenpiteistä. Tuomioistuin vahvisti ensinnäkin, että komissio oli kuvaillut CWP:n toteuttamat rakenneuudistustoimenpiteet virheellisesti. Komission kuvaus teknisistä rakenneuudistustoimenpiteistä perustui Saksan vuonna 1997 toimittamiin tietoihin, joiden mukaan fosforihapon valmistuksessa käytetty lämpöprosessi korvataan märkäprosessilla. Kuten tuomioistuin kuitenkin korosti, Saksan komissiolle toimittamissa kahdessa rakenneuudistussuunnitelman luonnoksessa, joista toinen oli toukokuulta ja toinen lokakuulta 1996, ei kummassakaan mainittu lämpöprosessista luopumista. Tuomioistuin totesi lisäksi, että komission arvio rakenneuudistustoimenpiteiden teknisestä toteutettavuudesta ja niiden kannattavuudesta oli selkeästi virheellinen. Tuomioistuimen mukaan tämä kävi yksiselitteisesti ilmi kantajan esittämästä asiantuntijalausunnosta.

| (66) | Komissio oli EY:n perustamissopimuksen 233 artiklan 1 kohdan mukaisesti velvollinen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman tuomion noudattamiseksi. Komissio suoritti alustavan arvioinnin CWP:n hyväksi toteutetuista toimenpiteistä, joihin kuului myös sellaisia toimenpiteitä, joita se ei ollut tutkinut aikaisemmassa päätöksessään. Se vahvisti arviointinsa perusteella, että kyse oli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio piti kuitenkin tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille erittäin kyseenalaisena. Komissio ei ensinnäkään pystynyt selvittämään tuen tarkkaa kokonaismäärää. Toiseksi alustavassa arvioinnissa, jonka komissio teki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (jäljempänä ’vuonna 1994 annetut yhteisön suuntaviivat’) (15) perusteella, nousi esille vakavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komissio aloitti tämän perusteella muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(66)

Komissio oli EY:n perustamissopimuksen 233 artiklan 1 kohdan mukaisesti velvollinen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman tuomion noudattamiseksi. Komissio suoritti alustavan arvioinnin CWP:n hyväksi toteutetuista toimenpiteistä, joihin kuului myös sellaisia toimenpiteitä, joita se ei ollut tutkinut aikaisemmassa päätöksessään. Se vahvisti arviointinsa perusteella, että kyse oli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio piti kuitenkin tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille erittäin kyseenalaisena. Komissio ei ensinnäkään pystynyt selvittämään tuen tarkkaa kokonaismäärää. Toiseksi alustavassa arvioinnissa, jonka komissio teki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (jäljempänä ’vuonna 1994 annetut yhteisön suuntaviivat’) (15) perusteella, nousi esille vakavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komissio aloitti tämän perusteella muodollisen tutkintamenettelyn.

IV   PERUSTEET TIETOJEN ANTAMISTA KOSKEVAN VÄLIPÄÄTÖKSEN TEKEMISELLE

| (67) | Komissio aloitti menettelyn pääasiassa niiden tietojen perusteella, jotka sille oli toimitettu vuonna 1997. Saksan vastaus tietojen antamista koskevaan välipäätökseen sisälsi kuitenkin tietoja jo aikaisemmin toteutetuista toimenpiteistä, joiden Saksa ilmoitti olevan voimassa olevaa tukea (toimenpiteet 1–3), sekä tiettyihin tukitoimenpiteisiin tehdyistä muutoksista (toimenpide 1a sekä toimenpiteet 7a ja/tai 8 a). Lisäksi Saksa luokitteli menettelyn aloittamisen jälkeen eräät siihen asti tapauskohtaisina pidetyt toimenpiteet voimassa olevaksi tueksi (toimenpiteet 9 ja 10). Komissio ei pystynyt käytettävissään olevien tietojen perusteella arvioimaan, olivatko voimassa olevaksi tueksi katsotut toimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne ilmoitettiin myönnetyiksi. Komissio teki 6 päivänä maaliskuuta 2003 tietojen antamista koskevan välipäätöksen selvittääkseen asian. |
| --- | --- |

(67)

Komissio aloitti menettelyn pääasiassa niiden tietojen perusteella, jotka sille oli toimitettu vuonna 1997. Saksan vastaus tietojen antamista koskevaan välipäätökseen sisälsi kuitenkin tietoja jo aikaisemmin toteutetuista toimenpiteistä, joiden Saksa ilmoitti olevan voimassa olevaa tukea (toimenpiteet 1–3), sekä tiettyihin tukitoimenpiteisiin tehdyistä muutoksista (toimenpide 1a sekä toimenpiteet 7a ja/tai 8 a). Lisäksi Saksa luokitteli menettelyn aloittamisen jälkeen eräät siihen asti tapauskohtaisina pidetyt toimenpiteet voimassa olevaksi tueksi (toimenpiteet 9 ja 10). Komissio ei pystynyt käytettävissään olevien tietojen perusteella arvioimaan, olivatko voimassa olevaksi tueksi katsotut toimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne ilmoitettiin myönnetyiksi. Komissio teki 6 päivänä maaliskuuta 2003 tietojen antamista koskevan välipäätöksen selvittääkseen asian.

V   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (68) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen komissio sai huomautuksia kolmelta CWP:n suoralta kilpailijalta sekä CWP:ltä itseltään. Seuraavassa on esitetty yhteenveto näistä huomautuksista. |
| --- | --- |

(68)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen komissio sai huomautuksia kolmelta CWP:n suoralta kilpailijalta sekä CWP:ltä itseltään. Seuraavassa on esitetty yhteenveto näistä huomautuksista.

A.   Prayon-Rupelin esittämät huomautukset

| (69) | Prayon-Rupel toimitti perusteellisen selvityksen kummastakin valmistusprosessista (lämpö- ja märkäprosessista) sekä kyseessä olevista tuotteista ja markkinoista. Prayon-Rupel epäilee ensinnäkin sitä, voidaanko tarkasteltavana olevaa hanketta pitää rakenneuudistussuunnitelmana. Valmistusmenetelmän muuttaminen ei Prayon-Rupelin mukaan ole vuonna 1994 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu kestävä rakenneuudistus. Jos yrityksen ongelmat johtuvat toimitusvaikeuksista, se ei Prayon-Rupelin mukaan pysty ratkaisemaan niitä muuttamalla valmistusmenetelmää. Lisäksi Prayon-Rupel toteaa, että toimitusongelmat olisi voitu ratkaista hankkimalla fosforia maailman suurimmalta tuottajamaalta Kiinalta Kazakstanin sijaan. |
| --- | --- |

(69)

Prayon-Rupel toimitti perusteellisen selvityksen kummastakin valmistusprosessista (lämpö- ja märkäprosessista) sekä kyseessä olevista tuotteista ja markkinoista. Prayon-Rupel epäilee ensinnäkin sitä, voidaanko tarkasteltavana olevaa hanketta pitää rakenneuudistussuunnitelmana. Valmistusmenetelmän muuttaminen ei Prayon-Rupelin mukaan ole vuonna 1994 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu kestävä rakenneuudistus. Jos yrityksen ongelmat johtuvat toimitusvaikeuksista, se ei Prayon-Rupelin mukaan pysty ratkaisemaan niitä muuttamalla valmistusmenetelmää. Lisäksi Prayon-Rupel toteaa, että toimitusongelmat olisi voitu ratkaista hankkimalla fosforia maailman suurimmalta tuottajamaalta Kiinalta Kazakstanin sijaan.

| (70) | Toiseksi Prayon-Rupel epäilee rakenneuudistussuunnitelman kestävyyttä. Ensimmäisessä asiakirjassa esitetty siirtyminen lämpöprosessin käytöstä märkäprosessin käyttöön ei sen mukaan ollut toteutettavissa. Tämänkaltaisen muutoksen toteuttamiseksi eivät Prayon-Rupelin mukaan riitä Saksan ilmoittamat vähäiset investoinnit, vaan hanke vaatii huomattavasti suurempia investointeja, joihin kuuluu muun muassa täysin uusi laitos. Lisäksi se katsoo, ettei valmistusmenetelmän muuttaminen paranna tuotteen laatua. Tämä vastaa Saksan näkemystä. Prayon-Rupel epäilee lopuksi sitä, että CWP voisi palauttaa toimintansa kannattavuuden, sillä liikevaihtoennusteet perustuvat erittäin optimistisiin oletuksiin ja liiketoiminnan tulos on jatkuvasti negatiivinen. Se katsoo, että riittämättömin investoinnein toteutettu valmistusmenetelmän muutos voi johtaa vain tuotteen laadun heikkenemiseen ja voittojen supistumiseen. |
| --- | --- |

(70)

Toiseksi Prayon-Rupel epäilee rakenneuudistussuunnitelman kestävyyttä. Ensimmäisessä asiakirjassa esitetty siirtyminen lämpöprosessin käytöstä märkäprosessin käyttöön ei sen mukaan ollut toteutettavissa. Tämänkaltaisen muutoksen toteuttamiseksi eivät Prayon-Rupelin mukaan riitä Saksan ilmoittamat vähäiset investoinnit, vaan hanke vaatii huomattavasti suurempia investointeja, joihin kuuluu muun muassa täysin uusi laitos. Lisäksi se katsoo, ettei valmistusmenetelmän muuttaminen paranna tuotteen laatua. Tämä vastaa Saksan näkemystä. Prayon-Rupel epäilee lopuksi sitä, että CWP voisi palauttaa toimintansa kannattavuuden, sillä liikevaihtoennusteet perustuvat erittäin optimistisiin oletuksiin ja liiketoiminnan tulos on jatkuvasti negatiivinen. Se katsoo, että riittämättömin investoinnein toteutettu valmistusmenetelmän muutos voi johtaa vain tuotteen laadun heikkenemiseen ja voittojen supistumiseen.

| (71) | Prayon-Rupel katsoo lisäksi, että CWP lisää toimenpiteillä tuotantokapasiteettiaan. Rakenneuudistusta koskevan ensimmäisen asiakirjan mukaan märkäprosessi otetaan käyttöön lämpöprosessin rinnalle. Tämä merkitsee Prayon-Rupelin mukaan kapasiteetin kaksinkertaistamista. |
| --- | --- |

(71)

Prayon-Rupel katsoo lisäksi, että CWP lisää toimenpiteillä tuotantokapasiteettiaan. Rakenneuudistusta koskevan ensimmäisen asiakirjan mukaan märkäprosessi otetaan käyttöön lämpöprosessin rinnalle. Tämä merkitsee Prayon-Rupelin mukaan kapasiteetin kaksinkertaistamista.

| (72) | Prayon-Rupel katsoo myös, ettei tuki rajoitu välttämättömään vähimmäismäärään. Sen mukaan osakkaiden sitoumus, jonka mukaan ne investoivat yksityistämisen yhteydessä 5,11 miljoonaa euroa (10 miljoonaa Saksan markkaa), on hypoteettinen ja riittämätön eikä liity rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(72)

Prayon-Rupel katsoo myös, ettei tuki rajoitu välttämättömään vähimmäismäärään. Sen mukaan osakkaiden sitoumus, jonka mukaan ne investoivat yksityistämisen yhteydessä 5,11 miljoonaa euroa (10 miljoonaa Saksan markkaa), on hypoteettinen ja riittämätön eikä liity rakenneuudistukseen.

| (73) | Lopuksi Prayon-Rupel epäilee, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa toteuteta kokonaisuudessaan. CWP:n fosforituotannon myyminen TI:lle osoittaa Praoyn-Rupelin mukaan jo sen, ettei suunnitelmaa ole toteutettu aiotulla tavalla. |
| --- | --- |

(73)

Lopuksi Prayon-Rupel epäilee, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa toteuteta kokonaisuudessaan. CWP:n fosforituotannon myyminen TI:lle osoittaa Praoyn-Rupelin mukaan jo sen, ettei suunnitelmaa ole toteutettu aiotulla tavalla.

B.   Chemische Fabrik Budenheim A. Oetkerin esittämät huomautukset

| (74) | Chemische Fabrik Budenheim A. Oetker (jäljempänä ’CFB’) esitti 20 päivänä elokuuta 2001 päivätyssä kirjeessään epäilyksensä rakenneuudistussuunnitelman kestävyydestä. Se katsoo, että CWP:n suunnitelman mukaiset uuttolaitoksen rakentamiskustannukset olivat niin pienet ja laitoksen rakentamisaikataulu niin tiukka, ettei suunnitelma ollut realistinen. CFB:n mukaan sen näkemys on jälkikäteen osoittautunut oikeaksi, sillä lämpöprosessia hyödyntävän laitoksen toiminta on markkinatietojen mukaan lakkautettu ja uuden uuttolaitoksen rakentaminen keskeytetty. CFB katsoo lisäksi, että uuden laitoksen rakentamiskustannukset arvioitiin liian pieniksi ja että CWP:ltä puuttuu fosforihapon uuden valmistusmenetelmän edellyttämä tietotaito. CWP ei myöskään ilmoittanut, miten uuden valmistusprosessin rinnakkaistuotteena syntyvät myrkylliset aineet on tarkoitus jatkokäsitellä. CFB toteaa myös, että TI tuottaa fosforihappoa lämpöprosessilla menestyksekkäästi, joten valmistusmenetelmän muuttaminen ei ollut välttämätöntä CWP:n kannattavuuden palauttamiseksi. CFB epäilee sitä, että alkuaineen muodossa olevan fosforin toimituksiin olisi liittynyt ongelmia. Se huomauttaa, että fosforihapon tuottaminen uudessa laitoksessa ei näin ollen vähentäisi ennakkorahoituksen kustannuksia. |
| --- | --- |

(74)

Chemische Fabrik Budenheim A. Oetker (jäljempänä ’CFB’) esitti 20 päivänä elokuuta 2001 päivätyssä kirjeessään epäilyksensä rakenneuudistussuunnitelman kestävyydestä. Se katsoo, että CWP:n suunnitelman mukaiset uuttolaitoksen rakentamiskustannukset olivat niin pienet ja laitoksen rakentamisaikataulu niin tiukka, ettei suunnitelma ollut realistinen. CFB:n mukaan sen näkemys on jälkikäteen osoittautunut oikeaksi, sillä lämpöprosessia hyödyntävän laitoksen toiminta on markkinatietojen mukaan lakkautettu ja uuden uuttolaitoksen rakentaminen keskeytetty. CFB katsoo lisäksi, että uuden laitoksen rakentamiskustannukset arvioitiin liian pieniksi ja että CWP:ltä puuttuu fosforihapon uuden valmistusmenetelmän edellyttämä tietotaito. CWP ei myöskään ilmoittanut, miten uuden valmistusprosessin rinnakkaistuotteena syntyvät myrkylliset aineet on tarkoitus jatkokäsitellä. CFB toteaa myös, että TI tuottaa fosforihappoa lämpöprosessilla menestyksekkäästi, joten valmistusmenetelmän muuttaminen ei ollut välttämätöntä CWP:n kannattavuuden palauttamiseksi. CFB epäilee sitä, että alkuaineen muodossa olevan fosforin toimituksiin olisi liittynyt ongelmia. Se huomauttaa, että fosforihapon tuottaminen uudessa laitoksessa ei näin ollen vähentäisi ennakkorahoituksen kustannuksia.

| (75) | CFB toteaa lisäksi, että CWP:n ja TI:n välinen läheinen yhteistyö, johon kuuluu myös sopimus CWP:n fosfaatteihin liittyvän liiketoiminnan luovuttamisesta TI:lle ja TI:n oikeus ottaa tietyn ajan kuluttua kyseinen liiketoiminta osaksi toimintaansa, nostaa esille kysymyksen siitä, oliko lopullisena tuensaajana TI. |
| --- | --- |

(75)

CFB toteaa lisäksi, että CWP:n ja TI:n välinen läheinen yhteistyö, johon kuuluu myös sopimus CWP:n fosfaatteihin liittyvän liiketoiminnan luovuttamisesta TI:lle ja TI:n oikeus ottaa tietyn ajan kuluttua kyseinen liiketoiminta osaksi toimintaansa, nostaa esille kysymyksen siitä, oliko lopullisena tuensaajana TI.

| (76) | CFB toteaa myös, että CWP saa käyttöönsä rahoitusta osakkailtaan, etenkin BVT Industrie GmbH:lta ja TI:ltä. Tuen myöntämisessä olisi tämän vuoksi otettava huomioon CWP:n oman pääoman määrä. |
| --- | --- |

(76)

CFB toteaa myös, että CWP saa käyttöönsä rahoitusta osakkailtaan, etenkin BVT Industrie GmbH:lta ja TI:ltä. Tuen myöntämisessä olisi tämän vuoksi otettava huomioon CWP:n oman pääoman määrä.

C.   BK Giulinin esittämät huomautukset

| (77) | BK Giulini katsoo 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, ettei CWP:llä ole rakenneuudistussuunnitelmaa. Esitetty suunnitelma ei sen mukaan ole riittävä eikä oikeasuhteinen. Sen mukaan tuotantomenetelmän muuttaminen ei ole välttämätöntä eikä muutos ole teknisesti eikä taloudellisesti toteutettavissa. Koska CWP ei aikonut luopua lämpöprosessista, BK Giulini katsoo, että toimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltumatonta toimintatukea. Toimitusvaikeudet ja heikentynyt maksuvalmius eivät sen mukaan riitä syyksi tuotantoprosessin muuttamiselle tai rakenneuudistukselle. Myönnettyä tukea ei BK Giulinin mukaan käytetty investointeihin vaan maksuvalmiuden parantamiseen, mikä vääristi kilpailua yhteisön markkinoilla. Argumenttina CWP:lle myönnettyä tukea vastaan voidaan BK Giulinin mukaan esittää lisäksi se seikka, että fosforihapon eurooppalaisilla markkinoilla on ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(77)

BK Giulini katsoo 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, ettei CWP:llä ole rakenneuudistussuunnitelmaa. Esitetty suunnitelma ei sen mukaan ole riittävä eikä oikeasuhteinen. Sen mukaan tuotantomenetelmän muuttaminen ei ole välttämätöntä eikä muutos ole teknisesti eikä taloudellisesti toteutettavissa. Koska CWP ei aikonut luopua lämpöprosessista, BK Giulini katsoo, että toimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltumatonta toimintatukea. Toimitusvaikeudet ja heikentynyt maksuvalmius eivät sen mukaan riitä syyksi tuotantoprosessin muuttamiselle tai rakenneuudistukselle. Myönnettyä tukea ei BK Giulinin mukaan käytetty investointeihin vaan maksuvalmiuden parantamiseen, mikä vääristi kilpailua yhteisön markkinoilla. Argumenttina CWP:lle myönnettyä tukea vastaan voidaan BK Giulinin mukaan esittää lisäksi se seikka, että fosforihapon eurooppalaisilla markkinoilla on ylikapasiteettia.

| (78) | BK Giulinin mukaan voidaan lisäksi osoittaa, ettei Saksan CWP:lle myöntämällä tuella pystytty palauttamaan CWP:n elinkelpoisuutta. Yrityksen toiminta on tuesta huolimatta ollut vuodesta 1998 tappiollista. CWP:n ja TI:n välinen sopimus on BK Giulinin mukaan osoitus rakenneuudistustoimenpiteiden täydellisestä epäonnistumisesta. |
| --- | --- |

(78)

BK Giulinin mukaan voidaan lisäksi osoittaa, ettei Saksan CWP:lle myöntämällä tuella pystytty palauttamaan CWP:n elinkelpoisuutta. Yrityksen toiminta on tuesta huolimatta ollut vuodesta 1998 tappiollista. CWP:n ja TI:n välinen sopimus on BK Giulinin mukaan osoitus rakenneuudistustoimenpiteiden täydellisestä epäonnistumisesta.

| (79) | BK Giulini katsoo myös, että varsinaisena tuensaajana on TI. |
| --- | --- |

(79)

BK Giulini katsoo myös, että varsinaisena tuensaajana on TI.

D.   CWP:n huomautukset

| (80) | Saksa toimitti 21 päivänä syyskuuta 2001 ja 6 päivänä helmikuuta 2002 päivätyissä kirjeissään CWP:n muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta esittämät huomautukset. Lokakuun 8 päivänä 2002 päivätyssä kirjeessä, jolla Saksa toimitti CWP:n vastauksen edellä mainittujen asianomaisten esittämiin huomautuksiin, CWP tarkastelee epäilyjä, jotka komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, sekä epäilyjä, joita muut asianomaiset ovat esittäneet. |
| --- | --- |

(80)

Saksa toimitti 21 päivänä syyskuuta 2001 ja 6 päivänä helmikuuta 2002 päivätyissä kirjeissään CWP:n muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta esittämät huomautukset. Lokakuun 8 päivänä 2002 päivätyssä kirjeessä, jolla Saksa toimitti CWP:n vastauksen edellä mainittujen asianomaisten esittämiin huomautuksiin, CWP tarkastelee epäilyjä, jotka komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, sekä epäilyjä, joita muut asianomaiset ovat esittäneet.

| (81) | Rakenneuudistussuunnitelman olemassaoloon liittyvistä epäilyistä CWP toteaa, että rakenneuudistuksella oli kaksi tavoitetta: fosfaattituotteiden valikoiman laajentaminen sekä raaka-ainepohjan laajentaminen alkuaineen muodossa olevaa fosforia edullisempiin raaka-ainevaihtoehtoihin. Nämä tavoitteet ovat CWP:n mukaan säilyneet rakenneuudistusprosessissa muuttumattomina itse suunnitelmaan useaan otteeseen tehdyistä muutoksista huolimatta. |
| --- | --- |

(81)

Rakenneuudistussuunnitelman olemassaoloon liittyvistä epäilyistä CWP toteaa, että rakenneuudistuksella oli kaksi tavoitetta: fosfaattituotteiden valikoiman laajentaminen sekä raaka-ainepohjan laajentaminen alkuaineen muodossa olevaa fosforia edullisempiin raaka-ainevaihtoehtoihin. Nämä tavoitteet ovat CWP:n mukaan säilyneet rakenneuudistusprosessissa muuttumattomina itse suunnitelmaan useaan otteeseen tehdyistä muutoksista huolimatta.

| (82) | Rakenneuudistustoimenpiteiden kestävyyteen kohdistuvien epäilyjen osalta CWP toteaa, että fosfaattituotteiden valikoimaa pystyttiin laajentamaan uuden, vedettömien fosfaattien valmistukseen tarkoitetun leijukerroskuivaimen käyttöönoton ansiosta. Toisena tavoitteena olleen raaka-ainepohjan laajentamisen osalta CWP toteaa, että uudella uuttolaitoksella voidaan tuottaa samoja tuotteita kuin lämpöprosessilla mutta pienemmin kustannuksin. Tuotteiden laatu on sama, eikä yritys ole enää riippuvainen ulkopuolisilta hankittavasta alkuainemuodossa olevasta fosforista. |
| --- | --- |

(82)

Rakenneuudistustoimenpiteiden kestävyyteen kohdistuvien epäilyjen osalta CWP toteaa, että fosfaattituotteiden valikoimaa pystyttiin laajentamaan uuden, vedettömien fosfaattien valmistukseen tarkoitetun leijukerroskuivaimen käyttöönoton ansiosta. Toisena tavoitteena olleen raaka-ainepohjan laajentamisen osalta CWP toteaa, että uudella uuttolaitoksella voidaan tuottaa samoja tuotteita kuin lämpöprosessilla mutta pienemmin kustannuksin. Tuotteiden laatu on sama, eikä yritys ole enää riippuvainen ulkopuolisilta hankittavasta alkuainemuodossa olevasta fosforista.

| (83) | Vastauksena CFB:n esittämään huomautukseen siitä, että TI pystyy tuottamaan fosforihappoa lämpöprosessilla, CWP toteaa, ettei TI ole riippuvainen alkuaineen muodossa olevan fosforin toimituksista, koska se valmistaa kyseistä raaka-ainetta itse. Lisäksi TI pystyy säästämään etenkin sähkön kustannuksissa (jotka muodostavat suurimman osuuden alkuaineen muodossa olevan fosforin tuotantokustannuksista), koska yksi sen osakkaista operoi ydinvoimalaa ja TI saa sähköä alennettuun hintaan. Näin ollen TI:n tilanne poikkeaa merkittävästi CWP:n tilanteesta. |
| --- | --- |

(83)

Vastauksena CFB:n esittämään huomautukseen siitä, että TI pystyy tuottamaan fosforihappoa lämpöprosessilla, CWP toteaa, ettei TI ole riippuvainen alkuaineen muodossa olevan fosforin toimituksista, koska se valmistaa kyseistä raaka-ainetta itse. Lisäksi TI pystyy säästämään etenkin sähkön kustannuksissa (jotka muodostavat suurimman osuuden alkuaineen muodossa olevan fosforin tuotantokustannuksista), koska yksi sen osakkaista operoi ydinvoimalaa ja TI saa sähköä alennettuun hintaan. Näin ollen TI:n tilanne poikkeaa merkittävästi CWP:n tilanteesta.

| (84) | Rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen onnistumiseen liittyvistä epäilyistä CWP toteaa, että toteutetut toimenpiteet ovat tyypillisiä yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä toteutettavia toimenpiteitä. CWP katsoo, että molempien laitosten rakentaminen oli tuottava ratkaisu. Lämpöprosessia hyödyntävään laitokseen verrattuna uuttolaitoksen odotetaan pienentävän tuotantokustannuksia 7 prosentilla ja tarjoavan pääomalle 23 prosentin nettotuoton. Ensimmäiset testit olivat CWP:n mukaan osoittaneet, että uuttolaitoksella voitiin tuottaa samanlaatuista fosforihappoa kuin lämpöprosessilla. Lisäksi CWP toteaa, että muut kilpailijat ja etenkin Prayon-Rupel ovat ilmoittaneet rakentavansa uuttolaitoksen, joka on kuusi kertaa suurempi kuin CWP:n laitos. Uuttolaitoksen rakentaminen ei viivästynyt sen vuoksi, ettei se olisi ollut toteutettavissa, vaan syynä olivat tavarantoimituksiin liittyneet ongelmat. CWP:n mukaan uuttolaitos on nyt 90-prosenttisesti valmis ja eräs laitos on kiinnostunut hankkimaan lisenssin siihen liittyvään tietotaitoon. |
| --- | --- |

(84)

Rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen onnistumiseen liittyvistä epäilyistä CWP toteaa, että toteutetut toimenpiteet ovat tyypillisiä yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä toteutettavia toimenpiteitä. CWP katsoo, että molempien laitosten rakentaminen oli tuottava ratkaisu. Lämpöprosessia hyödyntävään laitokseen verrattuna uuttolaitoksen odotetaan pienentävän tuotantokustannuksia 7 prosentilla ja tarjoavan pääomalle 23 prosentin nettotuoton. Ensimmäiset testit olivat CWP:n mukaan osoittaneet, että uuttolaitoksella voitiin tuottaa samanlaatuista fosforihappoa kuin lämpöprosessilla. Lisäksi CWP toteaa, että muut kilpailijat ja etenkin Prayon-Rupel ovat ilmoittaneet rakentavansa uuttolaitoksen, joka on kuusi kertaa suurempi kuin CWP:n laitos. Uuttolaitoksen rakentaminen ei viivästynyt sen vuoksi, ettei se olisi ollut toteutettavissa, vaan syynä olivat tavarantoimituksiin liittyneet ongelmat. CWP:n mukaan uuttolaitos on nyt 90-prosenttisesti valmis ja eräs laitos on kiinnostunut hankkimaan lisenssin siihen liittyvään tietotaitoon.

| (85) | Lisäksi CWP katsoo, ettei kilpailun vääristymistä ole tapahtunut. Se toteaa, että CRU International Ltd:n teollisuus- ja elintarviketeollisuuskäyttöön tarkoitettujen fosfaattien markkinoista laatiman tutkimuksen vuosia 1998–2002 koskevassa päivityksessä ”The Market for Industrial and Food Phosphates” ennustetaan, että vaikka alalla on vuonna 2003 todennäköisesti riittävästi kokonaiskapasiteettia kysyntään vastaamiseksi, alueiden välille muodostuu vastaisuudessa merkittävä epätasapaino, joka joudutaan korjaamaan. Teollisuus- ja elintarviketeollisuuskäyttöön tarkoitettuihin fosfaatteihin liittyy CWP:n mukaan ylikapasiteettia vain teoriassa, koska edellä mainitun raportin mukaan laitokset ovat erittäin huonossa kunnossa ja vaativat uudistamista. CWP katsoo lisäksi, että sen osuus merkityksellisistä markkinoista on hyvin pieni, kuten johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa todetaan. Se toteaa lisäksi, ettei se ole koskaan myynyt tuotteitaan markkinahintaa alhaisempaan hintaan. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi CWP katsoo, ettei kilpailun vääristymistä ole tapahtunut. Se toteaa, että CRU International Ltd:n teollisuus- ja elintarviketeollisuuskäyttöön tarkoitettujen fosfaattien markkinoista laatiman tutkimuksen vuosia 1998–2002 koskevassa päivityksessä ”The Market for Industrial and Food Phosphates” ennustetaan, että vaikka alalla on vuonna 2003 todennäköisesti riittävästi kokonaiskapasiteettia kysyntään vastaamiseksi, alueiden välille muodostuu vastaisuudessa merkittävä epätasapaino, joka joudutaan korjaamaan. Teollisuus- ja elintarviketeollisuuskäyttöön tarkoitettuihin fosfaatteihin liittyy CWP:n mukaan ylikapasiteettia vain teoriassa, koska edellä mainitun raportin mukaan laitokset ovat erittäin huonossa kunnossa ja vaativat uudistamista. CWP katsoo lisäksi, että sen osuus merkityksellisistä markkinoista on hyvin pieni, kuten johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa todetaan. Se toteaa lisäksi, ettei se ole koskaan myynyt tuotteitaan markkinahintaa alhaisempaan hintaan.

| (86) | CWP toteaa, ettei BK Giulini ole sen suora kilpailija. Tämä erityisfosfaatteja tuottava yritys osti vuonna 2000 CWP:n tuottamista fosfaateista lähes kaksi kolmasosaa ja oli kiinnostunut ostamaan myös CWP:n fosforihappo- ja fosfaattituotannon. CWP katsoo, ettei sen saamalla tuella ollut vaikutusta BK Giulinin toimintaan. |
| --- | --- |

(86)

CWP toteaa, ettei BK Giulini ole sen suora kilpailija. Tämä erityisfosfaatteja tuottava yritys osti vuonna 2000 CWP:n tuottamista fosfaateista lähes kaksi kolmasosaa ja oli kiinnostunut ostamaan myös CWP:n fosforihappo- ja fosfaattituotannon. CWP katsoo, ettei sen saamalla tuella ollut vaikutusta BK Giulinin toimintaan.

| (87) | Rakenneuudistukseen osoitetusta omarahoituksesta CWP toteaa, ettei se pystynyt suurten raaka-ainekustannusten vuoksi kattamaan kaikkia rakenneuudistussuunnitelman kustannuksia omista varoistaan. Sen oma rahoitusosuus oli tästä huolimatta merkittävä. Yksityisellä rahoituksella katetut investoinnit olivat CWP:n antamien tietojen mukaan 5,11 miljoonaa euroa (10 miljoonaa Saksan markkaa). CWP katsoo, että kaikkia sille myönnettyjä lainoja, joihin kuuluvat myös BvS:n ja osavaltion takaamat lainat, on pidettävä rakenneuudistukseen osoitettuna omarahoituksena, sillä se maksaa lainoista korkoa ja aikoo maksaa lainat takaisin myyntitulosta, jonka se saa fosfaattituotantolaitostensa myynnistä TI:lle. |
| --- | --- |

(87)

Rakenneuudistukseen osoitetusta omarahoituksesta CWP toteaa, ettei se pystynyt suurten raaka-ainekustannusten vuoksi kattamaan kaikkia rakenneuudistussuunnitelman kustannuksia omista varoistaan. Sen oma rahoitusosuus oli tästä huolimatta merkittävä. Yksityisellä rahoituksella katetut investoinnit olivat CWP:n antamien tietojen mukaan 5,11 miljoonaa euroa (10 miljoonaa Saksan markkaa). CWP katsoo, että kaikkia sille myönnettyjä lainoja, joihin kuuluvat myös BvS:n ja osavaltion takaamat lainat, on pidettävä rakenneuudistukseen osoitettuna omarahoituksena, sillä se maksaa lainoista korkoa ja aikoo maksaa lainat takaisin myyntitulosta, jonka se saa fosfaattituotantolaitostensa myynnistä TI:lle.

| (88) | Tuensaajan määrittämisestä CWP toteaa, ettei se ole yhdistynyt TI:hin. Kun fosfaatteihin liittyvä liiketoiminta on myyty TI:lle, CWP:n toimipaikassa toimii kaksi toisistaan riippumatonta yritystä: TI, joka tuottaa fosfaatteja, ja CWP, joka tuottaa fosforihappoa. Vastoin CFB:n huomatusta CWP ei ole koskaan toimittanut lämpöprosessilla valmistettua fosforihappoa TI:lle. CWP katsoo olevansa ainoa tuensaaja. |
| --- | --- |

(88)

Tuensaajan määrittämisestä CWP toteaa, ettei se ole yhdistynyt TI:hin. Kun fosfaatteihin liittyvä liiketoiminta on myyty TI:lle, CWP:n toimipaikassa toimii kaksi toisistaan riippumatonta yritystä: TI, joka tuottaa fosfaatteja, ja CWP, joka tuottaa fosforihappoa. Vastoin CFB:n huomatusta CWP ei ole koskaan toimittanut lämpöprosessilla valmistettua fosforihappoa TI:lle. CWP katsoo olevansa ainoa tuensaaja.

VI   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (89) | Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa toimitti johdanto-osan 42–44 kappaleessa mainitut rakenneuudistussuunnitelman muuttamista koskevat tiedot. Se toimitti myös tiedot kaikista julkisen sektorin rahoitustoimenpiteistä, jotka toteutettiin CWP:n hyväksi yksityistämisen ja rakenneuudistuksen aikana ja jotka on kuvattu johdanto-osan 17–34 kappaleessa. Saksa toimitti lisäksi johdanto-osan 50–57 kappaleessa esitetyt tiedot rakenneuudistukseen osoitetusta omarahoituksesta sekä yrityksen vuosien 1994–2000 toimintakertomukset ja markkinatiedot. Asianomaisten esittämien huomautusten osalta Saksa viittaa CWP:n antamiin vastauksiin, jotka toimitettiin 8 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(89)

Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa toimitti johdanto-osan 42–44 kappaleessa mainitut rakenneuudistussuunnitelman muuttamista koskevat tiedot. Se toimitti myös tiedot kaikista julkisen sektorin rahoitustoimenpiteistä, jotka toteutettiin CWP:n hyväksi yksityistämisen ja rakenneuudistuksen aikana ja jotka on kuvattu johdanto-osan 17–34 kappaleessa. Saksa toimitti lisäksi johdanto-osan 50–57 kappaleessa esitetyt tiedot rakenneuudistukseen osoitetusta omarahoituksesta sekä yrityksen vuosien 1994–2000 toimintakertomukset ja markkinatiedot. Asianomaisten esittämien huomautusten osalta Saksa viittaa CWP:n antamiin vastauksiin, jotka toimitettiin 8 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

| (90) | Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa toimitti tietoja, jotka koskivat tarkasteltavina olevien valtiontukitoimenpiteiden yhdenmukaisuutta niiden tukiohjelmien kanssa, joiden perusteella toimenpiteet ilmoitettiin toteutetuiksi. Saksa totesi lisäksi, että menettelyssä olisi erotettava toisistaan kaksi liiketoiminta-aluetta: fosfaattituotanto, jonka osalta rakenneuudistus oli Saksan mukaan toteutettu onnistuneesti, ja CWP:n muut liiketoiminta-alueet, joihin kuuluu etenkin fosforihapon valmistus uuttolaitoksessa ja joiden toiminta voidaan palauttaa kannattavaksi heti kun TI on maksanut vielä suorittamatta olevan osuuden kauppahinnasta. |
| --- | --- |

(90)

Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa toimitti tietoja, jotka koskivat tarkasteltavina olevien valtiontukitoimenpiteiden yhdenmukaisuutta niiden tukiohjelmien kanssa, joiden perusteella toimenpiteet ilmoitettiin toteutetuiksi. Saksa totesi lisäksi, että menettelyssä olisi erotettava toisistaan kaksi liiketoiminta-aluetta: fosfaattituotanto, jonka osalta rakenneuudistus oli Saksan mukaan toteutettu onnistuneesti, ja CWP:n muut liiketoiminta-alueet, joihin kuuluu etenkin fosforihapon valmistus uuttolaitoksessa ja joiden toiminta voidaan palauttaa kannattavaksi heti kun TI on maksanut vielä suorittamatta olevan osuuden kauppahinnasta.

VII   TUEN ARVIOINTI

A.   Johdanto

| (91) | Osa arvioitavista toimenpiteistä tutkittiin jo aiemmassa päätöksessä, jonka yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi. Osa näistä jo aiemmin tutkituista toimenpiteistä oli ilmoitettu hankkeen suunnitteluajankohtana EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyisen 88 artiklan 3 kohdan) mukaisesti, kun taas osa oli toteutettu ennen komission päätöksen tekemistä. Muut arvioitavat toimenpiteet ovat toimenpiteitä, joita ei tutkittu kumotussa päätöksessä tai jotka tutkittiin mutta joiden voimassaoloa on pidennetty tai joita on täydennetty päätöksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(91)

Osa arvioitavista toimenpiteistä tutkittiin jo aiemmassa päätöksessä, jonka yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi. Osa näistä jo aiemmin tutkituista toimenpiteistä oli ilmoitettu hankkeen suunnitteluajankohtana EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyisen 88 artiklan 3 kohdan) mukaisesti, kun taas osa oli toteutettu ennen komission päätöksen tekemistä. Muut arvioitavat toimenpiteet ovat toimenpiteitä, joita ei tutkittu kumotussa päätöksessä tai jotka tutkittiin mutta joiden voimassaoloa on pidennetty tai joita on täydennetty päätöksen tekemisen jälkeen.

| (92) | Tutkiessaan yksittäisiä toimenpiteitä komissio ottaa lähtökohdakseen ensimmäisen päätöksensä tekoajankohtana vallinneet olosuhteet, kun kyse on ilmoitetuista toimenpiteistä. Kun kyse on toimenpiteistä, joita ei ole ilmoitettu, lähtökohtana on rahoitustukitoimenpiteiden toteutusajanjakso. Komissio antaa kuitenkin myös kokonaisarvion rakenneuudistuksesta. Se ottaa tässä yhteydessä huomioon kaikki viimeisen toimenpiteen toteutusajankohtaan mennessä tapahtuneet tosiseikkojen merkitykselliset muutokset. |
| --- | --- |

(92)

Tutkiessaan yksittäisiä toimenpiteitä komissio ottaa lähtökohdakseen ensimmäisen päätöksensä tekoajankohtana vallinneet olosuhteet, kun kyse on ilmoitetuista toimenpiteistä. Kun kyse on toimenpiteistä, joita ei ole ilmoitettu, lähtökohtana on rahoitustukitoimenpiteiden toteutusajanjakso. Komissio antaa kuitenkin myös kokonaisarvion rakenneuudistuksesta. Se ottaa tässä yhteydessä huomioon kaikki viimeisen toimenpiteen toteutusajankohtaan mennessä tapahtuneet tosiseikkojen merkitykselliset muutokset.

B.   Tarkastelun kohteena oleva yritys

| (93) | Saksa toimitti vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen tyhjentävät tiedot CWP:n osakasrakenteesta. Tiedoista käy ilmi, että vuonna 2002 CWP:llä, jonka pääomasta Vopelius-konserni Thilo von Vopelius mukaan luettuna omistaa 75,2 prosenttia, oli palveluksessaan 100 työntekijää ja sen varallisuus oli yhteensä 25,81 miljoonaa euroa (50,48 miljoonaa Saksan markkaa) ja liikevaihto 22,36 miljoonaa euroa (43,73 miljoonaa Saksan markkaa). Nämä arvot eivät ylitä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa (16) vahvistettuja kynnysarvoja. |
| --- | --- |

(93)

Saksa toimitti vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen tyhjentävät tiedot CWP:n osakasrakenteesta. Tiedoista käy ilmi, että vuonna 2002 CWP:llä, jonka pääomasta Vopelius-konserni Thilo von Vopelius mukaan luettuna omistaa 75,2 prosenttia, oli palveluksessaan 100 työntekijää ja sen varallisuus oli yhteensä 25,81 miljoonaa euroa (50,48 miljoonaa Saksan markkaa) ja liikevaihto 22,36 miljoonaa euroa (43,73 miljoonaa Saksan markkaa). Nämä arvot eivät ylitä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa (16) vahvistettuja kynnysarvoja.

| (94) | Saksa toteaa BvT-konsernista, joka omistaa jäljelle jäävän 24,8 prosentin osuuden, että kyseistä konsernia olisi pidettävä institutionaalisena sijoittajana, sillä se tarjoaa vain riskipääomaa eikä sillä näin ole määräysvaltaa CWP:n operatiivisessa liiketoiminnassa. CWP voidaan sen vuoksi katsoa pk-yritykseksi. CWP täytti pk-yrityksen kriteerit myös ennen vuotta 1997 (joka oli ensimmäinen vuosi, jolta kaikki tiedot olivat saatavilla). |
| --- | --- |

(94)

Saksa toteaa BvT-konsernista, joka omistaa jäljelle jäävän 24,8 prosentin osuuden, että kyseistä konsernia olisi pidettävä institutionaalisena sijoittajana, sillä se tarjoaa vain riskipääomaa eikä sillä näin ole määräysvaltaa CWP:n operatiivisessa liiketoiminnassa. CWP voidaan sen vuoksi katsoa pk-yritykseksi. CWP täytti pk-yrityksen kriteerit myös ennen vuotta 1997 (joka oli ensimmäinen vuosi, jolta kaikki tiedot olivat saatavilla).

| (95) | Komissio toteaa, että saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei CWP:lle ole myönnetty rahoitusta julkisista lähteistä sen jälkeen, kun se teki helmikuussa 2001 sopimuksen TI:n kanssa. Komissio on lisäksi ottanut huomioon Saksan sille toimittaman AnChem Consultin laatiman asiantuntijalausunnon, jonka mukaan sopimuksen tekemisessä noudatettiin avointa ja läpinäkyvää menettelyä, jossa kaikille merkityksellisillä eurooppalaisilla markkinoilla toimiville yrityksille annettiin mahdollisuus tarjouksen tekemiseen. Lausunnon mukaan TI:n tarjous valittiin, koska se oli taloudellisesti edullisin ja paras tarjous ja kauppahinta vastasi markkinahintaa. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei TI ole välittömästi eikä välillisesti hyötynyt CWP:lle myönnetystä valtiontuesta. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toteaa, että saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei CWP:lle ole myönnetty rahoitusta julkisista lähteistä sen jälkeen, kun se teki helmikuussa 2001 sopimuksen TI:n kanssa. Komissio on lisäksi ottanut huomioon Saksan sille toimittaman AnChem Consultin laatiman asiantuntijalausunnon, jonka mukaan sopimuksen tekemisessä noudatettiin avointa ja läpinäkyvää menettelyä, jossa kaikille merkityksellisillä eurooppalaisilla markkinoilla toimiville yrityksille annettiin mahdollisuus tarjouksen tekemiseen. Lausunnon mukaan TI:n tarjous valittiin, koska se oli taloudellisesti edullisin ja paras tarjous ja kauppahinta vastasi markkinahintaa. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei TI ole välittömästi eikä välillisesti hyötynyt CWP:lle myönnetystä valtiontuesta.

C.   Voimassa olevat tuet

| (96) | Useiden toimenpiteiden ilmoitetaan olevan voimassa olevaa tukea, joten komission ei tarvitse arvioida kyseisiä toimenpiteitä uudelleen. On kuitenkin tutkittava, ovatko nämä toimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne on ilmoitettu myönnetyiksi. |
| --- | --- |

(96)

Useiden toimenpiteiden ilmoitetaan olevan voimassa olevaa tukea, joten komission ei tarvitse arvioida kyseisiä toimenpiteitä uudelleen. On kuitenkin tutkittava, ovatko nämä toimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne on ilmoitettu myönnetyiksi.

| (97) | Toimenpiteet 1, 2 ja 3: Koska yrityksellä oli yksityistämisajankohtana palveluksessaan noin 70 työntekijää, Saksa katsoo, että kaikki tässä yhteydessä myönnetty tuki kuuluu THA-tukijärjestelyn N 768/94 (17) piiriin. Komissio toteaa, että yrityksellä oli yksityistämisajankohtana palveluksessaan alle 250 työntekijää. Kyseisiä toimenpiteitä ei sen vuoksi tarvinnut ilmoittaa komissiolle, ja ne on katsottava voimassa olevaksi tueksi. |
| --- | --- |

(97)

Toimenpiteet 1, 2 ja 3: Koska yrityksellä oli yksityistämisajankohtana palveluksessaan noin 70 työntekijää, Saksa katsoo, että kaikki tässä yhteydessä myönnetty tuki kuuluu THA-tukijärjestelyn N 768/94 (17) piiriin. Komissio toteaa, että yrityksellä oli yksityistämisajankohtana palveluksessaan alle 250 työntekijää. Kyseisiä toimenpiteitä ei sen vuoksi tarvinnut ilmoittaa komissiolle, ja ne on katsottava voimassa olevaksi tueksi.

| (98) | Toimenpide 1a: Koska takauksen myöntäminen kuuluu THA-tukijärjestelyn piiriin, mahdollisuus, että takaus muutetaan lainaksi tai tueksi, otettiin alusta alkaen huomioon, koska yritys oli jo tuolloin vaikeassa tilanteessa. Tämä on johdonmukaisesti otettu lähtökohdaksi niissä kolmessa THA-tukijärjestelyssä, jotka muodostavat oikeusperustan takauksen myöntämiselle. THA-tukijärjestelyä E 15/92 koskevassa päätöksessä (18) todetaan nimenomaisesti, että järjestelyn puitteissa myönnettyjen lainojen ja takausten muuttaminen avustuksiksi on entistä todennäköisempää. Näin ollen takauksen muuttaminen lainaksi tai tueksi kuului jo THA-tukijärjestelyn piiriin, joten kyseistä toimenpidettä ei voida pitää uutena tukena. |
| --- | --- |

(98)

Toimenpide 1a: Koska takauksen myöntäminen kuuluu THA-tukijärjestelyn piiriin, mahdollisuus, että takaus muutetaan lainaksi tai tueksi, otettiin alusta alkaen huomioon, koska yritys oli jo tuolloin vaikeassa tilanteessa. Tämä on johdonmukaisesti otettu lähtökohdaksi niissä kolmessa THA-tukijärjestelyssä, jotka muodostavat oikeusperustan takauksen myöntämiselle. THA-tukijärjestelyä E 15/92 koskevassa päätöksessä (18) todetaan nimenomaisesti, että järjestelyn puitteissa myönnettyjen lainojen ja takausten muuttaminen avustuksiksi on entistä todennäköisempää. Näin ollen takauksen muuttaminen lainaksi tai tueksi kuului jo THA-tukijärjestelyn piiriin, joten kyseistä toimenpidettä ei voida pitää uutena tukena.

| (99) | Toimenpiteet 9 ja 10: Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti ensimmäistä kertaa, että kyseiset takaukset oli myönnetty sellaisen ohjelman mukaisesti, jonka komissio oli hyväksynyt vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta varten (19). Komissio toteaa, että kaikki kyseisessä ohjelmassa takausten myöntämiselle asetetut ehdot täyttyvät tarkasteltavana olevassa tapauksessa. Lisäksi on korostettava, että ohjelma oli hyväksytty ennen vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen voimaantuloa ja ettei kyseisissä suuntaviivoissa vaadittu jäsenvaltioita saattamaan tuolloin voimassa olleita tukiohjelmiaan uusien säännösten mukaisiksi (ks. vuonna 1994 annettujen suuntaviivojen 2.5 kohta). Komissio ei myöskään tutkinut kyseistä tukiohjelmaa vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen. Tämä selittää sen, miksi toimenpiteet 9 ja 10 ovat pelastamis- ja rakenneuudistusohjelman mukaiset mutta eivät noudata vuonna 1994 annettuja yhteisön suuntaviivoja. Nämä toimenpiteet voidaan tämän vuoksi katsoa voimassa olevaksi tueksi, eikä niitä ole tarpeen tutkia uudelleen. |
| --- | --- |

(99)

Toimenpiteet 9 ja 10: Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksa ilmoitti ensimmäistä kertaa, että kyseiset takaukset oli myönnetty sellaisen ohjelman mukaisesti, jonka komissio oli hyväksynyt vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta varten (19). Komissio toteaa, että kaikki kyseisessä ohjelmassa takausten myöntämiselle asetetut ehdot täyttyvät tarkasteltavana olevassa tapauksessa. Lisäksi on korostettava, että ohjelma oli hyväksytty ennen vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen voimaantuloa ja ettei kyseisissä suuntaviivoissa vaadittu jäsenvaltioita saattamaan tuolloin voimassa olleita tukiohjelmiaan uusien säännösten mukaisiksi (ks. vuonna 1994 annettujen suuntaviivojen 2.5 kohta). Komissio ei myöskään tutkinut kyseistä tukiohjelmaa vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen. Tämä selittää sen, miksi toimenpiteet 9 ja 10 ovat pelastamis- ja rakenneuudistusohjelman mukaiset mutta eivät noudata vuonna 1994 annettuja yhteisön suuntaviivoja. Nämä toimenpiteet voidaan tämän vuoksi katsoa voimassa olevaksi tueksi, eikä niitä ole tarpeen tutkia uudelleen.

| (100) | Toimenpide 11: 1,94 miljoonan euron (3,8 miljoonan Saksan markan) investointiavustukset myönnettiin tukiohjelmasta, jonka komissio on hyväksynyt alueelliseksi investointitueksi (20). Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa ilmoitti varmistavansa, että tuen kumuloitumista koskevia säännöksiä noudatetaan kaikessa CWP:lle myönnettävässä aluetuessa ja että pk-yrityksille asetettua aluetuen enimmäismäärää noudatetaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide on voimassa olevaa tukea. Tämän lisäksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ei koskenut kyseistä tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(100)

Toimenpide 11: 1,94 miljoonan euron (3,8 miljoonan Saksan markan) investointiavustukset myönnettiin tukiohjelmasta, jonka komissio on hyväksynyt alueelliseksi investointitueksi (20). Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa ilmoitti varmistavansa, että tuen kumuloitumista koskevia säännöksiä noudatetaan kaikessa CWP:lle myönnettävässä aluetuessa ja että pk-yrityksille asetettua aluetuen enimmäismäärää noudatetaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide on voimassa olevaa tukea. Tämän lisäksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ei koskenut kyseistä tukitoimenpidettä.

| (101) | Toimenpide 12: investointeihin perustuvat 0,36 miljoonan euron (0,7 miljoonan Saksan markan) verohelpotukset, jotka myönnettiin komission hyväksymien tukiohjelmien mukaisesti alueellisena investointitukena. Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa ilmoitti varmistavansa, että tuen kumuloitumista koskevia säännöksiä noudatetaan kaikessa CWP:lle myönnettävässä aluetuessa ja että pk-yrityksille asetettua aluetuen enimmäismäärää noudatetaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide on voimassa olevaa tukea. Tämän lisäksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ei koskenut kyseistä tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(101)

Toimenpide 12: investointeihin perustuvat 0,36 miljoonan euron (0,7 miljoonan Saksan markan) verohelpotukset, jotka myönnettiin komission hyväksymien tukiohjelmien mukaisesti alueellisena investointitukena. Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa ilmoitti varmistavansa, että tuen kumuloitumista koskevia säännöksiä noudatetaan kaikessa CWP:lle myönnettävässä aluetuessa ja että pk-yrityksille asetettua aluetuen enimmäismäärää noudatetaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide on voimassa olevaa tukea. Tämän lisäksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen ei koskenut kyseistä tukitoimenpidettä.

| (102) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet 1 (toimenpide 1a mukaan luettuna), 2 ja 3 sekä toimenpiteet 9, 10, 11 ja 12 ovat toimitettujen tietojen perusteella voimassa olevaa tukea, jota komission ei tarvitse arvioida uudelleen. Niiden määrät otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa kokonaistuen oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

(102)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet 1 (toimenpide 1a mukaan luettuna), 2 ja 3 sekä toimenpiteet 9, 10, 11 ja 12 ovat toimitettujen tietojen perusteella voimassa olevaa tukea, jota komission ei tarvitse arvioida uudelleen. Niiden määrät otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa kokonaistuen oikeasuhteisuutta.

D.   Muu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (103) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. CWP on saanut toteutetuista rahoitustoimenpiteistä etua, jota vaikeuksissa oleva yritys ei olisi saanut markkinoilta. Tässä yhteydessä olisi muistettava, että CWP oli vuonna 1997 lähes maksukyvytön eikä yksikään yksityinen sijoittaja ollut tuolloin valmis tarjoamaan CWP:lle sen tarvitsemaa rahoitusta. Koska CWP:n valmistamia tuotteita on kaupan ja sillä on kilpailijoita myös muissa jäsenvaltioissa, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(103)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. CWP on saanut toteutetuista rahoitustoimenpiteistä etua, jota vaikeuksissa oleva yritys ei olisi saanut markkinoilta. Tässä yhteydessä olisi muistettava, että CWP oli vuonna 1997 lähes maksukyvytön eikä yksikään yksityinen sijoittaja ollut tuolloin valmis tarjoamaan CWP:lle sen tarvitsemaa rahoitusta. Koska CWP:n valmistamia tuotteita on kaupan ja sillä on kilpailijoita myös muissa jäsenvaltioissa, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (104) | Toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista, ja niiden toteuttamisesta vastaa THA/BvS tai Sachsen-Anhaltin osavaltio. THA oli entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa toimineiden valtionyritysten yksityistämiseksi perustettu julkisoikeudellinen laitos, joka toimi suoraan Saksan valtionvarainministeriön alaisuudessa. BvS on THA:n seuraajaksi perustettu viranomainen, ja se on niin ikään julkisoikeudellinen laitos. Tarkasteltavana olevat toimenpiteet on näin ollen katsottava valtion toimenpiteiksi. Ne ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja niitä on arvioitava sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(104)

Toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista, ja niiden toteuttamisesta vastaa THA/BvS tai Sachsen-Anhaltin osavaltio. THA oli entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa toimineiden valtionyritysten yksityistämiseksi perustettu julkisoikeudellinen laitos, joka toimi suoraan Saksan valtionvarainministeriön alaisuudessa. BvS on THA:n seuraajaksi perustettu viranomainen, ja se on niin ikään julkisoikeudellinen laitos. Tarkasteltavana olevat toimenpiteet on näin ollen katsottava valtion toimenpiteiksi. Ne ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja niitä on arvioitava sen mukaisesti.

| (105) | Toimenpiteet 4, 5, 6, 7 ja 8: Nämä toimenpiteet, eli kauppahinnan ja kertyneiden korkojen perimisestä luopuminen, investointiavustus sekä BvS:n myöntämät kaksi 20 prosentin takausta, toteutettiin tukiohjelmien ulkopuolella. Ne ovat sen vuoksi tapauskohtaista tukea, ja ne on arvioitava sen mukaisesti. Saksa ei kiistä tätä. |
| --- | --- |

(105)

Toimenpiteet 4, 5, 6, 7 ja 8: Nämä toimenpiteet, eli kauppahinnan ja kertyneiden korkojen perimisestä luopuminen, investointiavustus sekä BvS:n myöntämät kaksi 20 prosentin takausta, toteutettiin tukiohjelmien ulkopuolella. Ne ovat sen vuoksi tapauskohtaista tukea, ja ne on arvioitava sen mukaisesti. Saksa ei kiistä tätä.

| (106) | Toimenpiteet 7a/8 a: Saksan mukaan näiden takausten voimassaolon pidentämistä ja niiden myöhempää muuttamista lainoiksi ja avustuksiksi ei voida pitää uutena tukena. Tällä seikalla olisi kuitenkin merkitystä vain siinä tapauksessa, että toimenpiteet 7 ja 8 olisivat voimassa olevaa tukea, mitä ne kuitenkaan eivät ole. Koska toimenpiteitä 7 ja 8 on arvioitava tapauskohtaisena tukena, toimenpiteet 7a ja 8 a otetaan osaksi arviointia, jossa tarkastellaan toimenpiteiden 7 ja 8 soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(106)

Toimenpiteet 7a/8 a: Saksan mukaan näiden takausten voimassaolon pidentämistä ja niiden myöhempää muuttamista lainoiksi ja avustuksiksi ei voida pitää uutena tukena. Tällä seikalla olisi kuitenkin merkitystä vain siinä tapauksessa, että toimenpiteet 7 ja 8 olisivat voimassa olevaa tukea, mitä ne kuitenkaan eivät ole. Koska toimenpiteitä 7 ja 8 on arvioitava tapauskohtaisena tukena, toimenpiteet 7a ja 8 a otetaan osaksi arviointia, jossa tarkastellaan toimenpiteiden 7 ja 8 soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (107) | CWP sai toimenpiteen 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) ja toimenpiteen 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) yhteydessä myönnettyjen takausten ansiosta lainaa rahoitusmarkkinoilla tavanomaisesti sovellettavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Komissio katsoo, että toimenpiteeseen 7 kuuluneen takauksen ja toimenpiteeseen 8 kuuluneen takauksen sisältämä tuki vastaa erotusta, joka saadaan vähentämällä korosta, jonka CWP olisi joutunut maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (ilman takausta), korko, joka CWP:ltä tosiasiassa veloitettiin sille myönnetystä takauksella katetusta lainasta. Koska CWP oli takausten ja lainojen myöntämisajankohtana vakavissa rahoitusvaikeuksissa, tuen osuus voi olla jopa 100 prosenttia takauksista, sillä CWP ei olisi takausten puuttuessa saanut lainkaan lainaa. Komission viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä antaman tiedonannon (21) mukaan viitekorot vastaavat tavanomaisin takauksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista markkinoilla veloitettavaa keskimääräistä korkoa. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tällä tavoin määritetty viitekorko on vähimmäiskorko, jota voidaan tiettyjen riskitekijöiden (kuten se, että yritys on vaikeuksissa) perusteella korottaa. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa tätä enemmän. Sen vuoksi komissio katsoo tarkasteltavana olevassa tapauksessa, että CWP olisi joutunut takausten puuttuessa maksamaan vähintään korkoa, joka on viitekorko 400 peruspisteellä korotettuna. Kuhunkin takaukseen sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja takauksella katetusta lainasta veloitetun koron erotuksesta. |
| --- | --- |

(107)

CWP sai toimenpiteen 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) ja toimenpiteen 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) yhteydessä myönnettyjen takausten ansiosta lainaa rahoitusmarkkinoilla tavanomaisesti sovellettavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Komissio katsoo, että toimenpiteeseen 7 kuuluneen takauksen ja toimenpiteeseen 8 kuuluneen takauksen sisältämä tuki vastaa erotusta, joka saadaan vähentämällä korosta, jonka CWP olisi joutunut maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (ilman takausta), korko, joka CWP:ltä tosiasiassa veloitettiin sille myönnetystä takauksella katetusta lainasta. Koska CWP oli takausten ja lainojen myöntämisajankohtana vakavissa rahoitusvaikeuksissa, tuen osuus voi olla jopa 100 prosenttia takauksista, sillä CWP ei olisi takausten puuttuessa saanut lainkaan lainaa. Komission viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä antaman tiedonannon (21) mukaan viitekorot vastaavat tavanomaisin takauksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista markkinoilla veloitettavaa keskimääräistä korkoa. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tällä tavoin määritetty viitekorko on vähimmäiskorko, jota voidaan tiettyjen riskitekijöiden (kuten se, että yritys on vaikeuksissa) perusteella korottaa. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa tätä enemmän. Sen vuoksi komissio katsoo tarkasteltavana olevassa tapauksessa, että CWP olisi joutunut takausten puuttuessa maksamaan vähintään korkoa, joka on viitekorko 400 peruspisteellä korotettuna. Kuhunkin takaukseen sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja takauksella katetusta lainasta veloitetun koron erotuksesta.

| (108) | Samaa periaatetta sovelletaan silloin, kun takaukset on muutettu BvS:n lainoiksi. Komissio katsoo, että CWP:ltä lainoista veloitettu korko oli alhaisempi kuin korko, jota CWP olisi joutunut maksamaan markkinoilla. Toimenpiteen 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) puitteissa myönnettyyn BvS:n lainaan ja toimenpiteen 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) puitteissa myönnettyyn BvS:n lainaan sisältyvä tuki vastaa siis erotusta, joka saadaan vähentämällä korosta, jonka CWP olisi joutunut maksamaan vastaavasta lainasta markkinoilla, korko, jonka BvS veloitti myöntämistään lainoista. Komissio katsoo, että CWP olisi joutunut maksamaan vähintään korkoa, joka on viitekorko 400 peruspisteellä korotettuna. Kuhunkin lainaan sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja myönnetystä lainasta tosiasiassa veloitetun koron erotuksesta. |
| --- | --- |

(108)

Samaa periaatetta sovelletaan silloin, kun takaukset on muutettu BvS:n lainoiksi. Komissio katsoo, että CWP:ltä lainoista veloitettu korko oli alhaisempi kuin korko, jota CWP olisi joutunut maksamaan markkinoilla. Toimenpiteen 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) puitteissa myönnettyyn BvS:n lainaan ja toimenpiteen 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) puitteissa myönnettyyn BvS:n lainaan sisältyvä tuki vastaa siis erotusta, joka saadaan vähentämällä korosta, jonka CWP olisi joutunut maksamaan vastaavasta lainasta markkinoilla, korko, jonka BvS veloitti myöntämistään lainoista. Komissio katsoo, että CWP olisi joutunut maksamaan vähintään korkoa, joka on viitekorko 400 peruspisteellä korotettuna. Kuhunkin lainaan sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja myönnetystä lainasta tosiasiassa veloitetun koron erotuksesta.

E.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (109) | Komission on arvioitava toimenpiteet 4, 5, 6, 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) ja 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) tapauskohtaisena tukena. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon. |
| --- | --- |

(109)

Komission on arvioitava toimenpiteet 4, 5, 6, 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) ja 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) tapauskohtaisena tukena. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon.

| (110) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen, koska kyseessä ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävä tuki eikä tuki taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. Saksa ei ole vedonnut edellä mainittuihin poikkeuksiin. |
| --- | --- |

(110)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen, koska kyseessä ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävä tuki eikä tuki taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. Saksa ei ole vedonnut edellä mainittuihin poikkeuksiin.

| (111) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään muista poikkeuksista. Koska tuen päätarkoituksena ei ole alueellinen kehitys vaan vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palauttaminen, tarkasteltavana olevassa tapauksessa voidaan hyväksyä vain rakenneuudistustuki. Rakenneuudistustuen osalta sovelletaan lähinnä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(111)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään muista poikkeuksista. Koska tuen päätarkoituksena ei ole alueellinen kehitys vaan vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palauttaminen, tarkasteltavana olevassa tapauksessa voidaan hyväksyä vain rakenneuudistustuki. Rakenneuudistustuen osalta sovelletaan lähinnä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (112) | Komissio on antanut pelastamis- ja rakenneuudistustuen arvioimiseksi yhteisön suuntaviivat (1994) (22), joita sovelletaan tarkasteltavana olevassa asiassa (23). Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen soveltamisedellytykset tutkitaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(112)

Komissio on antanut pelastamis- ja rakenneuudistustuen arvioimiseksi yhteisön suuntaviivat (1994) (22), joita sovelletaan tarkasteltavana olevassa asiassa (23). Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen soveltamisedellytykset tutkitaan jäljempänä.

| (113) | Komissio katsoo, ettei tarkasteltavana olevassa asiassa voida soveltaa muita yhteismarkkinoille soveltuvuuden perusteita eikä etenkään muita, esimerkiksi tutkimusta ja kehittämistä, ympäristönsuojelua, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, työllisyyttä ja koulutusta tai riskipääomaa koskevia yhteisön puitteita. |
| --- | --- |

(113)

Komissio katsoo, ettei tarkasteltavana olevassa asiassa voida soveltaa muita yhteismarkkinoille soveltuvuuden perusteita eikä etenkään muita, esimerkiksi tutkimusta ja kehittämistä, ympäristönsuojelua, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, työllisyyttä ja koulutusta tai riskipääomaa koskevia yhteisön puitteita.

| (114) | Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 2.1 kohdassa edellytetään, että rakenneuudistustukea saavien yritysten heikko taloudellinen tilanne johtuu niiden harjoittaman toiminnan tehottomuudesta ja epäsuotuisista tulevaisuudennäkymistä. Tämä ilmenee etenkin kannattavuuden heikkenemisenä tai tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, kassavirran vähenemisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, korkokulujen lisääntymisenä ja nettovarallisuuden vähentymisenä. |
| --- | --- |

(114)

Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 2.1 kohdassa edellytetään, että rakenneuudistustukea saavien yritysten heikko taloudellinen tilanne johtuu niiden harjoittaman toiminnan tehottomuudesta ja epäsuotuisista tulevaisuudennäkymistä. Tämä ilmenee etenkin kannattavuuden heikkenemisenä tai tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, kassavirran vähenemisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, korkokulujen lisääntymisenä ja nettovarallisuuden vähentymisenä.

| (115) | Tuen myöntämisajankohtana CWP:n tappiot olivat kasvussa ja sillä oli vakavia maksukykyyn liittyviä ongelmia, kuten edellä on yksityiskohtaisesti kuvattu. Komissio katsoo tämän vuoksi, että CWP oli tuen myöntämisajankohtana vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(115)

Tuen myöntämisajankohtana CWP:n tappiot olivat kasvussa ja sillä oli vakavia maksukykyyn liittyviä ongelmia, kuten edellä on yksityiskohtaisesti kuvattu. Komissio katsoo tämän vuoksi, että CWP oli tuen myöntämisajankohtana vaikeuksissa oleva yritys.

| (116) | Kaikilta rakenneuudistussuunnitelmilta edellytetään ehdottomasti sitä, että niillä voidaan kohtuullisessa ajassa palauttaa yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus tilanteessa, jossa yrityksen tulevat toimintaedellytykset perustuvat realistisiin oletuksiin. Rakenneuudistustuen perustana on näin aina oltava toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma. Rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on yleensä liiketoiminnan uudelleenjärjestäminen ja järkeistäminen tehokkaamman toimintaperustan pohjalta. Suunnitelmassa on näin tarkasteltava muun muassa ongelmiin johtaneita olosuhteita. |
| --- | --- |

(116)

Kaikilta rakenneuudistussuunnitelmilta edellytetään ehdottomasti sitä, että niillä voidaan kohtuullisessa ajassa palauttaa yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus tilanteessa, jossa yrityksen tulevat toimintaedellytykset perustuvat realistisiin oletuksiin. Rakenneuudistustuen perustana on näin aina oltava toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma. Rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on yleensä liiketoiminnan uudelleenjärjestäminen ja järkeistäminen tehokkaamman toimintaperustan pohjalta. Suunnitelmassa on näin tarkasteltava muun muassa ongelmiin johtaneita olosuhteita.

| (117) | CWP:n tapauksessa voidaan todeta, että ensimmäisen, yksityistämisen jälkeen käynnistetyn rakenneuudistuksen toteuttaminen epäonnistui. Toinen, johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa mainittuihin kahteen asiakirjaan perustuva rakenneuudistus toteutettiin vuonna 1997. Vaikka näiden kahden rakenneuudistushankkeen välillä on eroja, molempien tarkoituksena näyttää olleen märkäprosessin käyttöönotto, jota varten tarvittiin uuttolaitosta. Tavoitteena oli mahdollistaa MGA:n käyttö raaka-aineena ja näin vähentää riippuvuutta alkuaineen muodossa olevan fosforin korkeista hinnoista. Tarkoituksena oli lisäksi tärkeimpänä lopputuotteena olevan fosfaatin laadun parantaminen. Edellä mainitut kaksi tavoitetta liittyvät toisiinsa: CWP pystyi tuottamaan fosfaattia taloudellisesti kannattavalla tavalla helpommin saatavilla olevasta ja edullisemmasta raaka-aineesta vain märkäprosessin avulla. Vuoden 1996 strategian kestävyyttä arvioitaessa on tarkasteltava märkäprosessin käyttöönottoon liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(117)

CWP:n tapauksessa voidaan todeta, että ensimmäisen, yksityistämisen jälkeen käynnistetyn rakenneuudistuksen toteuttaminen epäonnistui. Toinen, johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa mainittuihin kahteen asiakirjaan perustuva rakenneuudistus toteutettiin vuonna 1997. Vaikka näiden kahden rakenneuudistushankkeen välillä on eroja, molempien tarkoituksena näyttää olleen märkäprosessin käyttöönotto, jota varten tarvittiin uuttolaitosta. Tavoitteena oli mahdollistaa MGA:n käyttö raaka-aineena ja näin vähentää riippuvuutta alkuaineen muodossa olevan fosforin korkeista hinnoista. Tarkoituksena oli lisäksi tärkeimpänä lopputuotteena olevan fosfaatin laadun parantaminen. Edellä mainitut kaksi tavoitetta liittyvät toisiinsa: CWP pystyi tuottamaan fosfaattia taloudellisesti kannattavalla tavalla helpommin saatavilla olevasta ja edullisemmasta raaka-aineesta vain märkäprosessin avulla. Vuoden 1996 strategian kestävyyttä arvioitaessa on tarkasteltava märkäprosessin käyttöönottoon liittyviä toimenpiteitä.

| (118) | Kuten Prayon-Rupelin toimittamasta asiantuntijalausunnosta käy ilmi, uutta tuotantomenetelmää ei voida ottaa käyttöön, jos nykyisiin tuotantolaitoksiin tehdään vain vähäisiä muutoksia. Märkäprosessi edellyttää täysin toisenlaisia laitteistoja kuin lämpöprosessi, ja se vaatii muun muassa tuotteen esi- ja jälkikäsittelyä, kuten fluorin poistoa, väkevöintiä ja valkaisua. Vuoden 1996 strategia ei kuitenkaan sisältänyt näitä käsittelyvaiheita. Esikäsittelyvaihe otettiin käyttöön joulukuussa 1997 sen jälkeen, kun hanke oli jo käynnistetty ja kun esikäsittely oli laboratoriotesteissä osoittautunut tarpeelliseksi. Tällaiset testit olisi pitänyt tehdä jo ennen hankkeen käynnistämistä ja niiden tulokset ottaa huomioon hankkeen kokonaiskustannuksia laskettaessa. DLM:n marraskuussa 1997 laatimassa, laitoksen toteutettavuutta koskevassa selvityksessä mainitaan, että märkäprosessi edellyttää fosforihapon esikäsittelyä. Tämä selvitys olisi pitänyt tehdä ennen rakenneuudistussuunnitelman laatimista, ja sitä olisi pitänyt käyttää perustana kustannuksia ja rakenneuudistukseen tarvittavaa rahoitusta määritettäessä. Jälkikäsittelyvaihe otettiin käyttöön vasta vuoden 1999 alussa. CWP tosin toteaa, että kyseinen vaihe osoittautui tarpeelliseksi vain sen vuoksi, ettei sen tavarantoimittaja enää kyennyt toimittamaan riittävän hyvälaatuista happoa. Komissio ei kuitenkaan voi yhtyä tähän näkökantaan: CWP:n ja sen toimittajan välinen sopimus on heinäkuulta 1998, kun taas hankesuunnitelma on vuodelta 1996. Näin ollen vuonna 1996 olisi jo pitänyt olla tiedossa, että jälkikäsittelyvaihe on tarpeen, etenkin valmistettaessa korkean puhtausasteen tuotteita elintarviketeollisuutta varten, kuten CWP suunnitteli. Tuotteiden esi- ja jälkikäsittely edellyttävät myös suurempia laitoksia, kuten CWP totesi vuonna 1999. Myös tähän olisi pitänyt varautua alusta alkaen. |
| --- | --- |

(118)

Kuten Prayon-Rupelin toimittamasta asiantuntijalausunnosta käy ilmi, uutta tuotantomenetelmää ei voida ottaa käyttöön, jos nykyisiin tuotantolaitoksiin tehdään vain vähäisiä muutoksia. Märkäprosessi edellyttää täysin toisenlaisia laitteistoja kuin lämpöprosessi, ja se vaatii muun muassa tuotteen esi- ja jälkikäsittelyä, kuten fluorin poistoa, väkevöintiä ja valkaisua. Vuoden 1996 strategia ei kuitenkaan sisältänyt näitä käsittelyvaiheita. Esikäsittelyvaihe otettiin käyttöön joulukuussa 1997 sen jälkeen, kun hanke oli jo käynnistetty ja kun esikäsittely oli laboratoriotesteissä osoittautunut tarpeelliseksi. Tällaiset testit olisi pitänyt tehdä jo ennen hankkeen käynnistämistä ja niiden tulokset ottaa huomioon hankkeen kokonaiskustannuksia laskettaessa. DLM:n marraskuussa 1997 laatimassa, laitoksen toteutettavuutta koskevassa selvityksessä mainitaan, että märkäprosessi edellyttää fosforihapon esikäsittelyä. Tämä selvitys olisi pitänyt tehdä ennen rakenneuudistussuunnitelman laatimista, ja sitä olisi pitänyt käyttää perustana kustannuksia ja rakenneuudistukseen tarvittavaa rahoitusta määritettäessä. Jälkikäsittelyvaihe otettiin käyttöön vasta vuoden 1999 alussa. CWP tosin toteaa, että kyseinen vaihe osoittautui tarpeelliseksi vain sen vuoksi, ettei sen tavarantoimittaja enää kyennyt toimittamaan riittävän hyvälaatuista happoa. Komissio ei kuitenkaan voi yhtyä tähän näkökantaan: CWP:n ja sen toimittajan välinen sopimus on heinäkuulta 1998, kun taas hankesuunnitelma on vuodelta 1996. Näin ollen vuonna 1996 olisi jo pitänyt olla tiedossa, että jälkikäsittelyvaihe on tarpeen, etenkin valmistettaessa korkean puhtausasteen tuotteita elintarviketeollisuutta varten, kuten CWP suunnitteli. Tuotteiden esi- ja jälkikäsittely edellyttävät myös suurempia laitoksia, kuten CWP totesi vuonna 1999. Myös tähän olisi pitänyt varautua alusta alkaen.

| (119) | Vuodelta 1996 olevissa rakenneuudistussuunnitelman muodostavissa asiakirjoissa ei myöskään esitetä tyydyttävää ratkaisua erittäin myrkyllisen raffinaatin muodostamaan ongelmaan. Ongelmaa ei itse asiassa mainita asiakirjoissa lainkaan, eikä sitä myöskään mainita vuonna 1997 tehdyssä ilmoituksessa. DLM:n marraskuussa 1997 uuttolaitoksen toteutettavuudesta laatimassa selvityksessä todetaan, että (fosforihappopitoisesta) raffinaatista valmistetun fosfaatin metallipitoisuus on liian suuri ja että olisi määritettävä, mikä olisi hyväksyttävä pitoisuus. Toisin sanoen selvityksessä todetaan ongelma ja sen mahdollinen ratkaisutapa, mutta ei anneta varsinaista ratkaisua. Myöhemmin CWP toivoi voivansa myydä raffinaatin, mutta joutui toteamaan, ettei sille ollut kysyntää. Tämä vaikutti osaltaan siihen, että yritys joutui äkillisiin rahoitusvaikeuksiin vuonna 2000. Jo suunnitelman laadintavaiheessa vuonna 1996 olisi pitänyt olla tiedossa se, että myrkyllisen raffinaatin muodostamaan ongelmaan on löydettävä ratkaisu. Jos ratkaisuksi valittiin raffinaatin myynti, ratkaisun toteutettavuus olisi pitänyt arvioida markkinatutkimuksella. Vuosilta 1996 ja 1997 olevissa asiakirjoissa ei kuitenkaan mainita lainkaan kyseistä ongelmaa. |
| --- | --- |

(119)

Vuodelta 1996 olevissa rakenneuudistussuunnitelman muodostavissa asiakirjoissa ei myöskään esitetä tyydyttävää ratkaisua erittäin myrkyllisen raffinaatin muodostamaan ongelmaan. Ongelmaa ei itse asiassa mainita asiakirjoissa lainkaan, eikä sitä myöskään mainita vuonna 1997 tehdyssä ilmoituksessa. DLM:n marraskuussa 1997 uuttolaitoksen toteutettavuudesta laatimassa selvityksessä todetaan, että (fosforihappopitoisesta) raffinaatista valmistetun fosfaatin metallipitoisuus on liian suuri ja että olisi määritettävä, mikä olisi hyväksyttävä pitoisuus. Toisin sanoen selvityksessä todetaan ongelma ja sen mahdollinen ratkaisutapa, mutta ei anneta varsinaista ratkaisua. Myöhemmin CWP toivoi voivansa myydä raffinaatin, mutta joutui toteamaan, ettei sille ollut kysyntää. Tämä vaikutti osaltaan siihen, että yritys joutui äkillisiin rahoitusvaikeuksiin vuonna 2000. Jo suunnitelman laadintavaiheessa vuonna 1996 olisi pitänyt olla tiedossa se, että myrkyllisen raffinaatin muodostamaan ongelmaan on löydettävä ratkaisu. Jos ratkaisuksi valittiin raffinaatin myynti, ratkaisun toteutettavuus olisi pitänyt arvioida markkinatutkimuksella. Vuosilta 1996 ja 1997 olevissa asiakirjoissa ei kuitenkaan mainita lainkaan kyseistä ongelmaa.

| (120) | Koska tavoitteen saavuttamiseksi tarpeellisten vaiheiden suunnittelu oli puutteellista, koko investointiohjelman ja etenkin uuttolaitoksen kustannukset arvioitiin selkeästi liian pieniksi. Saksa ei kuitenkaan ollut tätä mieltä, vaan esitti DLM:n laatiman selvityksen uuttolaitoksen kustannuksista. Nelisivuinen selvitys, joka perustuu käytännön testausta vaativiin teoreettisiin laskelmiin, sisältää ainoastaan luettelon märkäprosessiin perustuvan fosforihappotuotannon kustannuksista. Siinä ei anneta lainkaan arviota itse laitoksen rakentamiskustannuksista. Selvitys ei näin ollen muuta sitä päätelmää, jonka mukaan investointiohjelman ja etenkään uuttolaitoksen kustannuksia ei suunniteltu huolellisesti rakenneuudistusstrategiaa laadittaessa. Tämä päätelmä sai vahvistuksen myöhemmin, sillä kustannukset arvioitiin paljon todellista pienemmiksi. Uuttolaitos, jonka kustannukset arvioitiin vuonna 1996 yhteensä 3,07 miljoonaksi euroksi (6 miljoonaksi Saksan markaksi), oli toimintavuoteen 2000/2001 mennessä, jolloin työt keskeytettiin maksukyvyn heikkenemisen vuoksi, tullut maksamaan 7,72 miljoonaa euroa (15,1 miljoonaa Saksan markkaa). Vuoden 1996 suunnitelmissa 7,67 miljoonaksi euroksi arvioidut kokonaisinvestoinnit olivat vuoteen 2000/2001 mennessä kasvaneet 17,93 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(120)

Koska tavoitteen saavuttamiseksi tarpeellisten vaiheiden suunnittelu oli puutteellista, koko investointiohjelman ja etenkin uuttolaitoksen kustannukset arvioitiin selkeästi liian pieniksi. Saksa ei kuitenkaan ollut tätä mieltä, vaan esitti DLM:n laatiman selvityksen uuttolaitoksen kustannuksista. Nelisivuinen selvitys, joka perustuu käytännön testausta vaativiin teoreettisiin laskelmiin, sisältää ainoastaan luettelon märkäprosessiin perustuvan fosforihappotuotannon kustannuksista. Siinä ei anneta lainkaan arviota itse laitoksen rakentamiskustannuksista. Selvitys ei näin ollen muuta sitä päätelmää, jonka mukaan investointiohjelman ja etenkään uuttolaitoksen kustannuksia ei suunniteltu huolellisesti rakenneuudistusstrategiaa laadittaessa. Tämä päätelmä sai vahvistuksen myöhemmin, sillä kustannukset arvioitiin paljon todellista pienemmiksi. Uuttolaitos, jonka kustannukset arvioitiin vuonna 1996 yhteensä 3,07 miljoonaksi euroksi (6 miljoonaksi Saksan markaksi), oli toimintavuoteen 2000/2001 mennessä, jolloin työt keskeytettiin maksukyvyn heikkenemisen vuoksi, tullut maksamaan 7,72 miljoonaa euroa (15,1 miljoonaa Saksan markkaa). Vuoden 1996 suunnitelmissa 7,67 miljoonaksi euroksi arvioidut kokonaisinvestoinnit olivat vuoteen 2000/2001 mennessä kasvaneet 17,93 miljoonaan euroon.

| (121) | Rakenneuudistustoimenpiteiden ja investointikustannusten puutteellinen suunnittelu johti väistämättä siihen, ettei uuttolaitosta saatu valmiiksi vuoteen 1998 mennessä eikä CWP pystynyt palauttamaan pitkän aikavälin kannattavuuttaan vuoteen 2000 mennessä, kuten alun perin oli suunniteltu. Sen sijaan tilanne oli vuonna 2000 se, ettei CWP ollut maksanut takaisin yhtäkään sille myönnetyistä lainoista, uuttolaitoksen rakentaminen oli vielä pahasti kesken, yritys oli edelleen riippuvainen alkuaineen muodossa olevasta fosforista ja oli menettämässä maksukykynsä. Tämän vuoksi voidaan lähteä siitä oletuksesta, että vuoden 1996 rakenneuudistusstrategian toteuttamisessa oli lopullisesti epäonnistuttu vuonna 2000. |
| --- | --- |

(121)

Rakenneuudistustoimenpiteiden ja investointikustannusten puutteellinen suunnittelu johti väistämättä siihen, ettei uuttolaitosta saatu valmiiksi vuoteen 1998 mennessä eikä CWP pystynyt palauttamaan pitkän aikavälin kannattavuuttaan vuoteen 2000 mennessä, kuten alun perin oli suunniteltu. Sen sijaan tilanne oli vuonna 2000 se, ettei CWP ollut maksanut takaisin yhtäkään sille myönnetyistä lainoista, uuttolaitoksen rakentaminen oli vielä pahasti kesken, yritys oli edelleen riippuvainen alkuaineen muodossa olevasta fosforista ja oli menettämässä maksukykynsä. Tämän vuoksi voidaan lähteä siitä oletuksesta, että vuoden 1996 rakenneuudistusstrategian toteuttamisessa oli lopullisesti epäonnistuttu vuonna 2000.

| (122) | Tämä ei kuitenkaan vastaa Saksan näkemystä asiasta. Saksa katsoo, että CWP toteutti fosfaatteihin liittyvän liiketoimintansa rakenneuudistuksen onnistuneesti myydessään kyseisen liiketoiminnan TI:lle ja välttäessään näin maksukyvyttömyyden. Fosforihappoon liittyvän liiketoiminta-alueen rakenneuudistus saadaan Saksan mukaan onnistuneesti päätökseen heti, kun TI maksaa jäljellä olevan kauppahinnan. CWP saattaa tämän jälkeen päätöksen innovatiivisen uuttolaitoksensa rakennustyöt ja pystyy näin palauttamaan kannattavuutensa. Saksa esitti väitteensä tueksi tri Scheibitzin 25 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyn asiantuntijalausunnon. Saksa päättelee, että alkuperäisen strategian toteuttaminen onnistui, ja katsoo komission kannasta poiketen, että alkuperäiseen suunnitelmaan tehdyillä muutoksilla on varmistettu CWP:n elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(122)

Tämä ei kuitenkaan vastaa Saksan näkemystä asiasta. Saksa katsoo, että CWP toteutti fosfaatteihin liittyvän liiketoimintansa rakenneuudistuksen onnistuneesti myydessään kyseisen liiketoiminnan TI:lle ja välttäessään näin maksukyvyttömyyden. Fosforihappoon liittyvän liiketoiminta-alueen rakenneuudistus saadaan Saksan mukaan onnistuneesti päätökseen heti, kun TI maksaa jäljellä olevan kauppahinnan. CWP saattaa tämän jälkeen päätöksen innovatiivisen uuttolaitoksensa rakennustyöt ja pystyy näin palauttamaan kannattavuutensa. Saksa esitti väitteensä tueksi tri Scheibitzin 25 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyn asiantuntijalausunnon. Saksa päättelee, että alkuperäisen strategian toteuttaminen onnistui, ja katsoo komission kannasta poiketen, että alkuperäiseen suunnitelmaan tehdyillä muutoksilla on varmistettu CWP:n elinkelpoisuus.

| (123) | Komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Ensinnäkään CWP:n rakenneuudistusta ei voida jakaa kahteen liiketoiminta-alueeseen (fosfaatteihin ja fosforihappoon): CWP oli vaikeuksiin joutunut yritys, jolle laadittiin rakenneuudistusstrategia. Edellä mainittujen kahden liiketoiminta-alueen rakenneuudistukset ovat lisäksi yhteydessä toisiinsa: fosfaattien tehokas tuotanto oli mahdollista vain, jos CWP:llä oli käytössään taloudellisesti kannattava fosforihapon valmistusmenetelmä. Vaikka CWP laajensi tuotevalikoimaansa ja mahdollisesti myös paransi fosfaattituotteidensa laatua, tehokas tuotanto ei missään vaiheessa ollut mahdollista, koska yritys oli kaiken aikaa riippuvainen alkuainemuodossa olevasta fosforista. Näin ollen sitä seikkaa, että CWP vetäytyi tavanomaisilta markkinoiltaan myymällä fosfaatteihin liittyvän liiketoimintansa maksukyvyttömyyden välttämiseksi, ei voida pitää osoituksena rakenneuudistuksen onnistumisesta, vaan se on katsottava todisteeksi alkuperäisen suunnitelman toteuttamisen epäonnistumisesta. Lisäksi on todettava, ettei rakenneuudistusta ole vielä saatu päätökseen. Uuttolaitos, jonka olisi pitänyt valmistua vuoteen 1998 mennessä eli ennen fosfaatteihin liittyvän liiketoiminnan ”myymistä” TI:lle, ei edelleenkään ole toimintavalmis, ja lämpöprosessilla fosforihappoa valmistavan tuotantolaitoksen toiminta on lopetettu. Komissio ei voi pitää edellä mainittuja toimia alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan tehtyinä muutoksina: on selvää, että alkuperäisen strategian toteuttamisessa oli vuoteen 2000 mennessä epäonnistuttu täysin ja että CWP:n tilanne muuttui tämän jälkeen ratkaisevasti. |
| --- | --- |

(123)

Komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Ensinnäkään CWP:n rakenneuudistusta ei voida jakaa kahteen liiketoiminta-alueeseen (fosfaatteihin ja fosforihappoon): CWP oli vaikeuksiin joutunut yritys, jolle laadittiin rakenneuudistusstrategia. Edellä mainittujen kahden liiketoiminta-alueen rakenneuudistukset ovat lisäksi yhteydessä toisiinsa: fosfaattien tehokas tuotanto oli mahdollista vain, jos CWP:llä oli käytössään taloudellisesti kannattava fosforihapon valmistusmenetelmä. Vaikka CWP laajensi tuotevalikoimaansa ja mahdollisesti myös paransi fosfaattituotteidensa laatua, tehokas tuotanto ei missään vaiheessa ollut mahdollista, koska yritys oli kaiken aikaa riippuvainen alkuainemuodossa olevasta fosforista. Näin ollen sitä seikkaa, että CWP vetäytyi tavanomaisilta markkinoiltaan myymällä fosfaatteihin liittyvän liiketoimintansa maksukyvyttömyyden välttämiseksi, ei voida pitää osoituksena rakenneuudistuksen onnistumisesta, vaan se on katsottava todisteeksi alkuperäisen suunnitelman toteuttamisen epäonnistumisesta. Lisäksi on todettava, ettei rakenneuudistusta ole vielä saatu päätökseen. Uuttolaitos, jonka olisi pitänyt valmistua vuoteen 1998 mennessä eli ennen fosfaatteihin liittyvän liiketoiminnan ”myymistä” TI:lle, ei edelleenkään ole toimintavalmis, ja lämpöprosessilla fosforihappoa valmistavan tuotantolaitoksen toiminta on lopetettu. Komissio ei voi pitää edellä mainittuja toimia alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan tehtyinä muutoksina: on selvää, että alkuperäisen strategian toteuttamisessa oli vuoteen 2000 mennessä epäonnistuttu täysin ja että CWP:n tilanne muuttui tämän jälkeen ratkaisevasti.

| (124) | Komissio ei myöskään voi yhtyä Saksan näkemykseen, jonka mukaan muutetulla strategialla parannettiin CWP:n selviytymismahdollisuuksia. Komissio toteaa, että tri Scheibitzin laatimassa asiantuntijalausunnossa, jonka Saksa esitti osoittaakseen, että uuttolaitos oli teknisesti toteutuskelpoinen, tuodaan esille kaksi pääongelmaa. Ensinnäkään laitos ei voi toimia, ellei raffinaatin muodostamaa ongelmaa ratkaista. Toiseksi näyttää siltä, ettei CWP ollut suunnitellut toteuttavansa pilottivaihetta, jonka avulla olisi voitu selvittää, liittyykö laitokseen ongelmia. CWP:tä uhkasi pian asiantuntijalausunnon antamisen jälkeen jälleen maksukyvyttömyys, kuten oli oletettavissa. Raffinaatin muodostama ongelma on käytettävissä olevien tietojen mukaan edelleen ratkaisematta. Vaikka CWP saisi laitoksen valmiiksi, lisäongelmia saattaa ilmetä, ellei pilottivaihetta toteuteta. Komissio toteaa lopuksi, että CWP on pieni toimija vaikeilla, voimakkaasti keskittyneillä markkinoilla, joita hallitsevat suuret yritykset, kuten Rhodia, Astaris, Prayon ja TI. CWP:n ei selvästikään ole helppo hankkia rahoitusta, ja se kärsii jatkuvista maksuvaikeuksista. Vaikka uuttolaitos saataisiin valmiiksi, tämä ei yksin riittäisi takaamaan yrityksen elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(124)

Komissio ei myöskään voi yhtyä Saksan näkemykseen, jonka mukaan muutetulla strategialla parannettiin CWP:n selviytymismahdollisuuksia. Komissio toteaa, että tri Scheibitzin laatimassa asiantuntijalausunnossa, jonka Saksa esitti osoittaakseen, että uuttolaitos oli teknisesti toteutuskelpoinen, tuodaan esille kaksi pääongelmaa. Ensinnäkään laitos ei voi toimia, ellei raffinaatin muodostamaa ongelmaa ratkaista. Toiseksi näyttää siltä, ettei CWP ollut suunnitellut toteuttavansa pilottivaihetta, jonka avulla olisi voitu selvittää, liittyykö laitokseen ongelmia. CWP:tä uhkasi pian asiantuntijalausunnon antamisen jälkeen jälleen maksukyvyttömyys, kuten oli oletettavissa. Raffinaatin muodostama ongelma on käytettävissä olevien tietojen mukaan edelleen ratkaisematta. Vaikka CWP saisi laitoksen valmiiksi, lisäongelmia saattaa ilmetä, ellei pilottivaihetta toteuteta. Komissio toteaa lopuksi, että CWP on pieni toimija vaikeilla, voimakkaasti keskittyneillä markkinoilla, joita hallitsevat suuret yritykset, kuten Rhodia, Astaris, Prayon ja TI. CWP:n ei selvästikään ole helppo hankkia rahoitusta, ja se kärsii jatkuvista maksuvaikeuksista. Vaikka uuttolaitos saataisiin valmiiksi, tämä ei yksin riittäisi takaamaan yrityksen elinkelpoisuutta.

| (125) | Komissio katsoo, että vuodelta 1996 olevaa strategiaa ei ollut suunniteltu huolellisesti, se ei sisältänyt kaikkia vaiheita ja sen kustannukset arvioitiin todellista pienemmiksi. Tällaisella strategialla ei voitu palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Tätä näkemystä tukevat myös lukuisat strategiaan tehdyt muutokset. Tämän vuoksi ei ole yllättävää, että CWP:tä uhkasi maksukyvyttömyys ajankohtana, jolloin rakenneuudistuksen olisi pitänyt olla kaikilta osiltaan onnistuneesti toteutettu. Komissio katsoo lisäksi, että vuonna 1996 laaditun strategian, jolle tuki myönnettiin, toteuttamisessa oli vuoteen 2000 mennessä epäonnistuttu täysin ja ettei CWP:n toiminnan jatkumisesta ollut takeita. Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2 kohdan i alakohdassa asetetut edellytykset jäävät tämän vuoksi selvästi täyttymättä. |
| --- | --- |

(125)

Komissio katsoo, että vuodelta 1996 olevaa strategiaa ei ollut suunniteltu huolellisesti, se ei sisältänyt kaikkia vaiheita ja sen kustannukset arvioitiin todellista pienemmiksi. Tällaisella strategialla ei voitu palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Tätä näkemystä tukevat myös lukuisat strategiaan tehdyt muutokset. Tämän vuoksi ei ole yllättävää, että CWP:tä uhkasi maksukyvyttömyys ajankohtana, jolloin rakenneuudistuksen olisi pitänyt olla kaikilta osiltaan onnistuneesti toteutettu. Komissio katsoo lisäksi, että vuonna 1996 laaditun strategian, jolle tuki myönnettiin, toteuttamisessa oli vuoteen 2000 mennessä epäonnistuttu täysin ja ettei CWP:n toiminnan jatkumisesta ollut takeita. Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2 kohdan i alakohdassa asetetut edellytykset jäävät tämän vuoksi selvästi täyttymättä.

| (126) | Tuen määrä ja intensiteetti on rajattava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä rakenneuudistuksen toteuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeassa suhteessa yhteisön kannalta saatavaan hyötyyn. Tuensaajien on tämän vuoksi yleensä rahoitettava merkittävä osuus rakenneuudistussuunnitelman kustannuksista joko omilla varoillaan tai lainarahoituksella. Tuki on lisäksi myönnettävä sellaisessa muodossa, ettei yritys saa sen johdosta ylimääräistä likviditeettiä, jota se voisi käyttää aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan muilla kuin rakenneuudistusprosessiin liittyvillä liiketoiminta-aloilla. |
| --- | --- |

(126)

Tuen määrä ja intensiteetti on rajattava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä rakenneuudistuksen toteuttamiseksi, ja niiden on oltava oikeassa suhteessa yhteisön kannalta saatavaan hyötyyn. Tuensaajien on tämän vuoksi yleensä rahoitettava merkittävä osuus rakenneuudistussuunnitelman kustannuksista joko omilla varoillaan tai lainarahoituksella. Tuki on lisäksi myönnettävä sellaisessa muodossa, ettei yritys saa sen johdosta ylimääräistä likviditeettiä, jota se voisi käyttää aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan muilla kuin rakenneuudistusprosessiin liittyvillä liiketoiminta-aloilla.

| (127) | Saksan vuonna 1997 toimittamien tietojen mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ovat yhteensä 12,88 miljoonaa euroa, kuten taulukossa 4 on esitetty. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti rakenneuudistuksen kokonaiskustannusten olevan yhteensä 18,87 miljoonaa euroa, kuten taulukossa 5 on esitetty. |
| --- | --- |

(127)

Saksan vuonna 1997 toimittamien tietojen mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ovat yhteensä 12,88 miljoonaa euroa, kuten taulukossa 4 on esitetty. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti rakenneuudistuksen kokonaiskustannusten olevan yhteensä 18,87 miljoonaa euroa, kuten taulukossa 5 on esitetty.

| (128) | Tuensaajan osuudeksi rakenneuudistuksen rahoituksesta ilmoitettiin vuonna 1997 seuraavat kaksi erää: investointeihin osoitettu 5,11 miljoonan euron (10 miljoonan Saksan markan) rahoitusosuus ja alun perin 0,15 miljoonan euron (0,3 miljoonan Saksan markan) suuruinen osakkaiden rahoitusosuus. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä todettiin, investointivelvoite oli edellytyksenä kaksi vuotta ennen rakenneuudistusta vuonna 1994 toteutetulle yksityistämiselle. Se ei siis liittynyt vuonna 1996 toteutettuun rakenneuudistukseen. Investointivelvoite edellytti ainoastaan 5,11 miljoonan euron investointeja. Velvoitetta ei siis voida katsoa vuoden 1996 rakenneuudistuksen rahoittamiseen tarkoitetuksi yksityisten sijoittajien rahoitusosuudeksi. |
| --- | --- |

(128)

Tuensaajan osuudeksi rakenneuudistuksen rahoituksesta ilmoitettiin vuonna 1997 seuraavat kaksi erää: investointeihin osoitettu 5,11 miljoonan euron (10 miljoonan Saksan markan) rahoitusosuus ja alun perin 0,15 miljoonan euron (0,3 miljoonan Saksan markan) suuruinen osakkaiden rahoitusosuus. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä todettiin, investointivelvoite oli edellytyksenä kaksi vuotta ennen rakenneuudistusta vuonna 1994 toteutetulle yksityistämiselle. Se ei siis liittynyt vuonna 1996 toteutettuun rakenneuudistukseen. Investointivelvoite edellytti ainoastaan 5,11 miljoonan euron investointeja. Velvoitetta ei siis voida katsoa vuoden 1996 rakenneuudistuksen rahoittamiseen tarkoitetuksi yksityisten sijoittajien rahoitusosuudeksi.

| (129) | Valtion takaamia lainoja ei voida katsoa yksityisten sijoittajien rahoitusosuudeksi, kuten CWP esittää. |
| --- | --- |

(129)

Valtion takaamia lainoja ei voida katsoa yksityisten sijoittajien rahoitusosuudeksi, kuten CWP esittää.

| (130) | Tietojen antamista koskevaan välipäätökseen antamassaan vastauksessa Saksa katsoo Vopeliuksen myöntämän toimitusluoton sijoittajien rahoitusosuudeksi. On huomattava, että kyseessä ei ole varsinainen laina vaan toimenpide, jolla Vopeliuksen raaka-ainetoimituksistaan veloittaman maksun suorittamista lykätään usealla viikolla. Saksan sijoittajien rahoitusosuudeksi ilmoittama 2,75 miljoonan euron summa on itse asiassa Vopeliuksen saaminen CWP:ltä tammikuussa 1998. Saamisen määrä vaihtelee jatkuvasti. Summa oli vuoden 1997 tammikuussa 0,73 miljoonaa euroa ja vuoden 1997 huhtikuussa enää 0,4 miljoonaa euroa, minkä jälkeen se kasvoi jälleen tammikuussa 1998. Tätä velkojen maksun lyhytaikaista lykkäystä, joka ei millään tavoin liity rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen, ei voida katsoa rakenneuudistukseen osoitetuksi omarahoitukseksi. |
| --- | --- |

(130)

Tietojen antamista koskevaan välipäätökseen antamassaan vastauksessa Saksa katsoo Vopeliuksen myöntämän toimitusluoton sijoittajien rahoitusosuudeksi. On huomattava, että kyseessä ei ole varsinainen laina vaan toimenpide, jolla Vopeliuksen raaka-ainetoimituksistaan veloittaman maksun suorittamista lykätään usealla viikolla. Saksan sijoittajien rahoitusosuudeksi ilmoittama 2,75 miljoonan euron summa on itse asiassa Vopeliuksen saaminen CWP:ltä tammikuussa 1998. Saamisen määrä vaihtelee jatkuvasti. Summa oli vuoden 1997 tammikuussa 0,73 miljoonaa euroa ja vuoden 1997 huhtikuussa enää 0,4 miljoonaa euroa, minkä jälkeen se kasvoi jälleen tammikuussa 1998. Tätä velkojen maksun lyhytaikaista lykkäystä, joka ei millään tavoin liity rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen, ei voida katsoa rakenneuudistukseen osoitetuksi omarahoitukseksi.

| (131) | Muut toimenpiteet, jotka Saksa mainitsee tietojen antamista koskevaan välipäätökseen antamassaan vastauksessa omarahoituksena, on toteutettu vuoden 1998 jälkeen, joten ne eivät liity vuoden 1996 lopulla ja vuoden 1997 alussa myönnettyyn tukeen eivätkä alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(131)

Muut toimenpiteet, jotka Saksa mainitsee tietojen antamista koskevaan välipäätökseen antamassaan vastauksessa omarahoituksena, on toteutettu vuoden 1998 jälkeen, joten ne eivät liity vuoden 1996 lopulla ja vuoden 1997 alussa myönnettyyn tukeen eivätkä alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (132) | Vaikka komissio katsoisi, että suunnitellut rakenneuudistuskustannukset ovat Saksan tekemän alkuperäisen ilmoituksen mukaiset (12,88 miljoonaa euroa), ja vaikka se ottaisi huomioon 0,29 miljoonan euron merkityn pääoman sekä vuonna 1997 annetussa ilmoituksessa mainitun 0,15 miljoonan euron osakkaiden rahoitusosuuden omarahoituksena, omarahoitusosuus olisi 3,4 prosenttia suhteessa rakenneuudistuskustannuksiin. Tämä on selvästi liian vähän, vaikka sitä arvioitaisiin sen käytännön perusteella, jota on tähän asti sovellettu entisen Itä-Saksan osavaltioihin sijoittautuneille yrityksille myönnettyyn tukeen. |
| --- | --- |

(132)

Vaikka komissio katsoisi, että suunnitellut rakenneuudistuskustannukset ovat Saksan tekemän alkuperäisen ilmoituksen mukaiset (12,88 miljoonaa euroa), ja vaikka se ottaisi huomioon 0,29 miljoonan euron merkityn pääoman sekä vuonna 1997 annetussa ilmoituksessa mainitun 0,15 miljoonan euron osakkaiden rahoitusosuuden omarahoituksena, omarahoitusosuus olisi 3,4 prosenttia suhteessa rakenneuudistuskustannuksiin. Tämä on selvästi liian vähän, vaikka sitä arvioitaisiin sen käytännön perusteella, jota on tähän asti sovellettu entisen Itä-Saksan osavaltioihin sijoittautuneille yrityksille myönnettyyn tukeen.

| (133) | Tämän vuoksi ehto, jonka mukaan tuen on oltava oikeassa suhteessa rakenneuudistuksen kustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn, ei täyty. Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdassa asetetut kriteerit jäävät näin ollen selkeästi täyttymättä. |
| --- | --- |

(133)

Tämän vuoksi ehto, jonka mukaan tuen on oltava oikeassa suhteessa rakenneuudistuksen kustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn, ei täyty. Vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdassa asetetut kriteerit jäävät näin ollen selkeästi täyttymättä.

| (134) | Kuten edellä on mainittu, vuoden 1996 ”rakenneuudistussuunnitelmaa” ei ole toteutettu. Tästä on seurauksena, etteivät myöskään ne edellytykset täyty, jotka on asetettu vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iv alakohdassa. |
| --- | --- |

(134)

Kuten edellä on mainittu, vuoden 1996 ”rakenneuudistussuunnitelmaa” ei ole toteutettu. Tästä on seurauksena, etteivät myöskään ne edellytykset täyty, jotka on asetettu vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iv alakohdassa.

F.   Päätelmät

| (135) | Tuen ennakkoarviointi osoittaa, että alkuperäisen suunnitelman mukaisesti myönnetty ja toteutettu tuki ei täytä vuonna 1994 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä. Tukea ei sen vuoksi voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Lisäksi voidaan todeta, että sekä lisätoimenpiteiden että viimeisten tukitoimenpiteiden toteuttamisjaksojen aikaiset tapahtumat vahvistavat edellä esitetyn päätelmän: on selvää, että alkuperäinen strategia, jota varten tuki myönnettiin, epäonnistui ja että yrityksen tulevaisuus on hyvin epävarmalla pohjalla. |
| --- | --- |

(135)

Tuen ennakkoarviointi osoittaa, että alkuperäisen suunnitelman mukaisesti myönnetty ja toteutettu tuki ei täytä vuonna 1994 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä. Tukea ei sen vuoksi voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Lisäksi voidaan todeta, että sekä lisätoimenpiteiden että viimeisten tukitoimenpiteiden toteuttamisjaksojen aikaiset tapahtumat vahvistavat edellä esitetyn päätelmän: on selvää, että alkuperäinen strategia, jota varten tuki myönnettiin, epäonnistui ja että yrityksen tulevaisuus on hyvin epävarmalla pohjalla.

| (136) | Komissio katsoo sen vuoksi, että CWP:lle myönnetty tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (24) 14 artiklan mukaisesti komissio vahvistaa sääntöjenvastaista tukea koskevassa kielteisessä päätöksessään, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, ellei tämä ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(136)

Komissio katsoo sen vuoksi, että CWP:lle myönnetty tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (24) 14 artiklan mukaisesti komissio vahvistaa sääntöjenvastaista tukea koskevassa kielteisessä päätöksessään, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, ellei tämä ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.

| (137) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kaikki tuet, joihin kuuluvat myös alun perin ilmoitetut tuet, on myönnetty ilman, että ne on hyväksytty lainvoimaisella komission päätöksellä. Ne on sen vuoksi katsottava sääntöjenvastaiseksi tueksi. Vaikka aikaisemmasta päätöksestä valitettiin määräajassa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen, yhteisön oikeuden yleisperiaatteet ja etenkään oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskeva periaate eivät sulje pois takaisinperintää. Tämä näkemys on yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukainen. (25) Muunlainen päätelmä merkitsisi sitä, ettei periaate, jonka mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimet tutkivat EY:n perustamissopimuksen 220 artiklan, 230 artiklan 1 kohdan ja 233 artiklan nojalla toimielinten säädösten laillisuuden, toimisi käytännössä. (26) Tässä yhteydessä ei voida tehdä eroa alun perin ilmoitettujen tukitoimenpiteiden ja alusta lähtien sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen välillä. |
| --- | --- |

(137)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kaikki tuet, joihin kuuluvat myös alun perin ilmoitetut tuet, on myönnetty ilman, että ne on hyväksytty lainvoimaisella komission päätöksellä. Ne on sen vuoksi katsottava sääntöjenvastaiseksi tueksi. Vaikka aikaisemmasta päätöksestä valitettiin määräajassa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen, yhteisön oikeuden yleisperiaatteet ja etenkään oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskeva periaate eivät sulje pois takaisinperintää. Tämä näkemys on yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön mukainen. (25) Muunlainen päätelmä merkitsisi sitä, ettei periaate, jonka mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimet tutkivat EY:n perustamissopimuksen 220 artiklan, 230 artiklan 1 kohdan ja 233 artiklan nojalla toimielinten säädösten laillisuuden, toimisi käytännössä. (26) Tässä yhteydessä ei voida tehdä eroa alun perin ilmoitettujen tukitoimenpiteiden ja alusta lähtien sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen välillä.

| (138) | Komissio katsoo sen vuoksi, että Saksan on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä vaadittava tuensaajaa maksamaan takaisin sille myönnetty tuki korkoineen. Komissio vaatii lisäksi, että Saksa toimittaa kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä asiakirjat (kuten hallinnollisen kiertokirjeen tai perintämääräyksen), jotka osoittavat, että menettely sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperimiseksi tuensaajalta on aloitettu, |
| --- | --- |

(138)

Komissio katsoo sen vuoksi, että Saksan on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä vaadittava tuensaajaa maksamaan takaisin sille myönnetty tuki korkoineen. Komissio vaatii lisäksi, että Saksa toimittaa kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä asiakirjat (kuten hallinnollisen kiertokirjeen tai perintämääräyksen), jotka osoittavat, että menettely sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperimiseksi tuensaajalta on aloitettu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Chemische Werke Piesteritzille, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tähän tukeen kuuluvat seuraavat toimenpiteet:

| 1) | Toimenpide 4: luopuminen 3 181 769 euron kauppahinnan perimisestä. |
| --- | --- |

1)

Toimenpide 4: luopuminen 3 181 769 euron kauppahinnan perimisestä.

| 2) | Toimenpide 5: luopuminen kauppahinnasta vuoden 1996 loppuun mennessä kertyneiden 237 239 euron korkojen perimisestä. |
| --- | --- |

2)

Toimenpide 5: luopuminen kauppahinnasta vuoden 1996 loppuun mennessä kertyneiden 237 239 euron korkojen perimisestä.

| 3) | Toimenpide 6: 1 799 747 euron investointiavustukset. |
| --- | --- |

3)

Toimenpide 6: 1 799 747 euron investointiavustukset.

| 4) | Toimenpide 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna): BvS:n myöntämä 644 228 euron takaus ja/tai laina. Takaukseen sisältyvä tuki lasketaan vähentämällä 400 peruspisteellä korotetusta viitekorosta korko, joka veloitettiin myönnetystä, takauksella katetusta lainasta. Lainaan sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja BvS:n myöntämästään lainasta veloittaman koron erotuksesta. |
| --- | --- |

4)

Toimenpide 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna): BvS:n myöntämä 644 228 euron takaus ja/tai laina. Takaukseen sisältyvä tuki lasketaan vähentämällä 400 peruspisteellä korotetusta viitekorosta korko, joka veloitettiin myönnetystä, takauksella katetusta lainasta. Lainaan sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja BvS:n myöntämästään lainasta veloittaman koron erotuksesta.

| 5) | Toimenpide 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna): BvS:n myöntämä 869 196 euron takaus ja/tai laina. Takaukseen sisältyvä tuki lasketaan vähentämällä 400 peruspisteellä korotetusta viitekorosta korko, joka veloitettiin myönnetystä, takauksella katetusta lainasta. Lainaan sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja BvS:n myöntämästään lainasta veloittaman koron erotuksesta. |
| --- | --- |

5)

Toimenpide 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna): BvS:n myöntämä 869 196 euron takaus ja/tai laina. Takaukseen sisältyvä tuki lasketaan vähentämällä 400 peruspisteellä korotetusta viitekorosta korko, joka veloitettiin myönnetystä, takauksella katetusta lainasta. Lainaan sisältyvä tuki muodostuu näin ollen 400 peruspisteellä korotetun viitekoron ja BvS:n myöntämästään lainasta veloittaman koron erotuksesta.

2 artikla

1.   Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.

Toimenpiteen 7 (toimenpide 7a mukaan luettuna) mukainen laina ja toimenpiteen 8 (toimenpide 8 a mukaan luettuna) mukainen laina on lakkautettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä noudattaen kansallisen oikeuden mukaisia menettelyjä, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano. Takaisinperittävään määrään sisällytetään korko alkaen siitä, kun sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, siihen asti, kunnes tuki on maksettu takaisin. Korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

Saksan on tehtävä ilmoitus käyttämällä tämän päätöksen liitteenä olevaa lomaketta. Saksan on etenkin toimitettava komissiolle kaikki asiakirjat, jotka osoittavat, että menettely sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperimiseksi tuensaajalta on aloitettu.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 226, 11.8.2001, s. 2.

1

(2)  EYVL C 51, 18.2.1998, s. 7.

2

(3)  Asia T-73/98, Société Chimique Prayon Rupel SA v. komissio, tuomio 15.3.2001, Kok. 2001, s. II-867.

3

Société Chimique Prayon Rupel SA

komissio

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  CWP muutti kirjanpitomenetelmäänsä vuonna 1998. Vuoden 1998 tiedot ovat ajanjaksolta lokakuu–joulukuu 1998.

5

(6)  Tietojen antamista koskevan välipäätöksen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että CWP:llä on Bitterfeldissä sijaitseva tytäryritys KEB Kali Elektrolyse GmbH, josta se omistaa 100 prosenttia. Tytäryritys perustettiin vuonna 1998 ylläpitämään laitosta, jonka oli tarkoitus tuottaa kalia elektrolyysin avulla. Hanke ei kuitenkaan onnistunut, ja yrityksen nimi muutettiin Vopelius-Bioprodukte GmbH:ksi, ja yritys myytiin Vopelius Chemie AG:lle.

6

(7)  http://www.bvt.de/

7

(8)  Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

8

(9)  http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

9

(10)  Luettelo nro 33 elokuussa 1999 päättyneiksi ilmoitetuista BvS:n jatkoneuvotteluista (”Liste zu den im August 1999 als abgeschlossen gemeldeten Nachverhandlungen der BvS, Nr. 33”). Kauppahinnan perimisestä luovuttiin sillä ehdolla, että CWP:n uusi yhtiökumppani tarjoaa CWP:lle 2,05 miljoonan euron (4 miljoonan Saksan markan) pääomapanoksen CWP:n maksukyvyn parantamiseksi.

10

(11)  Asiantuntijalausunto ”Reinigung von Nassphosphorsäure durch Flüssig-flüssig-Extraktion”, DLM, marraskuu 1997.

11

(12)  ”Betriebskostenabschätzung für eine Extraktionsanlage zur Extraktion von Nassphosphorsäure”, DLM, syyskuu 1996.

12

(13)  Heinäkuun 4 päivänä 2003 päivätyn kirjeen liite 42.

13

(14)  Ks. alaviite 3.

14

(15)  EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

15

(16)  EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4.

16

(17)  THA-järjestelyn N 768/94 3 kohdan 1 alakohdassa todetaan, että yksityistämistoimenpiteet on ilmoitettava komissiolle vain silloin, kun yrityksellä on yksityistämisajankohtana palveluksessaan yli 250 työntekijää (SG(95) D/1062, 1.2.1995).

17

(18)  SG(92) D/17613, 8.12.1992.

18

(19)  N 413/91 Sachsen-Anhaltin osavaltion takaussäännöt (Bürgschaftsrichtlinie), SG(91) D/15633, 8.8.1991.

19

(20)  26. Rahmenplan, Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”, N 123/97, SG(97) D/7104, 18.8.1997 ja SG(98) D/7191, 18.8.1998.

20

(21)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

21

(22)  Ks. alaviite 14.

22

(23)  Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 7.5 kohdassa todetaan, että ”komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa (...), tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella (...)” (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2).

23

(24)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

24

(25)  Asia C-169/95, Espanja v. komissio, tuomio 14.1.1997, Kok. 1997, s. I-135, ja yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, P & O European Ferries (Vizcoya) ja Diputación Foral de Vizcoya v. komissio, tuomio 5.8.2003, Kok. 2003, s. II-2957.

25

(26)  Edellä mainitut yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, 209 kohta.

26

(27)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

27

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/39

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä marraskuuta 2005,

päätöksen 97/569/EY muuttamisesta yhden Etelä-Afrikassa sijaitsevan laitoksen sisällyttämiseksi väliaikaisiin luetteloihin kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4283)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/787/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sellaisten kolmannen maan laitosten väliaikaisten luetteloiden laatimista siirtymäkauden ajaksi koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, joista jäsenvaltioilla on lupa tuoda tiettyjä eläintuotteita, kalastustuotteita ja eläviä simpukoita, 22 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/408/EY (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 ja 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Väliaikainen luettelo kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin, on vahvistettu komission päätöksessä 97/659/EY (2). |
| --- | --- |

(1)

Väliaikainen luettelo kolmansien maiden laitoksista, joista jäsenvaltiot sallivat lihavalmisteiden tuonnin, on vahvistettu komission päätöksessä 97/659/EY (2).

| (2) | Etelä-Afrikka on ilmoittanut yhden sellaisia lihavalmisteita tuottavan laitoksen nimen, jonka asiasta vastaavat viranomaiset vakuuttavat noudattavan yhteisön sääntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Etelä-Afrikka on ilmoittanut yhden sellaisia lihavalmisteita tuottavan laitoksen nimen, jonka asiasta vastaavat viranomaiset vakuuttavat noudattavan yhteisön sääntöjä.

| (3) | Kyseinen laitos olisi näin ollen sisällytettävä päätöksessä 97/569/EY olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(3)

Kyseinen laitos olisi näin ollen sisällytettävä päätöksessä 97/569/EY olevaan luetteloon.

| (4) | Koska asianomaista laitosta ei ole vielä tarkastettu paikan päällä, tuontiin kyseisestä laitoksesta ei saisi soveltaa harvennettuja fyysisiä tarkastuksia kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (3) nojalla. |
| --- | --- |

(4)

Koska asianomaista laitosta ei ole vielä tarkastettu paikan päällä, tuontiin kyseisestä laitoksesta ei saisi soveltaa harvennettuja fyysisiä tarkastuksia kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (3) nojalla.

| (5) | Päätös 97/569/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Päätös 97/569/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten hyvinvointia käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten hyvinvointia käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 97/569/EY liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 15 päivästä marraskuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 243, 11.10.1995, s. 17. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33; oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 234, 26.8.1997, s. 16. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

2

(3)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1; oikaisu EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1).

3

---

LIITE

Lisätään seuraava teksti liitteeseen I Etelä-Afrikkaa koskevaan osaan kansallisen viitteen mukaisesti:

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”ZA | Karoo Cuisine | Midrand | Gauteng | FMP, 1 |
| FMP | Tarhatun riistan lihasta saadut lihavalmisteet. |
| 1 | Sileälastaisten lintujen lihaa sisältävät valmisteet ainoastaan.” |

1

2

3

4

5

”ZA

Karoo Cuisine

Midrand

Gauteng

FMP, 1

FMP

Tarhatun riistan lihasta saadut lihavalmisteet.

1

Sileälastaisten lintujen lihaa sisältävät valmisteet ainoastaan.”

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä marraskuuta 2005,

naledin sisällyttämättä jättämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja tätä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4351)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/788/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltio voi 12 vuoden kuluessa kyseisen direktiivin tiedoksi antamisesta sallia, että markkinoille saatetaan sellaisia kasvinsuojeluaineita, jotka sisältävät kyseisen direktiivin liitteeseen I kuulumattomia tehoaineita ja jotka ovat jo olleet markkinoilla kaksi vuotta direktiivin tiedoksi antamisen jälkeen, samalla kun kyseisiä tehoaineita tutkitaan vaiheittain työohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltio voi 12 vuoden kuluessa kyseisen direktiivin tiedoksi antamisesta sallia, että markkinoille saatetaan sellaisia kasvinsuojeluaineita, jotka sisältävät kyseisen direktiivin liitteeseen I kuulumattomia tehoaineita ja jotka ovat jo olleet markkinoilla kaksi vuotta direktiivin tiedoksi antamisen jälkeen, samalla kun kyseisiä tehoaineita tutkitaan vaiheittain työohjelman mukaisesti.

| (2) | Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 703/2001 (3) säädetään direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Ilmoittaja tiedotti naledi-tehoaineen osalta komissiolle 2 päivänä joulukuuta 2004, ettei se enää hakenut kyseisen aineen sisällyttämistä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Kyseistä tehoainetta ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää kyseiseen liitteeseen, ja jäsenvaltioiden olisi peruutettava kaikki naledia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 703/2001 (3) säädetään direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Ilmoittaja tiedotti naledi-tehoaineen osalta komissiolle 2 päivänä joulukuuta 2004, ettei se enää hakenut kyseisen aineen sisällyttämistä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Kyseistä tehoainetta ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää kyseiseen liitteeseen, ja jäsenvaltioiden olisi peruutettava kaikki naledia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat.

| (3) | Olisi myönnettävä lisäaikaa olemassa olevien varastojen hävittämistä, varastointia, markkinoille saattamista ja käyttöä varten, jotta näitä varastoja voidaan käyttää vielä yhtenä kasvukautena. |
| --- | --- |

(3)

Olisi myönnettävä lisäaikaa olemassa olevien varastojen hävittämistä, varastointia, markkinoille saattamista ja käyttöä varten, jotta näitä varastoja voidaan käyttää vielä yhtenä kasvukautena.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten hyvinvointia käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten hyvinvointia käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Naledia ei sisällytetä tehoaineena direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | naledia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat peruutetaan viimeistään 11 päivänä toukokuuta 2006; |
| --- | --- |

a)

naledia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat peruutetaan viimeistään 11 päivänä toukokuuta 2006;

| b) | naledia sisältäville kasvinsuojeluaineille ei myönnetä lupia eikä niiden lupia uusita 12 päivästä marraskuuta 2005 lähtien. |
| --- | --- |

b)

naledia sisältäville kasvinsuojeluaineille ei myönnetä lupia eikä niiden lupia uusita 12 päivästä marraskuuta 2005 lähtien.

3 artikla

Jäsenvaltioiden direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti, olemassa olevien varastojen hävittämistä, varastointia, markkinoille saattamista ja käyttöä varten mahdollisesti myöntämän lisäajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja sen on päätyttävä viimeistään 11 päivänä toukokuuta 2007.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 396/2005 (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

1

(2)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1044/2003 (EUVL L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EYVL L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

---

| 12.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 296/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 296/42

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä marraskuuta 2005,

yhteisön taloudellisesta tuesta vuonna 2005 kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjumisesta Belgialle, Ranskalle ja Alankomaille aiheutuneisiin menoihin

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4356)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2005/789/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 23 artiklan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisö voi direktiivin 2000/29/EY nojalla myöntää jäsenvaltioille taloudellista tukea sellaisiin tarpeellisiin toimenpiteisiin suoraan liittyvien menojen kattamiseksi, joita on toteutettu tai joita aiotaan toteuttaa kolmansista maista tai yhteisön muilta alueilta peräisin olevien haitallisten organismien kulkeutumisen estämiseksi hävittämällä organismit, tai jos se ei ole mahdollista, estämällä niiden leviäminen. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisö voi direktiivin 2000/29/EY nojalla myöntää jäsenvaltioille taloudellista tukea sellaisiin tarpeellisiin toimenpiteisiin suoraan liittyvien menojen kattamiseksi, joita on toteutettu tai joita aiotaan toteuttaa kolmansista maista tai yhteisön muilta alueilta peräisin olevien haitallisten organismien kulkeutumisen estämiseksi hävittämällä organismit, tai jos se ei ole mahdollista, estämällä niiden leviäminen.

| (2) | Belgia, Ranska ja Alankomaat ovat kukin vahvistaneet toimenpideohjelman niiden alueille kulkeutuneiden kasveille haitallisten organismien hävittämiseksi. Ohjelmissa määritellään tavoitteet, toteutettavat toimenpiteet sekä niiden kesto ja kustannukset. Belgia, Ranska ja Alankomaat ovat hakeneet yhteisön taloudellista tukea näille ohjelmille direktiivissä 2000/29/EY säädetyssä määräajassa ja kasvien terveystarkastuksiin tarkoitetun yhteisön rahoitusosuuden myöntämiseen liittyvien säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2051/97 kumoamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1040/2002 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Belgia, Ranska ja Alankomaat ovat kukin vahvistaneet toimenpideohjelman niiden alueille kulkeutuneiden kasveille haitallisten organismien hävittämiseksi. Ohjelmissa määritellään tavoitteet, toteutettavat toimenpiteet sekä niiden kesto ja kustannukset. Belgia, Ranska ja Alankomaat ovat hakeneet yhteisön taloudellista tukea näille ohjelmille direktiivissä 2000/29/EY säädetyssä määräajassa ja kasvien terveystarkastuksiin tarkoitetun yhteisön rahoitusosuuden myöntämiseen liittyvien säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2051/97 kumoamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1040/2002 (2) mukaisesti.

| (3) | Belgian, Ranskan ja Alankomaiden toimittamien teknisten tietojen perusteella komissio on voinut analysoida tilannetta tarkasti ja kokonaisvaltaisesti ja tulla siihen tulokseen, että direktiivissä 2000/29/EY ja erityisesti sen 23 artiklassa vahvistetut edellytykset yhteisön taloudellisen tuen myöntämiseksi ovat täyttyneet. Sen vuoksi on aiheellista säätää yhteisön taloudellisesta tuesta kyseisistä ohjelmista aiheutuneiden menojen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Belgian, Ranskan ja Alankomaiden toimittamien teknisten tietojen perusteella komissio on voinut analysoida tilannetta tarkasti ja kokonaisvaltaisesti ja tulla siihen tulokseen, että direktiivissä 2000/29/EY ja erityisesti sen 23 artiklassa vahvistetut edellytykset yhteisön taloudellisen tuen myöntämiseksi ovat täyttyneet. Sen vuoksi on aiheellista säätää yhteisön taloudellisesta tuesta kyseisistä ohjelmista aiheutuneiden menojen kattamiseksi.

| (4) | Yhteisön taloudellinen tuki voi kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista. Yhteisön taloudellisen tuen määrää Belgian esittämälle ohjelmalle olisi kuitenkin direktiivin 23 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti vähennettävä, koska kyseisen jäsenvaltion ilmoittamalle ohjelmalle on jo komission päätöksen 2004/772/EY (3) nojalla myönnetty yhteisön rahoitusta. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön taloudellinen tuki voi kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista. Yhteisön taloudellisen tuen määrää Belgian esittämälle ohjelmalle olisi kuitenkin direktiivin 23 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti vähennettävä, koska kyseisen jäsenvaltion ilmoittamalle ohjelmalle on jo komission päätöksen 2004/772/EY (3) nojalla myönnetty yhteisön rahoitusta.

| (5) | Komissio selvittää direktiivin 2000/29/EY 24 artiklan mukaisesti, onko kyseisten haitallisten organismien kulkeutuminen aiheutunut puutteellisista tutkimuksista tai tarkastuksista ja hyväksyy tarkastuksensa tulosten perusteella vaadittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(5)

Komissio selvittää direktiivin 2000/29/EY 24 artiklan mukaisesti, onko kyseisten haitallisten organismien kulkeutuminen aiheutunut puutteellisista tutkimuksista tai tarkastuksista ja hyväksyy tarkastuksensa tulosten perusteella vaadittavat toimenpiteet.

| (6) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (4) 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yhteisön sääntöjen mukaisesti toteutettavat eläinlääkintäalaa ja kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta. Näiden toimenpiteiden varainhoidon valvonnasta säädetään edellä mainitun asetuksen 8 ja 9 artiklassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1040/2002 säännösten sekä direktiivin 23 artiklan 8 ja 9 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (4) 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yhteisön sääntöjen mukaisesti toteutettavat eläinlääkintäalaa ja kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta. Näiden toimenpiteiden varainhoidon valvonnasta säädetään edellä mainitun asetuksen 8 ja 9 artiklassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1040/2002 säännösten sekä direktiivin 23 artiklan 8 ja 9 kohdan soveltamista.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön taloudellinen tuki vuodeksi 2005 kattamaan Belgialle, Ranskalle ja Alankomaille aiheutuneita menoja direktiivin 2000/29/EY 23 artiklan 2 kohdassa määritellyistä tarpeellisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu liitteessä luetelluissa hävittämisohjelmissa asianomaisten haitallisten organismien torjumiseksi.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun taloudellisen tuen kokonaismäärä on 689 449 euroa.

2.   Yhteisön taloudellisen tuen enimmäismäärät kutakin ohjelmaa varten ilmoitetaan liitteessä.

3 artikla

Liitteessä vahvistettu yhteisön taloudellinen tuki maksetaan seuraavien edellytysten täyttyessä:

| a) | toteutetuista toimenpiteistä on toimitettu todisteet asetuksessa (EY) N:o 1040/2002 vahvistettujen säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toteutetuista toimenpiteistä on toimitettu todisteet asetuksessa (EY) N:o 1040/2002 vahvistettujen säännösten mukaisesti;

| b) | asianomainen jäsenvaltio on esittänyt komissiolle maksupyynnön asetuksen (EY) N:o 1040/2002 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

asianomainen jäsenvaltio on esittänyt komissiolle maksupyynnön asetuksen (EY) N:o 1040/2002 5 artiklan mukaisesti.

Taloudellinen tuki maksetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2000/29/EY 24 artiklan mukaisten komission tarkastusten toteuttamista.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle ja Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/16/EY (EUVL L 57, 3.3.2005, s. 19).

1

(2)  EYVL L 157, 15.6.2002, s. 38. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 738/2005 (EUVL L 122, 14.5.2005, s. 17).

2

(3)  EUVL L 341, 17.11.2004, s. 27.

3

(4)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

4

---

LIITE

HÄVITTÄMISOHJELMAT

Merkkien selitykset:

| a | = | Hävittämisohjelman toteuttamisvuosi |
| --- | --- | --- |

a

=

Hävittämisohjelman toteuttamisvuosi

I OSA

Ohjelmat, joiden osalta yhteisön taloudellinen tuki on 50 prosenttia tukikelpoisista menoista

| Jäsenvaltio | Torjuttu haitallinen organismi | Saastuneet kasvit | Vuosi | Tukikelpoiset menot
  (euroa) | Yhteisön enimmäistuki
  (euroa)/ohjelma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ranska | Diabrotica virgifera | Maissi | 2003 ja 2004 | 963 183 | 481 591 |
| Alankomaat | Diabrotica virgifera | Maissi | 2003 ja 2004 | 236 856 | 118 428 |

Jäsenvaltio

Torjuttu haitallinen organismi

Saastuneet kasvit

Vuosi

Tukikelpoiset menot

(euroa)

Yhteisön enimmäistuki

(euroa)/ohjelma

Ranska

Diabrotica virgifera

Maissi

2003 ja 2004

963 183

481 591

Alankomaat

Diabrotica virgifera

Maissi

2003 ja 2004

236 856

118 428

II OSA

Ohjelmat, joiden osalta yhteisön taloudellisen tuen määrä vaihtelee sovellettavan vähennyskertoimen mukaan

| Jäsenvaltio | Torjuttu haitallinen organismi | Saastuneet kasvit | Vuosi | a | Tukikelpoiset menot
  (euroa) | Vähennys kerroin
  (%) | Yhteisön enimmäistuki
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Diabrotica virgifera | Maissi | 2005 | 3 | 198 735 | 45 | 89 430 |

Jäsenvaltio

Torjuttu haitallinen organismi

Saastuneet kasvit

Vuosi

a

Tukikelpoiset menot

(euroa)

Vähennys kerroin

(%)

Yhteisön enimmäistuki

(euroa)

Belgia

Diabrotica virgifera

Maissi

2005

3

198 735

45

89 430

| Yhteisön taloudellinen tuki yhteensä (euroa) | 689 449 |
| --- | --- |

Yhteisön taloudellinen tuki yhteensä (euroa)

689 449

---