# Europeiska unionens L 32/4 fe

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 32 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången4 februari 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 32

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången4 februari 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 194/2006 av den 3 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 195/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1377/2005 när det gäller den kvantitet korn som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det finländska interventionsorganet | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 196/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 för att ta hänsyn till den europeiska standarden EN ISO 14001:2004 och om upphävande av beslut 97/265/EG | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 197/2006 av den 3 februari 2006 om övergångsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av före detta livsmedel (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 198/2006 av den 3 februari 2006 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005 om statistik över yrkesutbildning på företag (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 199/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 vad avser fastställande av högsta tillåtna halter för dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel (
  1
  ) | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 200/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06 | 39 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 201/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 186/2006 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick | 41 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 202/2006 av den 3 februari 2006 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 43 |
| | * | Kommissionens direktiv 2006/13/EG av den 3 februari 2006 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder med avseende på dioxin och dioxinlika PCB (
  1
  ) | 44 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 194/2006 av den 3 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 195/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1377/2005 när det gäller den kvantitet korn som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det finländska interventionsorganet

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 196/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 för att ta hänsyn till den europeiska standarden EN ISO 14001:2004 och om upphävande av beslut 97/265/EG

4

*

Kommissionens förordning (EG) nr 197/2006 av den 3 februari 2006 om övergångsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av före detta livsmedel (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens förordning (EG) nr 198/2006 av den 3 februari 2006 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005 om statistik över yrkesutbildning på företag (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens förordning (EG) nr 199/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 vad avser fastställande av högsta tillåtna halter för dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel (
  1
  )

1

34

Kommissionens förordning (EG) nr 200/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

39

Kommissionens förordning (EG) nr 201/2006 av den 3 februari 2006 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 186/2006 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

41

Kommissionens förordning (EG) nr 202/2006 av den 3 februari 2006 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

43

*

Kommissionens direktiv 2006/13/EG av den 3 februari 2006 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder med avseende på dioxin och dioxinlika PCB (
  1
  )

1

44

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 2 december 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar | 54 |
| | * | Rådets beslut av den 23 januari 2006 om att de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, samt Ryssland, skall kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) | 80 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 26 november 2003 om den stödordning som Italien, regionen Piemonte, planerar att genomföra för att minska luftföroreningarna inom regionen
  [delgivet med nr K(2003) 3520]

   (
  1
  ) | 82 |
| | * | Kommissionens beslut av den 1 februari 2006 om ändring av beslut 2005/393/EG beträffande restriktionszonerna när det gäller bluetongue i Spanien och Portugal
  [delgivet med nr K(2006) 180]

   (
  1
  ) | 91 |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 februari 2006 om ändring av beslut 97/467/EG vad gäller införande av en anläggning i Uruguay i de provisoriska förteckningarna över anläggningar i tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera ratitkött
  [delgivet med nr K(2006) 233]

   (
  1
  ) | 93 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 2 december 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar

54

*

Rådets beslut av den 23 januari 2006 om att de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, samt Ryssland, skall kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX)

80

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 26 november 2003 om den stödordning som Italien, regionen Piemonte, planerar att genomföra för att minska luftföroreningarna inom regionen
  [delgivet med nr K(2003) 3520]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2003) 3520]

1

82

*

Kommissionens beslut av den 1 februari 2006 om ändring av beslut 2005/393/EG beträffande restriktionszonerna när det gäller bluetongue i Spanien och Portugal
  [delgivet med nr K(2006) 180]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 180]

1

91

*

Kommissionens beslut av den 3 februari 2006 om ändring av beslut 97/467/EG vad gäller införande av en anläggning i Uruguay i de provisoriska förteckningarna över anläggningar i tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera ratitkött
  [delgivet med nr K(2006) 233]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 233]

1

93

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 2172/2004 av den 17 december 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (EUT L 371 av den 18.12.2004) | 95 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 2172/2004 av den 17 december 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (EUT L 371 av den 18.12.2004)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 194/2006

av den 3 februari 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 februari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 3 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 89,0 |
| 204 | 50,3 |
| 212 | 103,5 |
| 624 | 111,0 |
| 999 | 88,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 105,4 |
| 204 | 102,1 |
| 628 | 167,7 |
| 999 | 125,1 |
| 0709 10 00 | 220 | 66,1 |
| 999 | 66,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 161,6 |
| 204 | 115,9 |
| 999 | 138,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 45,4 |
| 204 | 48,8 |
| 212 | 45,0 |
| 220 | 49,4 |
| 448 | 47,8 |
| 624 | 81,8 |
| 999 | 53,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,4 |
| 999 | 87,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 57,2 |
| 204 | 112,0 |
| 400 | 87,6 |
| 464 | 135,7 |
| 624 | 71,7 |
| 662 | 36,9 |
| 999 | 83,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,9 |
| 999 | 61,9 |
| 0808 10 80 | 400 | 125,0 |
| 404 | 104,7 |
| 720 | 82,0 |
| 999 | 103,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 92,4 |
| 400 | 90,3 |
| 720 | 57,9 |
| 999 | 80,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

89,0

204

50,3

212

103,5

624

111,0

999

88,5

0707 00 05

052

105,4

204

102,1

628

167,7

999

125,1

0709 10 00

220

66,1

999

66,1

0709 90 70

052

161,6

204

115,9

999

138,8

0805 10 20

052

45,4

204

48,8

212

45,0

220

49,4

448

47,8

624

81,8

999

53,0

0805 20 10

204

87,4

999

87,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

57,2

204

112,0

400

87,6

464

135,7

624

71,7

662

36,9

999

83,5

0805 50 10

052

61,9

999

61,9

0808 10 80

400

125,0

404

104,7

720

82,0

999

103,9

0808 20 50

388

92,4

400

90,3

720

57,9

999

80,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 195/2006

av den 3 februari 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1377/2005 när det gäller den kvantitet korn som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det finländska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (2) fastställs förfaranden och villkor för försäljning av spannmål som innehas av interventionsorganen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (2) fastställs förfaranden och villkor för försäljning av spannmål som innehas av interventionsorganen.

| (2) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1377/2005 (3) inleds en stående anbudsinfordran för export av 27 780 ton korn som innehas av det finländska interventionsorganet. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1377/2005 (3) inleds en stående anbudsinfordran för export av 27 780 ton korn som innehas av det finländska interventionsorganet.

| (3) | Finland har informerat kommissionen om att dess interventionsorgan har för avsikt att öka kvantiteten i anbudsinfordringen för export med 35 000 ton. Med beaktande av denna begäran, de tillgängliga kvantiteterna och situationen på marknaden bör Finland begäran bifallas. |
| --- | --- |

(3)

Finland har informerat kommissionen om att dess interventionsorgan har för avsikt att öka kvantiteten i anbudsinfordringen för export med 35 000 ton. Med beaktande av denna begäran, de tillgängliga kvantiteterna och situationen på marknaden bör Finland begäran bifallas.

| (4) | Förordning (EG) nr 1377/2005 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1377/2005 bör därför ändras.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i förordning (EG) nr 1377/2005 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

Anbudsinfordringen skall avse maximalt 62 780 ton korn för export till tredjeländer med undantag av Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Kanada, Kroatien, Förenta staterna, Liechtenstein, Mexiko, Rumänien, Serbien och Montenegro (4) och Schweiz.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 191, 31.7.1993, s. 76. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 749/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUT L 219, 24.8.2005, s. 21.

3

(4)  Inbegripet Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.”

4

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 196/2006

av den 3 februari 2006

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 för att ta hänsyn till den europeiska standarden EN ISO 14001:2004 och om upphävande av beslut 97/265/EG

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (1), särskilt artikel 9.1 a och artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | De krav som anges i avsnitt 4 i den europeiska standarden EN ISO 14001:1996 är de krav som ställs på miljöledningssystem i förordning (EG) nr 761/2001 enligt del A i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

De krav som anges i avsnitt 4 i den europeiska standarden EN ISO 14001:1996 är de krav som ställs på miljöledningssystem i förordning (EG) nr 761/2001 enligt del A i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Den internationella standarden ISO 14001:1996 har ändrats 2004 till följd av det arbete som gjorts inom Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) kommitté TC207/SCI miljöledningssystem, för att förbättra kompatibiliteten mellan ISO 14001 och ISO 9001 och förtydliga texten i ISO 14001 utan att lägga till några nya krav. |
| --- | --- |

(2)

Den internationella standarden ISO 14001:1996 har ändrats 2004 till följd av det arbete som gjorts inom Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) kommitté TC207/SCI miljöledningssystem, för att förbättra kompatibiliteten mellan ISO 14001 och ISO 9001 och förtydliga texten i ISO 14001 utan att lägga till några nya krav.

| (3) | ISO har därefter gett ut en ny reviderad version av den internationella standarden ISO 14001:2004 och av den europeiska standarden EN ISO 14001:2004. |
| --- | --- |

(3)

ISO har därefter gett ut en ny reviderad version av den internationella standarden ISO 14001:2004 och av den europeiska standarden EN ISO 14001:2004.

| (4) | Bilaga I A till förordning (EG) nr 761/2001 bör ändras för att ta hänsyn till den europeiska standarden EN ISO 14001:2004. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I A till förordning (EG) nr 761/2001 bör ändras för att ta hänsyn till den europeiska standarden EN ISO 14001:2004.

| (5) | Förordning (EG) nr 761/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 761/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Det behövs övergångsbestämmelser för organisationer som redan är registrerade enligt EMAS. |
| --- | --- |

(6)

Det behövs övergångsbestämmelser för organisationer som redan är registrerade enligt EMAS.

| (7) | Kommissionens beslut 97/265/EG (2) om erkännande av den internationella standarden ISO 14001:1996 och den europeiska standarden EN ISO 14001:1996 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslut 97/265/EG (2) om erkännande av den internationella standarden ISO 14001:1996 och den europeiska standarden EN ISO 14001:1996 bör därför upphävas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 14 i förordning (EG) nr 761/2001. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 14 i förordning (EG) nr 761/2001.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del A i bilaga I till förordning (EG) nr 761/2001 skall ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Organisationer som är registrerade i EMAS-registret när denna förordning träder i kraft skall kvarstå i EMAS-registret och genomgå den kontroll som avses i punkt 2.

2.   Uppfyllelsen av de krav som anges i förordning (EG) nr 761/2001, ändrad genom den här förordningen, skall kontrolleras vid nästa kontroll av organisationen.

Om nästa kontroll skall äga rum tidigare än sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft får dagen för nästa kontroll flyttas fram med sex månader i samförstånd med miljökontrollanten och det behöriga organet.

Artikel 3

Beslut 97/265/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 114, 24.4.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 104, 22.4.1997, s. 37.

2

---

BILAGA

”BILAGA I

A.   KRAV PÅ MILJÖLEDNINGSSYSTEM

Organisationer som deltar i miljölednings- och miljörevisionsordningen (EMAS) skall uppfylla de krav i EN ISO 14001:2004 som anges i avsnitt 4 i den europeiska standarden (1) och som återges i sin helhet nedan.

I-A.   Krav på miljöledningssystem

I-A.1   Generella krav

Organisationen skall upprätta, dokumentera, införa, underhålla och ständigt förbättra ett miljöledningssystem enligt kraven i denna standard samt bestämma hur den skall uppfylla kraven.

Organisationen skall definiera och dokumentera omfattningen av sitt miljöledningssystem.

I-A.2   Miljöpolicy

Högsta ledningen skall fastställa organisationens miljöpolicy och säkerställa att den, inom den definierade omfattningen av miljöledningssystemet,

| a) | är relevant i förhållande till organisationens aktiviteter, produkter och tjänster, deras typ, storlek och miljöpåverkan, |
| --- | --- |

a)

är relevant i förhållande till organisationens aktiviteter, produkter och tjänster, deras typ, storlek och miljöpåverkan,

| b) | innehåller ett åtagande om ständig förbättring och förebyggande av förorening, |
| --- | --- |

b)

innehåller ett åtagande om ständig förbättring och förebyggande av förorening,

| c) | innehåller ett åtagande om att följa tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av och som kan relateras till organisationens miljöaspekter, |
| --- | --- |

c)

innehåller ett åtagande om att följa tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av och som kan relateras till organisationens miljöaspekter,

| d) | utgör grunden för att fastställa och följa upp övergripande och detaljerade miljömål, |
| --- | --- |

d)

utgör grunden för att fastställa och följa upp övergripande och detaljerade miljömål,

| e) | är dokumenterad, införd och underhållen, |
| --- | --- |

e)

är dokumenterad, införd och underhållen,

| f) | är kommunicerad till alla personer som arbetar för eller på uppdrag av organisationen, |
| --- | --- |

f)

är kommunicerad till alla personer som arbetar för eller på uppdrag av organisationen,

| g) | är tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

g)

är tillgänglig för allmänheten.

I-A.3   Planering

I-A.3.1   Miljöaspekter

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att

| a) | identifiera de miljöaspekter som orsakas av aktiviteter, produkter och tjänster inom miljöledningssystemets omfattning som organisationen kan styra samt de miljöaspekter som den kan påverka. När detta görs skall organisationen ta hänsyn till planerad eller pågående utveckling och nya eller förändrade aktiviteter, produkter och tjänster, |
| --- | --- |

a)

identifiera de miljöaspekter som orsakas av aktiviteter, produkter och tjänster inom miljöledningssystemets omfattning som organisationen kan styra samt de miljöaspekter som den kan påverka. När detta görs skall organisationen ta hänsyn till planerad eller pågående utveckling och nya eller förändrade aktiviteter, produkter och tjänster,

| b) | avgöra vilka aspekter som har eller kan ha en betydande påverkan på miljön (dvs. betydande miljöaspekter). |
| --- | --- |

b)

avgöra vilka aspekter som har eller kan ha en betydande påverkan på miljön (dvs. betydande miljöaspekter).

Organisationen skall hålla denna information dokumenterad och aktuell.

Organisationen skall säkerställa att den tar hänsyn till de betydande miljöaspekterna när miljöledningssystemet upprättas, införs och underhålls.

I-A.3.2   Lagar och andra krav

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att

| a) | identifiera och ha tillgång till tillämpliga lagkrav och andra krav som organisationen berörs av och som har samband med organisationens miljöaspekter, |
| --- | --- |

a)

identifiera och ha tillgång till tillämpliga lagkrav och andra krav som organisationen berörs av och som har samband med organisationens miljöaspekter,

| b) | avgöra på vilket sätt kraven är tillämpliga på miljöaspekterna. |
| --- | --- |

b)

avgöra på vilket sätt kraven är tillämpliga på miljöaspekterna.

Organisationen skall säkerställa att hänsyn tas till tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av, när miljöledningssystemet upprättas, införs och underhålls.

I-A.3.3   Övergripande mål, detaljerade mål och handlingsplaner

Organisationen skall fastställa, införa och underhålla dokumenterade övergripande och detaljerade miljömål för relevanta funktioner och nivåer inom organisationen.

Övergripande och detaljerade miljömål skall vara mätbara där så är praktiskt möjligt och vara förenliga med miljöpolicyn, inklusive åtagandena om att förebygga förorening, att följa tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av och åtagandet om ständig förbättring.

När övergripande och detaljerade miljömål upprättas och ses över, skall organisationen ta hänsyn till lagar och andra krav som organisationen berörs av och till sina betydande miljöaspekter. Organisationen skall också beakta tekniska möjligheter, ekonomiska krav, drifts- och affärsmässiga krav samt synpunkter från intressenter.

Organisationen skall införa, upprätta och underhålla en eller flera handlingsplaner för att uppnå sina övergripande och detaljerade miljömål. Handlingsplanerna skall innehålla

| a) | ansvarsfördelningen för att uppnå övergripande och detaljerade miljömål för relevanta funktioner och nivåer inom organisationen, |
| --- | --- |

a)

ansvarsfördelningen för att uppnå övergripande och detaljerade miljömål för relevanta funktioner och nivåer inom organisationen,

| b) | tillvägagångssätt, resurser och tidsplaner för att uppnå målen. |
| --- | --- |

b)

tillvägagångssätt, resurser och tidsplaner för att uppnå målen.

I-A.4   Införande och tillämpning

I-A.4.1   Resurser, roller, ansvar och befogenheter

Ledningen skall säkerställa att de resurser som är nödvändiga för att upprätta, införa, underhålla och förbättra miljöledningssystemet finns tillgängliga. Resurser inkluderar personresurser, specialistkompetens, infrastruktur inom organisationen och tekniska och finansiella resurser.

Roller, ansvar och befogenheter skall vara definierade, dokumenterade och kommunicerade för att underlätta en effektiv miljöledning.

Organisationens högsta ledning skall utse en eller flera representanter för ledningen som, oavsett annat ansvar, skall ha definierade roller, ansvar och befogenheter för att

| a) | säkerställa att ett miljöledningssystem är upprättat, infört och underhållet i enlighet med kraven i denna standard, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att ett miljöledningssystem är upprättat, infört och underhållet i enlighet med kraven i denna standard,

| b) | rapportera miljöledningssystemets prestanda till högsta ledningen för genomgång, inklusive rekommendationer till förbättringar. |
| --- | --- |

b)

rapportera miljöledningssystemets prestanda till högsta ledningen för genomgång, inklusive rekommendationer till förbättringar.

I-A.4.2   Kompetens, utbildning och medvetenhet

Organisationen skall säkerställa att varje person som utför uppgifter som kan orsaka sådan miljöpåverkan som organisationen identifierat som betydande har kompetens grundad på lämplig teoretisk och praktisk utbildning eller erfarenhet. Detta gäller personer som i rollen som anställd eller på organisationens uppdrag utför uppgifter åt organisationen.

Organisationen skall identifiera utbildningsbehov som har samband med miljöaspekterna och miljöledningssystemet. Den skall även tillhandahålla utbildning eller vidta andra åtgärder för att tillgodose sådana behov och bevara tillhörande redovisande dokument.

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner så att personer som arbetar för organisationen eller på dess uppdrag, görs medvetna om

| a) | betydelsen av att miljöpolicy, rutiner och krav i miljöledningssystemet följs, |
| --- | --- |

a)

betydelsen av att miljöpolicy, rutiner och krav i miljöledningssystemet följs,

| b) | de betydande miljöaspekterna och relaterad, verklig eller potentiell, miljöpåverkan som kan kopplas till deras arbete och de miljöfördelar de kan åstadkomma genom en förbättrad personlig insats, |
| --- | --- |

b)

de betydande miljöaspekterna och relaterad, verklig eller potentiell, miljöpåverkan som kan kopplas till deras arbete och de miljöfördelar de kan åstadkomma genom en förbättrad personlig insats,

| c) | sina roller och sitt ansvar för att uppfylla kraven i miljöledningssystemet, |
| --- | --- |

c)

sina roller och sitt ansvar för att uppfylla kraven i miljöledningssystemet,

| d) | möjliga konsekvenser av att avvika från specificerade rutiner. |
| --- | --- |

d)

möjliga konsekvenser av att avvika från specificerade rutiner.

I-A.4.3   Kommunikation

Med utgångspunkt i organisationens miljöaspekter och miljöledningssystem skall organisationen upprätta, införa och underhålla rutiner för

| a) | intern kommunikation mellan olika nivåer och funktioner inom organisationen, |
| --- | --- |

a)

intern kommunikation mellan olika nivåer och funktioner inom organisationen,

| b) | att ta emot, dokumentera och svara på relevanta synpunkter från externa intressenter. |
| --- | --- |

b)

att ta emot, dokumentera och svara på relevanta synpunkter från externa intressenter.

Organisationen skall besluta om de betydande miljöaspekterna skall kommuniceras externt och dokumentera sitt beslut. Om organisationen beslutar att kommunicera externt, skall organisationen upprätta och införa metoder för detta.

I-A.4.4   Dokumentation

Dokumentationen av miljöledningssystemet skall omfatta

| a) | miljöpolicy och övergripande och detaljerade miljömål, |
| --- | --- |

a)

miljöpolicy och övergripande och detaljerade miljömål,

| b) | beskrivning av miljöledningssystemets omfattning, |
| --- | --- |

b)

beskrivning av miljöledningssystemets omfattning,

| c) | beskrivning av miljöledningssystemets huvuddelar, hur dessa samverkar samt hänvisningar till relaterade dokument, |
| --- | --- |

c)

beskrivning av miljöledningssystemets huvuddelar, hur dessa samverkar samt hänvisningar till relaterade dokument,

| d) | dokument, inklusive redovisande dokument, som krävs av denna standard, |
| --- | --- |

d)

dokument, inklusive redovisande dokument, som krävs av denna standard,

| e) | dokument, inklusive redovisande dokument, som organisationen funnit nödvändiga för att säkerställa verkningsfull planering, verkningsfullt utförande och verkningsfull styrning av processer som har samband med organisationens betydande miljöaspekter. |
| --- | --- |

e)

dokument, inklusive redovisande dokument, som organisationen funnit nödvändiga för att säkerställa verkningsfull planering, verkningsfullt utförande och verkningsfull styrning av processer som har samband med organisationens betydande miljöaspekter.

I-A.4.5   Dokumentstyrning

Organisationen skall styra dokument som krävs av miljöledningssystemet och av denna internationella standard. Redovisande dokument är en särskild typ av dokument, som skall styras enligt kraven i A.5.4.

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att

| a) | godkänna dokument med avseende på lämplighet innan de ges ut, |
| --- | --- |

a)

godkänna dokument med avseende på lämplighet innan de ges ut,

| b) | granska och efter behov uppdatera dokument och på nytt godkänna dokument, |
| --- | --- |

b)

granska och efter behov uppdatera dokument och på nytt godkänna dokument,

| c) | säkerställa att ändringar och gällande ändringsstatus för dokument är angivna, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att ändringar och gällande ändringsstatus för dokument är angivna,

| d) | säkerställa att rätt version av tillämpliga dokument finns på de platser där de skall användas, |
| --- | --- |

d)

säkerställa att rätt version av tillämpliga dokument finns på de platser där de skall användas,

| e) | säkerställa att dokument förblir läsbara och lätta att identifiera, |
| --- | --- |

e)

säkerställa att dokument förblir läsbara och lätta att identifiera,

| f) | säkerställa att dokument av externt ursprung, som organisationen funnit nödvändiga för planering och tillämpning av miljöledningssystemet, är identifierade och att deras distribution styrs, |
| --- | --- |

f)

säkerställa att dokument av externt ursprung, som organisationen funnit nödvändiga för planering och tillämpning av miljöledningssystemet, är identifierade och att deras distribution styrs,

| g) | förhindra oavsiktlig användning av utgångna dokument och identifiera dem på lämpligt sätt, om de av något skäl bevaras. |
| --- | --- |

g)

förhindra oavsiktlig användning av utgångna dokument och identifiera dem på lämpligt sätt, om de av något skäl bevaras.

I-A.4.6   Verksamhetsstyrning

I enlighet med miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade målen skall organisationen identifiera den verksamhet och de aktiviteter som kan sättas i samband med de identifierade betydande miljöaspekterna. För att säkerställa att sådana aktiviteter utförs enligt angivna specificerade villkor skall organisationen

| a) | upprätta, införa och underhålla dokumenterade rutiner för att styra situationer där avsaknad av dokumenterade rutiner skulle kunna medföra avvikelser från miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade målen, |
| --- | --- |

a)

upprätta, införa och underhålla dokumenterade rutiner för att styra situationer där avsaknad av dokumenterade rutiner skulle kunna medföra avvikelser från miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade målen,

| b) | fastställa driftkriterier i rutinerna, |
| --- | --- |

b)

fastställa driftkriterier i rutinerna,

| c) | upprätta, införa och underhålla rutiner för de betydande miljöaspekter som orsakas av varor och tjänster som används av organisationen samt kommunicera relevanta rutiner och krav till leverantörer, entreprenörer och andra uppdragstagare. |
| --- | --- |

c)

upprätta, införa och underhålla rutiner för de betydande miljöaspekter som orsakas av varor och tjänster som används av organisationen samt kommunicera relevanta rutiner och krav till leverantörer, entreprenörer och andra uppdragstagare.

I-A.4.7   Beredskap och agerande vid nödlägen

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att identifiera möjliga nödlägen och olyckor som kan påverka miljön och planera för hur organisationen skall agera om sådana situationer uppstår.

Organisationen skall agera vid inträffade nödlägen och olyckor och förhindra eller mildra negativ miljöpåverkan.

Organisationen skall regelbundet gå igenom och där det behövs se över sin beredskap och sina rutiner för nödlägen och olyckor. Detta gäller i synnerhet efter det att nödlägen eller olyckor har inträffat.

Där så är praktiskt möjligt, skall organisationen även regelbundet öva sådan beredskap.

I-A.5   Uppföljning

I-A.5.1   Övervakning och mätning

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att regelbundet övervaka och mäta sådant i verksamheten som kan ha betydande miljöpåverkan. Rutinerna skall omfatta dokumentering av uppgifter som redovisar organisationens miljöprestanda, tillämplig verksamhetsstyrning och överensstämmelse med organisationens övergripande och detaljerade miljömål.

Organisationen skall säkerställa att kalibrerad eller verifierad utrustning för övervakning och mätning används och att den underhålls.

I-A.5.2   Utvärdering av att lagar och andra krav följs

I-A.5.2.1   Enligt organisationens åtagande om att följa lagkrav, skall den upprätta, införa och underhålla rutiner för att regelbundet utvärdera att tillämpliga lagkrav följs.

Organisationen skall bevara redovisande dokument från den regelbundna utvärderingen.

I-A.5.2.2   Organisationen skall utvärdera att den följer andra krav som den berörs av. Organisationen kan välja att kombinera denna utvärdering med utvärderingen av att den följer lagar, enligt A.5.2.1, eller upprätta en separat rutin för detta.

Organisationen skall bevara redovisande dokument från den regelbundna utvärderingen.

I-A.5.3   Avvikelse, korrigerande och förebyggande åtgärder

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att hantera inträffade eller tänkbara avvikelser och för att vidta korrigerande och förebyggande åtgärder. Rutinerna skall ange krav för att

| a) | identifiera och korrigera avvikelser och vidta åtgärder för att mildra deras miljöpåverkan, |
| --- | --- |

a)

identifiera och korrigera avvikelser och vidta åtgärder för att mildra deras miljöpåverkan,

| b) | undersöka avvikelser, identifiera vad som har orsakat avvikelserna och vidta åtgärder för att förhindra att avvikelserna upprepas, |
| --- | --- |

b)

undersöka avvikelser, identifiera vad som har orsakat avvikelserna och vidta åtgärder för att förhindra att avvikelserna upprepas,

| c) | utvärdera behov av åtgärder för att förhindra avvikelser och vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att avvikelserna inträffar, |
| --- | --- |

c)

utvärdera behov av åtgärder för att förhindra avvikelser och vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att avvikelserna inträffar,

| d) | dokumentera resultaten av korrigerande och förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

d)

dokumentera resultaten av korrigerande och förebyggande åtgärder,

| e) | granska effekten av korrigerande och förebyggande åtgärder; Varje åtgärd skall vara ändamålsenlig i förhållande till problemens storlek och den miljöpåverkan som har uppstått. |
| --- | --- |

e)

granska effekten av korrigerande och förebyggande åtgärder; Varje åtgärd skall vara ändamålsenlig i förhållande till problemens storlek och den miljöpåverkan som har uppstått.

Organisationen skall säkerställa att varje nödvändig förändring av dokumentationen av miljöledningssystemet görs.

I-A.5.4   Redovisande dokument

Organisationen skall upprätta och underhålla redovisande dokument i den omfattning som behövs för att visa att organisationen uppfyller kraven i sitt miljöledningssystem och i denna standard samt för att kunna visa de resultat som har uppnåtts.

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att identifiera, förvara, skydda, återfinna, arkivera och gallra redovisande dokument.

Redovisande dokument skall vara och förbli tydliga, identifierbara och spårbara.

I-A.5.5   Intern revision

Organisationen skall säkerställa att interna revisioner av miljöledningssystemet genomförs med planerade intervall för att

| a) | avgöra om miljöledningssystemet






  — | överensstämmer med planerade åtgärder för miljöledning, inklusive kraven i denna standard, |
| --- | --- | --- |

a)

avgöra om miljöledningssystemet

—

överensstämmer med planerade åtgärder för miljöledning, inklusive kraven i denna standard,

| — | har införts och underhållits på ett riktigt sätt, |
| --- | --- |

—

har införts och underhållits på ett riktigt sätt,

| b) | ge ledningen information om resultat från revisioner.
  Organisationen skall planera, upprätta, införa och underhålla ett revisionsprogram med hänsyn till de berörda verksamheternas och aktiviteternas betydelse för miljön och till resultat från tidigare revisioner. |
| --- | --- |

b)

ge ledningen information om resultat från revisioner.

Organisationen skall planera, upprätta, införa och underhålla ett revisionsprogram med hänsyn till de berörda verksamheternas och aktiviteternas betydelse för miljön och till resultat från tidigare revisioner.

En revisionsrutin skall upprättas, införas och underhållas. Den skall behandla följande frågor:

| — | Ansvar och krav för att planera och genomföra revisioner, för att rapportera resultat och för att bevara tillhörande redovisande dokument. |
| --- | --- |

—

Ansvar och krav för att planera och genomföra revisioner, för att rapportera resultat och för att bevara tillhörande redovisande dokument.

| — | Identifiering av revisionskriterier, omfattning, frekvens och metoder. |
| --- | --- |

—

Identifiering av revisionskriterier, omfattning, frekvens och metoder.

Revisorer skall väljas och revisioner skall genomföras på sådant sätt att objektivitet och opartiskhet i revisionsprocessen säkerställs.

I-A.6   Ledningens genomgång

Högsta ledningen skall utvärdera miljöledningssystemet, med planerade intervall, för att säkerställa att det är fortsatt lämpligt, tillräckligt och verkningsfullt. Utvärderingarna skall omfatta en bedömning av möjligheter till förbättringar och av behovet av ändringar i miljöledningssystemet, inklusive ändringar i miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade miljömålen.

Redovisande dokument från ledningens genomgång skall bevaras.

Underlag för ledningens genomgång skall omfatta

| a) | resultat från interna revisioner av miljöledningssystemet och utvärdering av hur organisationen uppfyller lagar och andra krav som den berörs av, |
| --- | --- |

a)

resultat från interna revisioner av miljöledningssystemet och utvärdering av hur organisationen uppfyller lagar och andra krav som den berörs av,

| b) | information från externa intressenter, inklusive klagomål, |
| --- | --- |

b)

information från externa intressenter, inklusive klagomål,

| c) | organisationens miljöprestanda, |
| --- | --- |

c)

organisationens miljöprestanda,

| d) | i vilken omfattning övergripande och detaljerade mål har nåtts, |
| --- | --- |

d)

i vilken omfattning övergripande och detaljerade mål har nåtts,

| e) | status för korrigerande och förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

e)

status för korrigerande och förebyggande åtgärder,

| f) | uppföljning av åtgärder beslutade vid ledningens tidigare genomgångar, |
| --- | --- |

f)

uppföljning av åtgärder beslutade vid ledningens tidigare genomgångar,

| g) | förändrade förhållanden, inklusive utveckling av lagar och andra krav som kan relateras till organisationens miljöaspekter, och |
| --- | --- |

g)

förändrade förhållanden, inklusive utveckling av lagar och andra krav som kan relateras till organisationens miljöaspekter, och

| h) | rekommendationer till förbättringar. |
| --- | --- |

h)

rekommendationer till förbättringar.

Enligt åtagandet om ständig förbättring skall resultat från ledningens genomgång inkludera beslut och åtgärder som rör eventuella förändringar av miljöpolicyn, av övergripande och detaljerade mål och av andra delar av miljöledningssystemet.

FÖRTECKNING ÖVER NATIONELLA STANDARDISERINGSORGAN

| BE | : | IBN/BIN (Institut belge de normalisation/Belgisch Instituut voor Normalisatie) |
| --- | --- | --- |
| CZ | : | ČNI (Český normalizační institut) |
| DK | : | DS (Dansk Standard) |
| DE | : | DIN (Deutsches Institut für Normung e.V.) |
| EE | : | EVS (Eesti Standardikeskus) |
| EL | : | ELOT (Ελληνικός Οργανισμός Τυποποίησης) |
| ES | : | AENOR (Asociación Española de Normalización y Certificación) |
| FR | : | AFNOR (Association française de normalisation) |
| IEL | : | NSAI (National Standards Authority of Ireland) |
| IT | : | UNI (Ente Nazionale Italiano di Unificazione) |
| CY | : | Κυπριακός Οργανισμός Προώθησης Ποιότητας |
| LV | : | LVS (Latvijas Standarts) |
| LT | : | LST (Lietuvos standartizacijos departamentas) |
| LU | : | SEE (Service de l’Energie de l’Etat) (Luxembourg) |
| HU | : | MSZT (Magyar Szabványügyi Testület) |
| MT | : | MSA (Awtorità Maltija dwar l-Istandards/Malta Standards Authority) |
| NL | : | NEN (Nederlands Normalisatie-Instituut) |
| AT | : | ON (Österreichisches Normungsinstitut) |
| PL | : | PKN (Polski Komitet Normalizacyjny) |
| PT | : | IPQ (Instituto Português da Qualidade) |
| SI | : | SIST (Slovenski inštitut za standardizacijo) |
| SK | : | SÚTN (Slovenský ústav technickej normalizácie) |
| FI | : | SFS (Suomen Standardisoimisliitto ry.) |
| SE | : | SIS (Swedish Standards Institute) |
| UK | : | BSI (British Standards Institution).” |

BE

:

IBN/BIN (Institut belge de normalisation/Belgisch Instituut voor Normalisatie)

CZ

:

ČNI (Český normalizační institut)

DK

:

DS (Dansk Standard)

DE

:

DIN (Deutsches Institut für Normung e.V.)

EE

:

EVS (Eesti Standardikeskus)

EL

:

ELOT (Ελληνικός Οργανισμός Τυποποίησης)

ES

:

AENOR (Asociación Española de Normalización y Certificación)

FR

:

AFNOR (Association française de normalisation)

IEL

:

NSAI (National Standards Authority of Ireland)

IT

:

UNI (Ente Nazionale Italiano di Unificazione)

CY

:

Κυπριακός Οργανισμός Προώθησης Ποιότητας

LV

:

LVS (Latvijas Standarts)

LT

:

LST (Lietuvos standartizacijos departamentas)

LU

:

SEE (Service de l’Energie de l’Etat) (Luxembourg)

HU

:

MSZT (Magyar Szabványügyi Testület)

MT

:

MSA (Awtorità Maltija dwar l-Istandards/Malta Standards Authority)

NL

:

NEN (Nederlands Normalisatie-Instituut)

AT

:

ON (Österreichisches Normungsinstitut)

PL

:

PKN (Polski Komitet Normalizacyjny)

PT

:

IPQ (Instituto Português da Qualidade)

SI

:

SIST (Slovenski inštitut za standardizacijo)

SK

:

SÚTN (Slovenský ústav technickej normalizácie)

FI

:

SFS (Suomen Standardisoimisliitto ry.)

SE

:

SIS (Swedish Standards Institute)

UK

:

BSI (British Standards Institution).”

---

(1)  Texten i denna bilaga är återgiven med tillstånd av Europeiska standardiseringskommittén (CEN). Den fullständiga texten kan köpas från de nationella standardiseringsorgan som förtecknas i bilagan. Återgivande av denna bilaga för kommersiella ändamål är förbjuden.

1

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 197/2006

av den 3 februari 2006

om övergångsbestämmelser enligt förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av före detta livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 32.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1774/2002 föreskrivs en fullständig revidering av gemenskapsbestämmelserna om animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel, inklusive införandet av ett antal strikta krav. Dessutom föreskrivs att lämpliga övergångsbestämmelser får antas. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1774/2002 föreskrivs en fullständig revidering av gemenskapsbestämmelserna om animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel, inklusive införandet av ett antal strikta krav. Dessutom föreskrivs att lämpliga övergångsbestämmelser får antas.

| (2) | På grund av att dessa krav är strikta medges medlemsstaterna undantag enligt kommissionens förordning (EG) nr 813/2003 av den 12 maj 2003 om övergångsbestämmelser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport och bortskaffande av livsmedel (2), för att huvudmännen skall kunna fortsätta att tillämpa de nationella bestämmelserna för insamling, transport och bortskaffande av före detta livsmedel till och med den 31 december 2005. Medlemsstaterna har begärt att få förlänga undantaget under ytterligare en tid för att undvika avbrott i handeln. Undantaget bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(2)

På grund av att dessa krav är strikta medges medlemsstaterna undantag enligt kommissionens förordning (EG) nr 813/2003 av den 12 maj 2003 om övergångsbestämmelser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 avseende insamling, transport och bortskaffande av livsmedel (2), för att huvudmännen skall kunna fortsätta att tillämpa de nationella bestämmelserna för insamling, transport och bortskaffande av före detta livsmedel till och med den 31 december 2005. Medlemsstaterna har begärt att få förlänga undantaget under ytterligare en tid för att undvika avbrott i handeln. Undantaget bör därför förlängas.

| (3) | I rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (3) fastställs villkor för utfärdande av tillstånd för deponering och för mottagande av avfall vid de olika deponierna. Därför bör bestämmelserna i det direktivet tillämpas när den behöriga myndigheten anser att de före detta livsmedel som bortskaffas till en deponi inte utgör en hälsorisk för människor eller djur. |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (3) fastställs villkor för utfärdande av tillstånd för deponering och för mottagande av avfall vid de olika deponierna. Därför bör bestämmelserna i det direktivet tillämpas när den behöriga myndigheten anser att de före detta livsmedel som bortskaffas till en deponi inte utgör en hälsorisk för människor eller djur.

| (4) | Vissa före detta livsmedel, såsom bröd, pasta, smördeg och liknande produkter, utgör en liten hälsorisk för människor eller djur, under förutsättning att de inte har kommit i kontakt med råvaror av animaliskt ursprung, såsom rått kött, råa fiskprodukter, råa ägg och obehandlad mjölk. I sådana fall bör den behöriga myndigheten ges möjlighet att tillåta att de före detta livsmedlen används som foder om myndigheten är förvissad om att detta förfarande inte utgör en hälsorisk för människor eller djur. Den behöriga myndigheten bör även ges möjlighet att tillåta att de används för andra ändamål, såsom gödsel, eller behandlas eller bortskaffas på annat sätt, till exempel i en biogas- eller komposteringsanläggning som inte är godkänd enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

(4)

Vissa före detta livsmedel, såsom bröd, pasta, smördeg och liknande produkter, utgör en liten hälsorisk för människor eller djur, under förutsättning att de inte har kommit i kontakt med råvaror av animaliskt ursprung, såsom rått kött, råa fiskprodukter, råa ägg och obehandlad mjölk. I sådana fall bör den behöriga myndigheten ges möjlighet att tillåta att de före detta livsmedlen används som foder om myndigheten är förvissad om att detta förfarande inte utgör en hälsorisk för människor eller djur. Den behöriga myndigheten bör även ges möjlighet att tillåta att de används för andra ändamål, såsom gödsel, eller behandlas eller bortskaffas på annat sätt, till exempel i en biogas- eller komposteringsanläggning som inte är godkänd enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 1774/2002.

| (5) | Kommissionen skall rådgöra med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om de möjliga riskerna med att omvandla det nuvarande förlängda undantaget till tillämpningsföreskrifter enligt artikel 6.2 i i förordning (EG) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen skall rådgöra med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om de möjliga riskerna med att omvandla det nuvarande förlängda undantaget till tillämpningsföreskrifter enligt artikel 6.2 i i förordning (EG) nr 1774/2002.

| (6) | För att förebygga risker för djurs hälsa och folkhälsan bör ändamålsenliga kontrollsystem bibehållas i medlemsstaterna under den tid då övergångsbestämmelserna är tillämpliga. |
| --- | --- |

(6)

För att förebygga risker för djurs hälsa och folkhälsan bör ändamålsenliga kontrollsystem bibehållas i medlemsstaterna under den tid då övergångsbestämmelserna är tillämpliga.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag för insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av före detta livsmedel

1.   Med undantag från artikel 6.2 och artikel 7 och kapitlen I–III och kapitlen V–VIII i bilaga II till förordning (EG) nr 1774/2002 får medlemsstaterna tillåta insamling, transport, behandling, användning och bortskaffande av sådana före detta livsmedel som avses i artikel 6.1 f i den förordningen (”före detta livsmedel”), i enlighet med artiklarna 2 och 3 i den här förordningen, förutsatt att

| a) | de inte har varit i kontakt med någon animalisk biprodukt som avses i artiklarna 4 och 5 och artikel 6.1 a–e och g–k i förordning (EG) nr 1774/2002 eller med andra råvaror av animaliskt ursprung, |
| --- | --- |

a)

de inte har varit i kontakt med någon animalisk biprodukt som avses i artiklarna 4 och 5 och artikel 6.1 a–e och g–k i förordning (EG) nr 1774/2002 eller med andra råvaror av animaliskt ursprung,

| b) | detta inte medför någon risk för folkhälsan eller djurs hälsa. |
| --- | --- |

b)

detta inte medför någon risk för folkhälsan eller djurs hälsa.

2.   Det undantag som anges i punkt 1 skall inte vara tillämpligt på råvaror av animaliskt ursprung.

Artikel 2

Insamling och transport

Medlemsstaterna får tillåta insamling och transport av före detta livsmedel, förutsatt att den person som avsänder eller transporterar de före detta livsmedlen

| a) | ser till att de före detta livsmedlen sänds och transporteras till en anläggning eller annan inrättning som godkänts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1774/2002 eller en anläggning eller annan inrättning eller deponi i enlighet med artikel 3 i den här förordningen, och |
| --- | --- |

a)

ser till att de före detta livsmedlen sänds och transporteras till en anläggning eller annan inrättning som godkänts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1774/2002 eller en anläggning eller annan inrättning eller deponi i enlighet med artikel 3 i den här förordningen, och

| b) | för register över sändningarna i minst två år efter avsändningen eller transporten där detta styrks, och på begäran uppvisar det för den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

b)

för register över sändningarna i minst två år efter avsändningen eller transporten där detta styrks, och på begäran uppvisar det för den behöriga myndigheten.

Artikel 3

Behandling, användning och bortskaffande

Medlemsstaterna får tillåta att före detta livsmedel

| a) | bortskaffas som avfall genom nedgrävning på en deponi som godkänts i enlighet med direktiv 1999/31/EG, |
| --- | --- |

a)

bortskaffas som avfall genom nedgrävning på en deponi som godkänts i enlighet med direktiv 1999/31/EG,

| b) | behandlas i alternativa system som godkänts på villkor som minimerar risker för djurs hälsa och folkhälsan, förutsatt att






  i) | det uppkomna materialet skickas för bortskaffande till en förbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning i enlighet med direktiv 2000/76/EG (4), eller en deponi i enlighet med direktiv 1999/31/EG, och |
| --- | --- | --- |

b)

behandlas i alternativa system som godkänts på villkor som minimerar risker för djurs hälsa och folkhälsan, förutsatt att

i)

det uppkomna materialet skickas för bortskaffande till en förbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning i enlighet med direktiv 2000/76/EG (4), eller en deponi i enlighet med direktiv 1999/31/EG, och

| ii) | det inte används som foderråvara eller som organiskt gödningsmedel eller jordförbättringsmedel, |
| --- | --- |

ii)

det inte används som foderråvara eller som organiskt gödningsmedel eller jordförbättringsmedel,

eller

| c) | används i foder utan ytterligare behandling eller används för andra ändamål utan ytterligare behandling, om sådana före detta livsmedel inte har kommit i kontakt med råvaror av animaliskt ursprung och den behöriga myndigheten är förvissad om att sådan användning inte medför någon risk för folkhälsan eller djurs hälsa. |
| --- | --- |

c)

används i foder utan ytterligare behandling eller används för andra ändamål utan ytterligare behandling, om sådana före detta livsmedel inte har kommit i kontakt med råvaror av animaliskt ursprung och den behöriga myndigheten är förvissad om att sådan användning inte medför någon risk för folkhälsan eller djurs hälsa.

Artikel 4

Kontrollåtgärder

Den behöriga myndigheten skall vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera huvudmännens efterlevnad av denna förordning.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006 till och med den 31 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 416/2005 (EUT L 66, 12.3.2005, s. 10).

1

(2)  EUT L 117, 13.5.2003, s. 22.

2

(3)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 91.

4

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 198/2006

av den 3 februari 2006

om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005 om statistik över yrkesutbildning på företag

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005 av den 7 september 2005 om statistik över yrkesutbildning på företag (1), särskilt artiklarna 7.3, 8.2, 9.4, 10.2 och 11.3, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1552/2005 upprättas en gemensam ram för sammanställning av gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1552/2005 upprättas en gemensam ram för sammanställning av gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag.

| (2) | För att tillämpa förordning (EG) nr 1552/2005 skall åtgärder antas beträffande krav på urval och precision och den urvalsstorlek som krävs för att uppfylla dessa krav samt specifikationer av NACE- och storlekskategorier på vilka resultaten skall kunna uppdelas. |
| --- | --- |

(2)

För att tillämpa förordning (EG) nr 1552/2005 skall åtgärder antas beträffande krav på urval och precision och den urvalsstorlek som krävs för att uppfylla dessa krav samt specifikationer av NACE- och storlekskategorier på vilka resultaten skall kunna uppdelas.

| (3) | Kommissionen bör fastställa vilka särskilda uppgifter som skall samlas in för utbildningsföretag och övriga företag respektive olika slags yrkesinriktad utbildning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör fastställa vilka särskilda uppgifter som skall samlas in för utbildningsföretag och övriga företag respektive olika slags yrkesinriktad utbildning.

| (4) | Genomförandeåtgärder bör antas beträffande kvalitetskraven för de uppgifter som skall samlas in och överlämnas för gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag, utformningen av kvalitetsrapporterna samt alla de åtgärder som krävs för att bedöma eller förbättra uppgifternas kvalitet. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeåtgärder bör antas beträffande kvalitetskraven för de uppgifter som skall samlas in och överlämnas för gemenskapsstatistik över yrkesutbildning på företag, utformningen av kvalitetsrapporterna samt alla de åtgärder som krävs för att bedöma eller förbättra uppgifternas kvalitet.

| (5) | Det första referensåret för vilket statistik bör samlas in skall fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Det första referensåret för vilket statistik bör samlas in skall fastställas.

| (6) | Bestämmelser bör även antas beträffande lämpligt tekniskt format och den utbytesstandard som skall användas för elektroniskt överförda uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelser bör även antas beträffande lämpligt tekniskt format och den utbytesstandard som skall användas för elektroniskt överförda uppgifter.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning fastställs åtgärder för tillämpning av förordning (EG) nr 1552/2005 om statistik över yrkesutbildning på företag.

Artikel 2

Det första referensåret för vilket statistik skall samlas in är kalenderåret 2005.

Artikel 3

De särskilda variabler som skall överlämnas till kommissionen (Eurostat) anges i bilaga I.

Artikel 4

Krav på urval och precision, den urvalsstorlek som krävs för att uppfylla dessa krav samt specifikationer av NACE- och storlekskategorier enligt vilka resultaten skall kunna uppdelas anges i bilaga II.

Artikel 5

Medlemsstaterna skall ansvara för uppgiftskontroll, felkorrigering, imputering och vägning.

Imputering och vägning av variabler skall följa principerna i bilaga III. Eventuella avvikelser från dessa principer skall vara välmotiverade och anges i kvalitetsrapporten.

Artikel 6

Uppgifterna skall överlämnas till kommissionen (Eurostat) på det sätt och i det format som anges i bilaga IV.

Artikel 7

Varje medlemsstat skall genomföra en kvalitetsutvärdering av sina uppgifter som skall läggas fram i form av en kvalitetsrapport. Kvalitetsrapporten skall sammanställas och läggas fram till kommissionen (Eurostat) i det format som anges i bilaga V.

Artikel 8

För att så långt som möjligt harmonisera resultaten av undersökningarna i alla länder skall kommissionen (Eurostat) i nära samarbete med medlemsstaterna föreslå metodiska och praktiska rekommendationer och riktlinjer för tillämpningen av undersökningen i form av en ”EU-manual”.

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 1.

1

---

BILAGA I

VARIABLER

Kommentar till tabellen:

Värdena ”kärnvariabel” och ”nyckelvariabel” i kolumnen ”variabelgrupp” förklaras i bilaga III.

Med värdet ”ID” avses en variabel som är en ”identifikationsvariabel”.

I kolumnen ”variabeltyp” avses med värdet ”QL””kvalitativ variabel” och med ”QT””kvantitativ variabel”.

| Variabelnamn | Variabelgrupp | Variabeltyp | Variabellängd | Variabelformat | Beskrivning av variabel | Variabelanmärkning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| COUNTRY | ID | | 2 | Alfanumerisk | Landskod | Inget värde får saknas – unik per land |
| ENTERPR | ID | | 6 | Numerisk | Företagets ID | Inget värde får saknas – unik per fall |
| WEIGHT | ID | | 10 | Numerisk | Två decimaler – använd ”.” som decimaltecken | Inget värde får saknas |
| NACE_SP | ID | | 4 | Numerisk | Urvalsplan NACE – kategori näringsverksamhet | Inget värde får saknas |
| SIZE_SP | ID | | 1 | Numerisk | Urvalsplan storleksgrupp | Inget värde får saknas |
| NSTRA_SP | ID | | 5 | Numerisk | Urvalsplan – antal företag i stratum, definierat i NACE_SP och SIZE_SP, dvs. populationen | Inget värde får saknas |
| N_SP | ID | | 5 | Numerisk | Urvalsplan – antal valda företag från urvalsramen i stratum, definierat i NACE_SP och SIZE_SP | Inget värde får saknas |
| SUB_SP | ID | | 1 | Numerisk | Indikator för delurval, visar om företaget hör till ett delurval | Inget värde får saknas |
| N_RESPST | ID | | 5 | Numerisk | Antal svarande företag i stratum definierat i NACE_SP och SIZE_SP, dvs. populationen | Inget värde får saknas |
| N_EMPREG | ID | | 6 | Numerisk | Antal anställda enligt registret | |
| RESPONSE | ID | | 1 | Numerisk | Svarsindikator | Inget värde får saknas |
| PROC | ID | | 2 | Numerisk | Insamlingsmetod för dataposter | Inget värde får saknas |
| IDLANGUA | ID | | 2 | Alfanumerisk | Språkkod | |
| IDREGION | ID | | 3 | Alfanumerisk | Regionkod NUTS – nivå 1 | Inget värde får saknas |
| EXTRA1 | ID | | 10 | Numerisk | Extra variabel 1 | |
| EXTRA2 | ID | | 10 | Numerisk | Extra variabel 2 | |
| EXTRA3 | ID | | 10 | Numerisk | Extra variabel 3 | |
| A1 | Kärnvariabel | QL | 4 | Numerisk | Verklig NACE-kod | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| A2tot04 | Nyckelvariabel | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal anställda 31.12.2004 | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas |
| A2tot05 | Kärnvariabel | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal anställda 31.12.2005 | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| A2m05 | | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal manliga anställda 31.12.2005 | |
| A2f05 | | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal kvinnliga anställda 31.12.2005 | |
| A3a | | QT | 6 | Numerisk | Anställda – yngre än 25 år | |
| A3b | | QT | 6 | Numerisk | Anställda – 25–54 år | |
| A3c | | QT | 6 | Numerisk | Anställda – 55 år fyllda | |
| A4 | Nyckelvariabel | QT | 12 | Numerisk | Totalt antal arbetstimmar under referensår 2005 utförda av anställda | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I timmar |
| A4m | | QT | 12 | Numerisk | Totalt antal arbetstimmar under referensår 2005 utförda av manliga anställda | I timmar |
| A4f | | QT | 12 | Numerisk | Totalt antal arbetstimmar under referensår 2005 utförda av kvinnliga anställda | I timmar |
| A5 | Nyckelvariabel | QT | 12 | Numerisk | Totala arbetskraftskostnader (direkta + indirekta) för alla anställda under referensår 2005 | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I euro |
| A6 | | QL | 1 | Numerisk | VÄSENTLIGT förbättrade nya tekniska produkter, tjänster eller metoder för produktion eller leverans av produkter och tjänster under referensåret | |
| B1a | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Interna fortbildningskurser | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B1b | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Externa fortbildningskurser | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B2aflag | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Arbetsplatsförlagd utbildning | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B2a | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i annan form av fortbildning – Arbetsplatsförlagd utbildning | |
| B2bflag | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Arbetsrotation | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B2b | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i annan form av fortbildning – Arbetsrotation, utbyten, utplacering eller studiebesök | |
| B2cflag | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Inlärning och kvalitetscirklar | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B2c | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i annan form av fortbildning – Inlärning och kvalitetscirklar | |
| B2dflag | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Självstudier | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B2d | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i annan form av fortbildning – Självstudier | |
| B2eflag | Kärnvariabel | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Konferensdeltagande o.dyl. | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| B2e | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i annan form av fortbildning – Konferensdeltagande o.dyl. | |
| B3a | | QL | 1 | Numerisk | Fortbildningskurser för anställda under föregående år 2004 | |
| B3b | | QL | 1 | Numerisk | Fortbildningskurser planeras för anställda under följande år 2006 | |
| B4a | | QL | 1 | Numerisk | Andra former av fortbildning för anställda under föregående år 2004 | |
| B4b | | QL | 1 | Numerisk | Andra former av fortbildning planeras för anställda under följande år 2006 | |
| C1tot | Nyckelvariabel | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i fortbildningskurser totalt | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas |
| C1m | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i fortbildningskurser – Män | |
| C1f | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i fortbildningskurser – Kvinnor | |
| C2a | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i fortbildning – Yngre än 25 år | |
| C2b | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i fortbildning – 25–54 år | |
| C2c | | QT | 6 | Numerisk | Deltagare i fortbildning – 55 år fyllda | |
| C3tot | Nyckelvariabel | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) använd för alla fortbildningskurser | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I timmar |
| C3i | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) använd för interna fortbildningskurser | I timmar |
| C3e | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) använd för externa fortbildningskurser | I timmar |
| C4tot | Nyckelvariabel | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) använd för alla fortbildningskurser | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I timmar |
| C4m | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) på fortbildningskurser – Män | I timmar |
| C4f | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) på fortbildningskurser – Kvinnor | I timmar |
| C5a | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Språk, främmande (222) och modersmål (223) | I timmar |
| C5b | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Försäljning (341) och marketing (342) | I timmar |
| C5c | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Bokföring (344) och finans (343), ledning och förvaltning (345) och kontorsarbete (346) | I timmar |
| C5d | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Personlig utveckling (090), arbetsliv (347) | I timmar |
| C5e | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Informationsteknologi (481) och datoranvändning (482) | I timmar |
| C5f | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Ingenjörsutbildning samt utbildning för tillverknings- och byggnadsindustrin (5) | I timmar |
| C5g | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Miljövård (850) och arbetarskydd (862) | I timmar |
| C5h | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Personlig service (81), transporttjänster (84), säkerhet för egendom och personer (861) och militär (863) | I timmar |
| C5i | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Utbildning i andra ämnen | I timmar |
| C6a | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) – Skolor, högskolor, universitet och övriga institutioner för högre utbildning | I timmar |
| C6b | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) – Offentliga utbildningsinstitutioner (statsfinansierade eller statsstyrda, t.ex. vuxenutbildningscentrum) | I timmar |
| C6c | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) – Privata utbildningsföretag | I timmar |
| C6d | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) – Privata företag vars huvuduppgift inte är utbildning (leverantörer av utrustning, moderbolag/systerbolag) | I timmar |
| C6e | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) – Arbetsgivarorganisationer, handelskammare, branschorgan | I timmar |
| C6f | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid (i timmar) – Fackföreningar | I timmar |
| C6g | | QT | 10 | Numerisk | Betald arbetstid i timmar – Övriga utbildningsanordnare | I timmar |
| C7aflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Avgifter | |
| C7a | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för fortbildningskurser – Avgifter och betalningar för kurser för anställda | I euro |
| C7bflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Resekostnader | |
| C7b | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för fortbildningskurser – Kostnader för resor och uppehälle | I euro |
| C7cflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Arbetskraftskostnader undervisning | |
| C7c | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för fortbildning – Arbetskraftskostnader intern undervisning | I euro |
| C7dflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Utbildningscenter och undervisningsmateriel o.dyl. | |
| C7d | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för fortbildningskurser – Utbildningscenter eller lokaler och undervisningsmateriel för fortbildningskurser | I euro |
| C7sflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga ”Endast delsumma” | |
| C7sub | Nyckelvariabel | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för fortbildning delsumma | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I euro |
| PAC | Nyckelvariabel | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för anställdas frånvaro – skall beräknas (PAC=C3tot*A5/A4) | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I euro |
| C8aflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Bidrag till fortbildning | |
| C8a | | QT | 10 | Numerisk | Bidrag till fortbildning | I euro |
| C8bflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Intäkter för fortbildning | |
| C8b | | QT | 10 | Numerisk | Intäkter för fortbildning | I euro |
| C7tot | Nyckelvariabel | QT | 10 | Numerisk | Totala kostnader för fortbildning – skall beräknas (C7sub + C8a – C8b) | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – i euro |
| C9a1 | | QL | 1 | Numerisk | Invandrare och etniska minoriteter – Anställda | |
| C9a2 | | QL | 1 | Numerisk | Invandrare och etniska minoriteter – Särskilda kurser | |
| C9b1 | | QL | 1 | Numerisk | Personer med funktionsnedsättning – Anställda | |
| C9b2 | | QL | 1 | Numerisk | Personer med funktionsnedsättning – Särskilda kurser | |
| C9c1 | | QL | 1 | Numerisk | Personer utan formell utbildning – Anställda | |
| C9c2 | | QL | 1 | Numerisk | Personer utan formell utbildning – Särskilda kurser | |
| C9d1 | | QL | 1 | Numerisk | Personer som riskerar att förlora sitt arbete/arbetslösa – Anställda | |
| C9d2 | | QL | 1 | Numerisk | Personer som riskerar att förlora sitt arbete/arbetslösa – Särskilda kurser | |
| C10a1 | | QL | 1 | Numerisk | Kontraktsanställda på deltid – Anställda | |
| C10a2 | | QL | 1 | Numerisk | Fortbildningskurser riktade till kontraktsanställda på deltid | |
| C10b1 | | QL | 1 | Numerisk | Visstidsanställda – Anställda | |
| C10b2 | | QL | 1 | Numerisk | Fortbildningskurser riktade till kontraktsanställda på viss tid | |
| D1 | | QL | 1 | Numerisk | Eget eller delägt utbildningscenter | |
| D2 | | QL | 1 | Numerisk | Person eller enhet i företaget ansvarig för anordnandet av fortbildning | |
| D3 | | QL | 1 | Numerisk | Företaget använder extern rådgivningstjänst | |
| D4 | | QL | 1 | Numerisk | Företaget använder formella förfaranden för utvärdering av företagets framtida behov av färdigheter | |
| D5 | | QL | 1 | Numerisk | För strukturerade samtal med de anställda för att fastställa de anställdas särskilda utbildningsbehov | |
| D6 | | QL | 1 | Numerisk | Planering av fortbildningen i företaget leder till en skriftlig utbildningsplan eller utbildningsprogram | |
| D7 | | QL | 1 | Numerisk | Årlig utbildningsbudget som inkluderar fortbildning | |
| D8 | | QL | 1 | Numerisk | Mätning av hur nöjda de utbildade är efter utbildningen | |
| D9 | | QL | 1 | Numerisk | Efter utbildningen bedöms deltagarna för att fastställa om de lärt sig målfärdigheterna | |
| D10 | | QL | 1 | Numerisk | Företaget bedömer deltagarnas yrkesmässiga beteende och ändringar i arbetsutförandet efter utbildningen | |
| D11 | | QL | 1 | Numerisk | Effekterna av utbildningen på företagets resultat mäts med indikatorer | |
| D12 | | QL | 1 | Numerisk | Nationella avtal, branschavtal eller andra avtal mellan arbetsmarknadens parter som påverkar planer, policy och praxis inom fortbildning | |
| D13 | | QL | 1 | Numerisk | Förekomst av formell struktur | |
| D13a | | QL | 1 | Numerisk | Den formella strukturens roll – Mål och fastställande av mål för fortbildningen | |
| D13b | | QL | 1 | Numerisk | Den formella strukturens roll – Fastställande av kriterier för val av målgrupp som skall delta i fortbildning | |
| D13c | | QL | 1 | Numerisk | Den formella strukturens roll – Ämnen inom fortbildningen | |
| D13d | | QL | 1 | Numerisk | Den formella strukturens roll – Budgetförfarande i samband med fortbildning | |
| D13e | | QL | 1 | Numerisk | Den formella strukturens roll – Förfarandet för val av externa fortbildningsanordnare | |
| D13f | | QL | 1 | Numerisk | Den formella strukturens roll – Utvärdering av resultaten av utbildningen | |
| D14a | | QL | 1 | Numerisk | Statsfinansierad rådgivningstjänst för fastställande av utbildningsbehov och/eller utformande av utbildningsplaner | |
| D14b | | QL | 1 | Numerisk | Finansiella subventioner för anställdas utbildningskostnader | |
| D14c | | QL | 1 | Numerisk | Skattelättnader för kostnader för anställda utbildare | |
| D14d | | QL | 1 | Numerisk | Förfarande för att garantera utbildarnas standard (nationella register, bedömning osv.) | |
| D14e | | QL | 1 | Numerisk | Tillhandahållande av erkända standarder och ramverk för kvalifikationer och examensbevis | |
| D15a | | QL | 1 | Numerisk | Höga kostnader för fortbildningskurser | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15b | | QL | 1 | Numerisk | Bristen på lämpliga fortbildningskurser på marknaden | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15c | | QL | 1 | Numerisk | Svårigheter att bedöma företagets fortbildningsbehov | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15d | | QL | 1 | Numerisk | En betydande satsning på utbildning gjordes föregående år | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15e | | QL | 1 | Numerisk | Hög arbetsbelastning och de anställdas tidsbrist | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15f | | QL | 1 | Numerisk | Nuvarande utbildningsnivå motsvarar företagets behov | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15g | | QL | 1 | Numerisk | Större fokus på yrkesmässig grundutbildning än fortbildning | Högst 3 – Ej rangordnade |
| D15h | | QL | 1 | Numerisk | Andra skäl | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1a | | QL | 1 | Numerisk | Befintliga färdigheter och kompetenser motsvarar företagets nuvarande behov | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1b | | QL | 1 | Numerisk | Företaget föredrog att rekrytera personer som har de färdigheter och kompetenser som behövs | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1c | | QL | 1 | Numerisk | Företaget har svårigheter att bedöma sina fortbildningsbehov | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1d | | QL | 1 | Numerisk | Bristen på lämpliga fortbildningskurser på marknaden | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1e | | QL | 1 | Numerisk | Kostnaderna för fortbildningskurser var för höga för företaget | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1f | | QL | 1 | Numerisk | Företaget föredrog att hellre inrikta sig på yrkesmässig grundutbildning än på fortbildning | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1g | | QL | 1 | Numerisk | En fortbildningsinvestering gjordes föregående år och behövde inte upprepas 2005 | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1h | | QL | 1 | Numerisk | De anställda hade inte tid att delta i fortbildning | Högst 3 – Ej rangordnade |
| E1i | | QL | 1 | Numerisk | Andra skäl | Högst 3 – Ej rangordnade |
| F1tot05 | Kärnvariabel | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal deltagare i yrkesmässig grundutbildning i företaget under 2005 | Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering |
| F1m05 | | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal manliga deltagare i yrkesmässig grundutbildning i företaget under 2005 | |
| F1f05 | | QT | 6 | Numerisk | Totalt antal kvinnliga deltagare i yrkesmässig grundutbildning i företaget under 2005 | |
| F2aflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Individuella arbetskraftskostnader för yrkesmässig grundutbildning | |
| F2a | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för grundutbildning – Arbetskraftskostnader för enskilda som registrerats i en yrkesmässig grundutbildning | I euro |
| F2bflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Övriga kostnader för grundutbildning | |
| F2b | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för grundutbildning – Övriga kostnader – utbildningsavgifter, resekostnader, undervisningsmateriel, kostnader för utbildningscentra osv. | I euro |
| F2cflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Arbetskraftskostnader för utbildare och handledare inom grundutbildning | Valfri variabel |
| F2c | | QT | 10 | Numerisk | Kostnader för grundutbildning – Arbetskraftskostnader för utbildare och handledare inom grundutbildning | Valfri variabel – I euro |
| F3aflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Bidrag till grundutbildning | |
| F3a | | QT | 10 | Numerisk | Bidrag till grundutbildning | I euro |
| F3bflag | | QL | 1 | Numerisk | Flagga – Intäkter för grundutbildning | |
| F3b | | QT | 10 | Numerisk | Intäkter för yrkesinriktad grundutbildning | I euro |
| F2tot | Nyckelvariabel | QT | 10 | Numerisk | Totala kostnader för yrkesinriktad grundutbildning (F2b + F3a – F3b) | Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – i euro |

Variabelnamn

Variabelgrupp

Variabeltyp

Variabellängd

Variabelformat

Beskrivning av variabel

Variabelanmärkning

COUNTRY

ID

2

Alfanumerisk

Landskod

Inget värde får saknas – unik per land

ENTERPR

ID

6

Numerisk

Företagets ID

Inget värde får saknas – unik per fall

WEIGHT

ID

10

Numerisk

Två decimaler – använd ”.” som decimaltecken

Inget värde får saknas

NACE_SP

ID

4

Numerisk

Urvalsplan NACE – kategori näringsverksamhet

Inget värde får saknas

SIZE_SP

ID

1

Numerisk

Urvalsplan storleksgrupp

Inget värde får saknas

NSTRA_SP

ID

5

Numerisk

Urvalsplan – antal företag i stratum, definierat i NACE_SP och SIZE_SP, dvs. populationen

Inget värde får saknas

N_SP

ID

5

Numerisk

Urvalsplan – antal valda företag från urvalsramen i stratum, definierat i NACE_SP och SIZE_SP

Inget värde får saknas

SUB_SP

ID

1

Numerisk

Indikator för delurval, visar om företaget hör till ett delurval

Inget värde får saknas

N_RESPST

ID

5

Numerisk

Antal svarande företag i stratum definierat i NACE_SP och SIZE_SP, dvs. populationen

Inget värde får saknas

N_EMPREG

ID

6

Numerisk

Antal anställda enligt registret

RESPONSE

ID

1

Numerisk

Svarsindikator

Inget värde får saknas

PROC

ID

2

Numerisk

Insamlingsmetod för dataposter

Inget värde får saknas

IDLANGUA

ID

2

Alfanumerisk

Språkkod

IDREGION

ID

3

Alfanumerisk

Regionkod NUTS – nivå 1

Inget värde får saknas

EXTRA1

ID

10

Numerisk

Extra variabel 1

EXTRA2

ID

10

Numerisk

Extra variabel 2

EXTRA3

ID

10

Numerisk

Extra variabel 3

A1

Kärnvariabel

QL

4

Numerisk

Verklig NACE-kod

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

A2tot04

Nyckelvariabel

QT

6

Numerisk

Totalt antal anställda 31.12.2004

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas

A2tot05

Kärnvariabel

QT

6

Numerisk

Totalt antal anställda 31.12.2005

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

A2m05

QT

6

Numerisk

Totalt antal manliga anställda 31.12.2005

A2f05

QT

6

Numerisk

Totalt antal kvinnliga anställda 31.12.2005

A3a

QT

6

Numerisk

Anställda – yngre än 25 år

A3b

QT

6

Numerisk

Anställda – 25–54 år

A3c

QT

6

Numerisk

Anställda – 55 år fyllda

A4

Nyckelvariabel

QT

12

Numerisk

Totalt antal arbetstimmar under referensår 2005 utförda av anställda

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I timmar

A4m

QT

12

Numerisk

Totalt antal arbetstimmar under referensår 2005 utförda av manliga anställda

I timmar

A4f

QT

12

Numerisk

Totalt antal arbetstimmar under referensår 2005 utförda av kvinnliga anställda

I timmar

A5

Nyckelvariabel

QT

12

Numerisk

Totala arbetskraftskostnader (direkta + indirekta) för alla anställda under referensår 2005

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I euro

A6

QL

1

Numerisk

VÄSENTLIGT förbättrade nya tekniska produkter, tjänster eller metoder för produktion eller leverans av produkter och tjänster under referensåret

B1a

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Interna fortbildningskurser

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B1b

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Externa fortbildningskurser

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B2aflag

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Flagga – Arbetsplatsförlagd utbildning

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B2a

QT

6

Numerisk

Deltagare i annan form av fortbildning – Arbetsplatsförlagd utbildning

B2bflag

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Flagga – Arbetsrotation

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B2b

QT

6

Numerisk

Deltagare i annan form av fortbildning – Arbetsrotation, utbyten, utplacering eller studiebesök

B2cflag

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Flagga – Inlärning och kvalitetscirklar

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B2c

QT

6

Numerisk

Deltagare i annan form av fortbildning – Inlärning och kvalitetscirklar

B2dflag

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Flagga – Självstudier

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B2d

QT

6

Numerisk

Deltagare i annan form av fortbildning – Självstudier

B2eflag

Kärnvariabel

QL

1

Numerisk

Flagga – Konferensdeltagande o.dyl.

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

B2e

QT

6

Numerisk

Deltagare i annan form av fortbildning – Konferensdeltagande o.dyl.

B3a

QL

1

Numerisk

Fortbildningskurser för anställda under föregående år 2004

B3b

QL

1

Numerisk

Fortbildningskurser planeras för anställda under följande år 2006

B4a

QL

1

Numerisk

Andra former av fortbildning för anställda under föregående år 2004

B4b

QL

1

Numerisk

Andra former av fortbildning planeras för anställda under följande år 2006

C1tot

Nyckelvariabel

QT

6

Numerisk

Deltagare i fortbildningskurser totalt

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas

C1m

QT

6

Numerisk

Deltagare i fortbildningskurser – Män

C1f

QT

6

Numerisk

Deltagare i fortbildningskurser – Kvinnor

C2a

QT

6

Numerisk

Deltagare i fortbildning – Yngre än 25 år

C2b

QT

6

Numerisk

Deltagare i fortbildning – 25–54 år

C2c

QT

6

Numerisk

Deltagare i fortbildning – 55 år fyllda

C3tot

Nyckelvariabel

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) använd för alla fortbildningskurser

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I timmar

C3i

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) använd för interna fortbildningskurser

I timmar

C3e

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) använd för externa fortbildningskurser

I timmar

C4tot

Nyckelvariabel

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) använd för alla fortbildningskurser

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I timmar

C4m

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) på fortbildningskurser – Män

I timmar

C4f

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) på fortbildningskurser – Kvinnor

I timmar

C5a

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Språk, främmande (222) och modersmål (223)

I timmar

C5b

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Försäljning (341) och marketing (342)

I timmar

C5c

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Bokföring (344) och finans (343), ledning och förvaltning (345) och kontorsarbete (346)

I timmar

C5d

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Personlig utveckling (090), arbetsliv (347)

I timmar

C5e

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Informationsteknologi (481) och datoranvändning (482)

I timmar

C5f

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Ingenjörsutbildning samt utbildning för tillverknings- och byggnadsindustrin (5)

I timmar

C5g

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Miljövård (850) och arbetarskydd (862)

I timmar

C5h

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Personlig service (81), transporttjänster (84), säkerhet för egendom och personer (861) och militär (863)

I timmar

C5i

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Utbildning i andra ämnen

I timmar

C6a

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) – Skolor, högskolor, universitet och övriga institutioner för högre utbildning

I timmar

C6b

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) – Offentliga utbildningsinstitutioner (statsfinansierade eller statsstyrda, t.ex. vuxenutbildningscentrum)

I timmar

C6c

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) – Privata utbildningsföretag

I timmar

C6d

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) – Privata företag vars huvuduppgift inte är utbildning (leverantörer av utrustning, moderbolag/systerbolag)

I timmar

C6e

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) – Arbetsgivarorganisationer, handelskammare, branschorgan

I timmar

C6f

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid (i timmar) – Fackföreningar

I timmar

C6g

QT

10

Numerisk

Betald arbetstid i timmar – Övriga utbildningsanordnare

I timmar

C7aflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Avgifter

C7a

QT

10

Numerisk

Kostnader för fortbildningskurser – Avgifter och betalningar för kurser för anställda

I euro

C7bflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Resekostnader

C7b

QT

10

Numerisk

Kostnader för fortbildningskurser – Kostnader för resor och uppehälle

I euro

C7cflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Arbetskraftskostnader undervisning

C7c

QT

10

Numerisk

Kostnader för fortbildning – Arbetskraftskostnader intern undervisning

I euro

C7dflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Utbildningscenter och undervisningsmateriel o.dyl.

C7d

QT

10

Numerisk

Kostnader för fortbildningskurser – Utbildningscenter eller lokaler och undervisningsmateriel för fortbildningskurser

I euro

C7sflag

QL

1

Numerisk

Flagga ”Endast delsumma”

C7sub

Nyckelvariabel

QT

10

Numerisk

Kostnader för fortbildning delsumma

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I euro

PAC

Nyckelvariabel

QT

10

Numerisk

Kostnader för anställdas frånvaro – skall beräknas (PAC=C3tot*A5/A4)

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – I euro

C8aflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Bidrag till fortbildning

C8a

QT

10

Numerisk

Bidrag till fortbildning

I euro

C8bflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Intäkter för fortbildning

C8b

QT

10

Numerisk

Intäkter för fortbildning

I euro

C7tot

Nyckelvariabel

QT

10

Numerisk

Totala kostnader för fortbildning – skall beräknas (C7sub + C8a – C8b)

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – i euro

C9a1

QL

1

Numerisk

Invandrare och etniska minoriteter – Anställda

C9a2

QL

1

Numerisk

Invandrare och etniska minoriteter – Särskilda kurser

C9b1

QL

1

Numerisk

Personer med funktionsnedsättning – Anställda

C9b2

QL

1

Numerisk

Personer med funktionsnedsättning – Särskilda kurser

C9c1

QL

1

Numerisk

Personer utan formell utbildning – Anställda

C9c2

QL

1

Numerisk

Personer utan formell utbildning – Särskilda kurser

C9d1

QL

1

Numerisk

Personer som riskerar att förlora sitt arbete/arbetslösa – Anställda

C9d2

QL

1

Numerisk

Personer som riskerar att förlora sitt arbete/arbetslösa – Särskilda kurser

C10a1

QL

1

Numerisk

Kontraktsanställda på deltid – Anställda

C10a2

QL

1

Numerisk

Fortbildningskurser riktade till kontraktsanställda på deltid

C10b1

QL

1

Numerisk

Visstidsanställda – Anställda

C10b2

QL

1

Numerisk

Fortbildningskurser riktade till kontraktsanställda på viss tid

D1

QL

1

Numerisk

Eget eller delägt utbildningscenter

D2

QL

1

Numerisk

Person eller enhet i företaget ansvarig för anordnandet av fortbildning

D3

QL

1

Numerisk

Företaget använder extern rådgivningstjänst

D4

QL

1

Numerisk

Företaget använder formella förfaranden för utvärdering av företagets framtida behov av färdigheter

D5

QL

1

Numerisk

För strukturerade samtal med de anställda för att fastställa de anställdas särskilda utbildningsbehov

D6

QL

1

Numerisk

Planering av fortbildningen i företaget leder till en skriftlig utbildningsplan eller utbildningsprogram

D7

QL

1

Numerisk

Årlig utbildningsbudget som inkluderar fortbildning

D8

QL

1

Numerisk

Mätning av hur nöjda de utbildade är efter utbildningen

D9

QL

1

Numerisk

Efter utbildningen bedöms deltagarna för att fastställa om de lärt sig målfärdigheterna

D10

QL

1

Numerisk

Företaget bedömer deltagarnas yrkesmässiga beteende och ändringar i arbetsutförandet efter utbildningen

D11

QL

1

Numerisk

Effekterna av utbildningen på företagets resultat mäts med indikatorer

D12

QL

1

Numerisk

Nationella avtal, branschavtal eller andra avtal mellan arbetsmarknadens parter som påverkar planer, policy och praxis inom fortbildning

D13

QL

1

Numerisk

Förekomst av formell struktur

D13a

QL

1

Numerisk

Den formella strukturens roll – Mål och fastställande av mål för fortbildningen

D13b

QL

1

Numerisk

Den formella strukturens roll – Fastställande av kriterier för val av målgrupp som skall delta i fortbildning

D13c

QL

1

Numerisk

Den formella strukturens roll – Ämnen inom fortbildningen

D13d

QL

1

Numerisk

Den formella strukturens roll – Budgetförfarande i samband med fortbildning

D13e

QL

1

Numerisk

Den formella strukturens roll – Förfarandet för val av externa fortbildningsanordnare

D13f

QL

1

Numerisk

Den formella strukturens roll – Utvärdering av resultaten av utbildningen

D14a

QL

1

Numerisk

Statsfinansierad rådgivningstjänst för fastställande av utbildningsbehov och/eller utformande av utbildningsplaner

D14b

QL

1

Numerisk

Finansiella subventioner för anställdas utbildningskostnader

D14c

QL

1

Numerisk

Skattelättnader för kostnader för anställda utbildare

D14d

QL

1

Numerisk

Förfarande för att garantera utbildarnas standard (nationella register, bedömning osv.)

D14e

QL

1

Numerisk

Tillhandahållande av erkända standarder och ramverk för kvalifikationer och examensbevis

D15a

QL

1

Numerisk

Höga kostnader för fortbildningskurser

Högst 3 – Ej rangordnade

D15b

QL

1

Numerisk

Bristen på lämpliga fortbildningskurser på marknaden

Högst 3 – Ej rangordnade

D15c

QL

1

Numerisk

Svårigheter att bedöma företagets fortbildningsbehov

Högst 3 – Ej rangordnade

D15d

QL

1

Numerisk

En betydande satsning på utbildning gjordes föregående år

Högst 3 – Ej rangordnade

D15e

QL

1

Numerisk

Hög arbetsbelastning och de anställdas tidsbrist

Högst 3 – Ej rangordnade

D15f

QL

1

Numerisk

Nuvarande utbildningsnivå motsvarar företagets behov

Högst 3 – Ej rangordnade

D15g

QL

1

Numerisk

Större fokus på yrkesmässig grundutbildning än fortbildning

Högst 3 – Ej rangordnade

D15h

QL

1

Numerisk

Andra skäl

Högst 3 – Ej rangordnade

E1a

QL

1

Numerisk

Befintliga färdigheter och kompetenser motsvarar företagets nuvarande behov

Högst 3 – Ej rangordnade

E1b

QL

1

Numerisk

Företaget föredrog att rekrytera personer som har de färdigheter och kompetenser som behövs

Högst 3 – Ej rangordnade

E1c

QL

1

Numerisk

Företaget har svårigheter att bedöma sina fortbildningsbehov

Högst 3 – Ej rangordnade

E1d

QL

1

Numerisk

Bristen på lämpliga fortbildningskurser på marknaden

Högst 3 – Ej rangordnade

E1e

QL

1

Numerisk

Kostnaderna för fortbildningskurser var för höga för företaget

Högst 3 – Ej rangordnade

E1f

QL

1

Numerisk

Företaget föredrog att hellre inrikta sig på yrkesmässig grundutbildning än på fortbildning

Högst 3 – Ej rangordnade

E1g

QL

1

Numerisk

En fortbildningsinvestering gjordes föregående år och behövde inte upprepas 2005

Högst 3 – Ej rangordnade

E1h

QL

1

Numerisk

De anställda hade inte tid att delta i fortbildning

Högst 3 – Ej rangordnade

E1i

QL

1

Numerisk

Andra skäl

Högst 3 – Ej rangordnade

F1tot05

Kärnvariabel

QT

6

Numerisk

Totalt antal deltagare i yrkesmässig grundutbildning i företaget under 2005

Kärnvariabel – Inget värde får saknas – Ingen imputering

F1m05

QT

6

Numerisk

Totalt antal manliga deltagare i yrkesmässig grundutbildning i företaget under 2005

F1f05

QT

6

Numerisk

Totalt antal kvinnliga deltagare i yrkesmässig grundutbildning i företaget under 2005

F2aflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Individuella arbetskraftskostnader för yrkesmässig grundutbildning

F2a

QT

10

Numerisk

Kostnader för grundutbildning – Arbetskraftskostnader för enskilda som registrerats i en yrkesmässig grundutbildning

I euro

F2bflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Övriga kostnader för grundutbildning

F2b

QT

10

Numerisk

Kostnader för grundutbildning – Övriga kostnader – utbildningsavgifter, resekostnader, undervisningsmateriel, kostnader för utbildningscentra osv.

I euro

F2cflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Arbetskraftskostnader för utbildare och handledare inom grundutbildning

Valfri variabel

F2c

QT

10

Numerisk

Kostnader för grundutbildning – Arbetskraftskostnader för utbildare och handledare inom grundutbildning

Valfri variabel – I euro

F3aflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Bidrag till grundutbildning

F3a

QT

10

Numerisk

Bidrag till grundutbildning

I euro

F3bflag

QL

1

Numerisk

Flagga – Intäkter för grundutbildning

F3b

QT

10

Numerisk

Intäkter för yrkesinriktad grundutbildning

I euro

F2tot

Nyckelvariabel

QT

10

Numerisk

Totala kostnader för yrkesinriktad grundutbildning (F2b + F3a – F3b)

Nyckelvariabel – Inget värde får saknas – i euro

---

BILAGA II

URVAL

| 1. | Det företagsregister för statistiska ändamål som avses i rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (1) skall normalt betraktas som huvudkällan för urvalsramen. Ett nationellt representativt, stratifierat sannolikhetsurval av företag skall tas från denna ram. |
| --- | --- |

1.

Det företagsregister för statistiska ändamål som avses i rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (1) skall normalt betraktas som huvudkällan för urvalsramen. Ett nationellt representativt, stratifierat sannolikhetsurval av företag skall tas från denna ram.

| 2. | Urvalet skall stratifieras efter NACE och storlekskategori enligt följande minimispecifikation:






  — | 20 NACE rev1.1-kategorier (C, D (15–16, 17–19, 21–22, 23–26, 27–28, 29–33, 34–35, 20 + 36–37), E, F, G (50, 51, 52), H, I (60–63, 64), J (65–66, 67), K + O). |
| --- | --- | --- |

2.

Urvalet skall stratifieras efter NACE och storlekskategori enligt följande minimispecifikation:

—

20 NACE rev1.1-kategorier (C, D (15–16, 17–19, 21–22, 23–26, 27–28, 29–33, 34–35, 20 + 36–37), E, F, G (50, 51, 52), H, I (60–63, 64), J (65–66, 67), K + O).

| — | Tre storlekskategorier bland företag enligt antalet anställda: (10–49), (50–249), (250 eller flera). |
| --- | --- |

—

Tre storlekskategorier bland företag enligt antalet anställda: (10–49), (50–249), (250 eller flera).

| 3. | En urvalsstorlek skall beräknas så att den säkrar att den maximala halva längden av det 95-procentiga konfidensintervallet är på 0,2 för de uppskattade parametrarna, dvs. en andel av ”utbildningsföretag” (efter hänsyn till bortfallsfrekvens i urvalet) i var och en av de 60 stratumklasserna ovan. |
| --- | --- |

3.

En urvalsstorlek skall beräknas så att den säkrar att den maximala halva längden av det 95-procentiga konfidensintervallet är på 0,2 för de uppskattade parametrarna, dvs. en andel av ”utbildningsföretag” (efter hänsyn till bortfallsfrekvens i urvalet) i var och en av de 60 stratumklasserna ovan.

| 4. | Följande formel kan användas för fastställande av urvalsstorleken:

  nh = 1/[c2 . teh + 1/Nh] / rh


  Förkortningar:







  nh | = | antalet urvalsenheter i stratum h |
| --- | --- | --- | --- |
| rh | = | den förväntade svarsfrekvensen i stratum h |
| c | = | maximal längd av halva konfidensintervallet |
| teh | = | den förväntade andelen utbildningsföretag i stratum h |
| Nh | = | det totala antalet företag (utbildningsföretag och övriga företag) i stratum h |

4.

Följande formel kan användas för fastställande av urvalsstorleken:

nh = 1/[c2 . teh + 1/Nh] / rh

Förkortningar:

nh

=

antalet urvalsenheter i stratum h

rh

=

den förväntade svarsfrekvensen i stratum h

c

=

maximal längd av halva konfidensintervallet

teh

=

den förväntade andelen utbildningsföretag i stratum h

Nh

=

det totala antalet företag (utbildningsföretag och övriga företag) i stratum h

---

(1)  EGT L 196, 5.8.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

---

BILAGA III

Imputeringsprinciper och viktning av data

Länderna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att minska partiellt bortfall och objektsbortfall. Före imputering skall länderna vidta alla rimliga åtgärder för att använda andra datakällor.

Kärnvariabler, för vilka inga värden får saknas eller för vilka imputering inte tillåts, är följande:

| — | A1, A2tot05, B1a, B1b, B2aflag, B2bflag, B2cflag, B2dflag, B2eflag, F1tot05. |
| --- | --- |

—

A1, A2tot05, B1a, B1b, B2aflag, B2bflag, B2cflag, B2dflag, B2eflag, F1tot05.

Nyckelvariabler, för vilka man så långt som möjligt skall undvika att värden saknas och för vilka imputering rekommenderas, är följande:

| — | A2tot04, A4, A5, C1tot, C3tot, C4tot, C7sub, C7tot, PAC, F2tot. |
| --- | --- |

—

A2tot04, A4, A5, C1tot, C3tot, C4tot, C7sub, C7tot, PAC, F2tot.

Imputering för partiellt bortfall skall rekommenderas med följande allmänna begränsningar (medlemsstaternas experter skall alltid följa sin yrkesmässiga bedömning vid tillämpningen av dessa bestämmelser):

| 1. | Om det för ett objekt saknas mer än 50 % av de presenterade variablerna skall detta vanligtvis räknas som objektsbortfall. |
| --- | --- |

1.

Om det för ett objekt saknas mer än 50 % av de presenterade variablerna skall detta vanligtvis räknas som objektsbortfall.

| 2. | För en enskild NACE-/storleksklass skall imputering inte tillåtas om mer än 50 % av de svarande företagens data saknas för mer än 25 % av de kvantitativa variablerna. |
| --- | --- |

2.

För en enskild NACE-/storleksklass skall imputering inte tillåtas om mer än 50 % av de svarande företagens data saknas för mer än 25 % av de kvantitativa variablerna.

| 3. | För en enskild NACE-/storleksklass skall imputering inte göras av en kvantitativ variabel om andelen svarande företag för denna variabel är mindre än 50 %. |
| --- | --- |

3.

För en enskild NACE-/storleksklass skall imputering inte göras av en kvantitativ variabel om andelen svarande företag för denna variabel är mindre än 50 %.

| 4. | För en enskild NACE-/storleksklass skall imputering inte göras av en kvalitativ variabel om andelen svarande företag för denna variabel är mindre än 80 %. |
| --- | --- |

4.

För en enskild NACE-/storleksklass skall imputering inte göras av en kvalitativ variabel om andelen svarande företag för denna variabel är mindre än 80 %.

Kvantitativa och kvalitativa variabler anges i bilaga I.

Avvikelser från dessa principer skall dokumenteras fullständigt och motiveras i den nationella kvalitetsrapporten.

Medlemsstaterna skall beräkna och överlämna den vikt som används för respektive post tillsammans med hjälpvariabler som eventuellt har använts vid beräkningen av denna vikt. Dessa hjälpvariabler skall bokföras som variablerna EXTRA1, EXTRA2, EXTRA3 efter behov. De metoder som används för fastställande av vikterna skall beskrivas utförligt i kvalitetsrapporten.

---

BILAGA IV

Dataformat och bestämmelser om överföring

Data skall överföras till kommissionen (Eurostat) i elektronisk form med hjälp av ett tillämpningsprogram för säker överföring av data (STADIUM/EDAMIS) som tillhandahålls av kommissionen (Eurostat).

Länderna skall överföra följande två granskade dataset till Eurostat:

| a) | Ett dataset som granskats preliminärt före imputering. |
| --- | --- |

a)

Ett dataset som granskats preliminärt före imputering.

| b) | Ett fullständigt granskat dataset efter imputering. |
| --- | --- |

b)

Ett fullständigt granskat dataset efter imputering.

De båda dataseten skall innehålla de variabler som anges i bilaga I.

De båda filerna skall presenteras i ett format med variabler åtskilda av kommatecken (.csv). Den första posten i varje fil skall vara en huvudpost som innehåller de ”variabelnamn” som anges i bilaga I. Därpå följande poster skall beskriva värdena för dessa variabler för varje svarande företag.

---

BILAGA V

KVALITETSRAPPORTENS FORMAT

1.   RELEVANS

Relevans handlar om tillämpningen av undersökningen och i vilken utsträckning statistiken uppfyller nuvarande och potentiella användares behov.

| — | Beskrivning och klassificering av användarna. |
| --- | --- |

—

Beskrivning och klassificering av användarna.

| — | Varje användargrupps egna behov. |
| --- | --- |

—

Varje användargrupps egna behov.

| — | Utvärdering av om och i vilken utsträckning dessa behov uppfylls. |
| --- | --- |

—

Utvärdering av om och i vilken utsträckning dessa behov uppfylls.

2.   TILLFÖRLITLIGHET

2.1   Urvalsfel

| — | Beskrivning av urvalsdesign och verkligt urval. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av urvalsdesign och verkligt urval.

| — | Beskrivning av hur de slutliga vikterna har beräknats inklusive bortfallsmodell och hjälpvariabler som använts. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av hur de slutliga vikterna har beräknats inklusive bortfallsmodell och hjälpvariabler som använts.

| — | Använd estimator, t.ex. Horvitz-Thompson-estimatorn. |
| --- | --- |

—

Använd estimator, t.ex. Horvitz-Thompson-estimatorn.

| — | Varians av skattningarna enligt urvalsstratum. |
| --- | --- |

—

Varians av skattningarna enligt urvalsstratum.

| — | Mjukvara för beräkning av varians. |
| --- | --- |

—

Mjukvara för beräkning av varians.

| — | Särskilt beskrivningar av hjälpvariabler eller uppgifter som använts skall rapporteras för att Eurostat skall kunna räkna om de slutliga vikterna, eftersom detta krävs för beräkning av variansen. |
| --- | --- |

—

Särskilt beskrivningar av hjälpvariabler eller uppgifter som använts skall rapporteras för att Eurostat skall kunna räkna om de slutliga vikterna, eftersom detta krävs för beräkning av variansen.

| — | Om det finns en bortfallsanalys skall bias i urvalet och resultaten beskrivas. |
| --- | --- |

—

Om det finns en bortfallsanalys skall bias i urvalet och resultaten beskrivas.

Tabeller som skall överlämnas (uppdelade efter NACE och storleksklasser enligt den nationella urvalsplanen):

| — | Antal företag i urvalsramen. |
| --- | --- |

—

Antal företag i urvalsramen.

| — | Antal företag i urvalet. |
| --- | --- |

—

Antal företag i urvalet.

Tabeller som skall överlämnas (uppdelade efter NACE och storleksklasser enligt den nationella urvalsplanen, dock allokering enligt de iakttagna företagsvariablerna):

| — | Variationskoefficienter (1) för följande nyckelstatistik.







  — | Totalt antal anställda. |
| --- | --- | --- |

—

Variationskoefficienter (1) för följande nyckelstatistik.

—

Totalt antal anställda.

| — | Totalt antal företag som erbjuder fortbildning (CVT). |
| --- | --- |

—

Totalt antal företag som erbjuder fortbildning (CVT).

| — | Förhållande mellan det totala antalet företag som erbjuder fortbildning och det totala antalet företag. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan det totala antalet företag som erbjuder fortbildning och det totala antalet företag.

| — | Totalt antal företag som erbjuder fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totalt antal företag som erbjuder fortbildningskurser.

| — | Förhållande mellan det totala antalet företag som erbjuder fortbildningskurser och det totala antalet företag. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan det totala antalet företag som erbjuder fortbildningskurser och det totala antalet företag.

| — | Totalt antal anställda i företag som erbjuder fortbildning. |
| --- | --- |

—

Totalt antal anställda i företag som erbjuder fortbildning.

| — | Totalt antal deltagare i fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totalt antal deltagare i fortbildningskurser.

| — | Förhållande mellan det totala antalet deltagare i fortbildningskurser och det totala antalet anställda. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan det totala antalet deltagare i fortbildningskurser och det totala antalet anställda.

| — | Förhållande mellan det totala antalet deltagare i fortbildningskurser kurser och det totala antalet anställda i företag som erbjuder fortbildning. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan det totala antalet deltagare i fortbildningskurser kurser och det totala antalet anställda i företag som erbjuder fortbildning.

| — | Totala kostnader för fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totala kostnader för fortbildningskurser.

| — | Totalt antal företag som yrkesmässig grundutbildning. |
| --- | --- |

—

Totalt antal företag som yrkesmässig grundutbildning.

| — | Totalt antal deltagare i grundutbildning. |
| --- | --- |

—

Totalt antal deltagare i grundutbildning.

| — | Totala kostnader för grundutbildning. |
| --- | --- |

—

Totala kostnader för grundutbildning.

| — | Förhållande mellan det totala antalet företag som erbjuder grundutbildning och det totala antalet företag. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan det totala antalet företag som erbjuder grundutbildning och det totala antalet företag.

2.2   Icke-urvalsfel

2.2.1   Täckningsfel

| — | Beskrivning av det register som använts för urvalet och dess totala kvalitet. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av det register som använts för urvalet och dess totala kvalitet.

| — | Information som registret innehåller och uppdateringsfrekvens. |
| --- | --- |

—

Information som registret innehåller och uppdateringsfrekvens.

| — | Fel som beror på skillnader mellan urvalsramen och målpopulationen och delpopulationer (övertäckning, undertäckning, felklassificeringar). |
| --- | --- |

—

Fel som beror på skillnader mellan urvalsramen och målpopulationen och delpopulationer (övertäckning, undertäckning, felklassificeringar).

| — | Metoder som använts för att erhålla denna information. |
| --- | --- |

—

Metoder som använts för att erhålla denna information.

| — | Anmärkningar om behandling av felklassificeringar. |
| --- | --- |

—

Anmärkningar om behandling av felklassificeringar.

Tabeller som skall överlämnas (uppdelade efter NACE och storleksklasser enligt den nationella urvalsplanen, dock allokering enligt de iakttagna företagsvariablerna):

| — | Antal företag. |
| --- | --- |

—

Antal företag.

| — | Förhållande mellan antalet företag för vilka iakttagna strata motsvarar urvalsstrata: Antal företag i urvalsstrata. Ange om hänsyn tagits till ändringar i verksamheterna. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan antalet företag för vilka iakttagna strata motsvarar urvalsstrata: Antal företag i urvalsstrata. Ange om hänsyn tagits till ändringar i verksamheterna.

2.2.2   Mätfel

I lämpliga fall en bedömning av fel som förekommit i samband med insamlingen av data på grund av t.ex. följande:

| — | Utformningen av frågeformuläret (till följd av förhandstest eller laboratoriemetoder, utfrågningsstrategier) – frågeformuläret skall bifogas. |
| --- | --- |

—

Utformningen av frågeformuläret (till följd av förhandstest eller laboratoriemetoder, utfrågningsstrategier) – frågeformuläret skall bifogas.

| — | Rapporterande enhet/uppgiftslämnare (uppgiftslämnarnas reaktioner):






  — | Minnesfel. |
| --- | --- | --- |

—

Rapporterande enhet/uppgiftslämnare (uppgiftslämnarnas reaktioner):

—

Minnesfel.

| — | Bristande intresse hos de svarande. |
| --- | --- |

—

Bristande intresse hos de svarande.

| — | Effekter av ålder, utbildning osv. |
| --- | --- |

—

Effekter av ålder, utbildning osv.

| — | Fel vid ifyllande av frågeformuläret. |
| --- | --- |

—

Fel vid ifyllande av frågeformuläret.

| — | De svarandes informationssystem och användningen av administrativa register (överensstämmelse mellan det administrativa begreppet och undersökningens utformning, t.ex. referensperiod, tillgänglighet av enskilda data). |
| --- | --- |

—

De svarandes informationssystem och användningen av administrativa register (överensstämmelse mellan det administrativa begreppet och undersökningens utformning, t.ex. referensperiod, tillgänglighet av enskilda data).

| — | Typer av datainsamling (jämförelse mellan olika datainsamlingsmetoder). |
| --- | --- |

—

Typer av datainsamling (jämförelse mellan olika datainsamlingsmetoder).

| — | Intervjuarens egenskaper och beteende.






  — | Socioekonomiska egenskaper. |
| --- | --- | --- |

—

Intervjuarens egenskaper och beteende.

—

Socioekonomiska egenskaper.

| — | Olika sätt att hantera frågeformuläret. |
| --- | --- |

—

Olika sätt att hantera frågeformuläret.

| — | Olika hjälp till de svarande. |
| --- | --- |

—

Olika hjälp till de svarande.

| — | Särskilda studier eller tekniker för att bedöma dessa fel. |
| --- | --- |

—

Särskilda studier eller tekniker för att bedöma dessa fel.

| — | Metoder som används för att minska fel av detta slag. |
| --- | --- |

—

Metoder som används för att minska fel av detta slag.

| — | Utförliga anmärkningar om problem med frågeformuläret som helhet och med enskilda frågor (anmärkningar om alla variabler). |
| --- | --- |

—

Utförliga anmärkningar om problem med frågeformuläret som helhet och med enskilda frågor (anmärkningar om alla variabler).

| — | Beskrivning och bedömning av åtgärder som vidtagits för att garantera att deltagaruppgifterna är av hög kvalitet och att det inte samlats in uppgifter om antalet deltagare per kurs. |
| --- | --- |

—

Beskrivning och bedömning av åtgärder som vidtagits för att garantera att deltagaruppgifterna är av hög kvalitet och att det inte samlats in uppgifter om antalet deltagare per kurs.

2.2.3   Bearbetningsfel

Beskrivning av dataredigeringsprocessen.

| — | Vilka bearbetningssystem och redskap har använts. |
| --- | --- |

—

Vilka bearbetningssystem och redskap har använts.

| — | Fel som beror på kodning, redigering, viktning, uppställning i tabellform etc. |
| --- | --- |

—

Fel som beror på kodning, redigering, viktning, uppställning i tabellform etc.

| — | Kvalitetskontroller på makro- och mikronivå. |
| --- | --- |

—

Kvalitetskontroller på makro- och mikronivå.

| — | Korrigeringar och misslyckade redigeringar uppdelas i saknade värden, fel och anomalier. |
| --- | --- |

—

Korrigeringar och misslyckade redigeringar uppdelas i saknade värden, fel och anomalier.

2.2.4   Bortfallsfel

| — | Beskrivning av åtgärder som vidtagits beträffande ”återkontakter”. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av åtgärder som vidtagits beträffande ”återkontakter”.

| — | Svarsfrekvens per enhet och fråga. |
| --- | --- |

—

Svarsfrekvens per enhet och fråga.

| — | Bedömning av objektsbortfall. |
| --- | --- |

—

Bedömning av objektsbortfall.

| — | Bedömning av partiellt bortfall. |
| --- | --- |

—

Bedömning av partiellt bortfall.

| — | Fullständig rapport om imputeringsförfaranden, bland annat vilka metoder som använts för imputering och/eller återviktning. |
| --- | --- |

—

Fullständig rapport om imputeringsförfaranden, bland annat vilka metoder som använts för imputering och/eller återviktning.

| — | Anmärkningar om metodik och resultat av bortfallsanalys eller andra metoder för bedömning av effekterna av bortfall. |
| --- | --- |

—

Anmärkningar om metodik och resultat av bortfallsanalys eller andra metoder för bedömning av effekterna av bortfall.

Tabeller som skall överlämnas (uppdelade efter NACE och storleksklasser enligt den nationella urvalsplanen, dock allokering enligt de iakttagna företagsvariablerna):

| — | Svarsfrekvens per enhet (2). |
| --- | --- |

—

Svarsfrekvens per enhet (2).

| — | Svarsfrekvens per fråga (3) för följande punkter för alla svarande.






  — | Totalt antal timmar av arbete som en funktion av alla svarande. |
| --- | --- | --- |

—

Svarsfrekvens per fråga (3) för följande punkter för alla svarande.

—

Totalt antal timmar av arbete som en funktion av alla svarande.

| — | Totala arbetskraftskostnader som en funktion av alla svarande. |
| --- | --- |

—

Totala arbetskraftskostnader som en funktion av alla svarande.

| — | Svarsfrekvens per fråga för följande punkter för företag som erbjuder fortbildningskurser.






  — | Fortbildningskurser för särskilda åldersgrupper som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser. |
| --- | --- | --- |

—

Svarsfrekvens per fråga för följande punkter för företag som erbjuder fortbildningskurser.

—

Fortbildningskurser för särskilda åldersgrupper som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser.

| — | Totalt antal kursdeltagare, män, kvinnor som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totalt antal kursdeltagare, män, kvinnor som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser.

| — | Totalt antal kursdeltagare, män, kvinnor som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totalt antal kursdeltagare, män, kvinnor som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser.

| — | Totalt antal kurstimmar i fortbildning som anordnas internt och externt som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totalt antal kurstimmar i fortbildning som anordnas internt och externt som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser.

| — | Totala kostnader för fortbildningskurser som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser. |
| --- | --- |

—

Totala kostnader för fortbildningskurser som en funktion av företag som erbjuder fortbildningskurser.

| — | Svarsfrekvens per fråga för följande punkter för företag som erbjuder grundutbildning.






  — | Totala kostnader för grundutbildning som en funktion av företag som erbjuder grundutbildning. |
| --- | --- | --- |

—

Svarsfrekvens per fråga för följande punkter för företag som erbjuder grundutbildning.

—

Totala kostnader för grundutbildning som en funktion av företag som erbjuder grundutbildning.

3.   AKTUALITET OCH PUNKTLIGHET

| — | Tabell över datum då följande stadier av projektet inleddes och slutfördes.






  — | Datainsamling. |
| --- | --- | --- |

—

Tabell över datum då följande stadier av projektet inleddes och slutfördes.

—

Datainsamling.

| — | Utsändning av frågeformulär. |
| --- | --- |

—

Utsändning av frågeformulär.

| — | Påminnelser och uppföljning. |
| --- | --- |

—

Påminnelser och uppföljning.

| — | Personlig intervju. |
| --- | --- |

—

Personlig intervju.

| — | Kontroll och redigering av data. |
| --- | --- |

—

Kontroll och redigering av data.

| — | Ytterligare validering och imputering. |
| --- | --- |

—

Ytterligare validering och imputering.

| — | Bortfallsundersökning (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Bortfallsundersökning (i förekommande fall).

| — | Skattningar. |
| --- | --- |

—

Skattningar.

| — | Dataöverföring till Eurostat. |
| --- | --- |

—

Dataöverföring till Eurostat.

| — | Spridning av nationella resultat. |
| --- | --- |

—

Spridning av nationella resultat.

4.   TILLGÄNGLIGHET OCH FÖRSTÅELIGHET

| — | Vilka resultat sändes eller kommer att sändas till företagen. |
| --- | --- |

—

Vilka resultat sändes eller kommer att sändas till företagen.

| — | System för spridning av resultaten. |
| --- | --- |

—

System för spridning av resultaten.

| — | Kopia av alla handlingar om metoder med anknytning till den statistik som tagits fram. |
| --- | --- |

—

Kopia av alla handlingar om metoder med anknytning till den statistik som tagits fram.

5.   JÄMFÖRBARHET

| — | Länderna skall i förekommande och väsentliga fall kommentera följande punkter:






  — | Avvikelser från det europeiska frågeformuläret. |
| --- | --- | --- |

—

Länderna skall i förekommande och väsentliga fall kommentera följande punkter:

—

Avvikelser från det europeiska frågeformuläret.

| — | Var undersökningen knuten till en annan nationell undersökning? |
| --- | --- |

—

Var undersökningen knuten till en annan nationell undersökning?

| — | I vilken utsträckning genomfördes undersökningen genom befintliga data i register? |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning genomfördes undersökningen genom befintliga data i register?

| — | Definitioner och rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Definitioner och rekommendationer.

6.   SAMANVÄNDBARHET

| — | Jämförelser med statistik över samma fenomen eller fråga i andra undersökningar eller källor. |
| --- | --- |

—

Jämförelser med statistik över samma fenomen eller fråga i andra undersökningar eller källor.

| — | Bedömning av samanvändbarhet med statistik rörande företagsstrukturer för antalet anställda som en funktion av NACE och storlekskategori. |
| --- | --- |

—

Bedömning av samanvändbarhet med statistik rörande företagsstrukturer för antalet anställda som en funktion av NACE och storlekskategori.

| — | Bedömning av samanvändbarhet av åldersgruppsfördelning bland anställda (A3a, A3b, A3c) med andra nationella datakällor som en funktion av NACE och storlekskategori (om tillgängliga). |
| --- | --- |

—

Bedömning av samanvändbarhet av åldersgruppsfördelning bland anställda (A3a, A3b, A3c) med andra nationella datakällor som en funktion av NACE och storlekskategori (om tillgängliga).

| — | Bedömning av samanvändbarhet av åldersgruppsfördelning bland deltagare i fortbildning (C2a, C2b, C2c) med andra nationella datakällor som en funktion av NACE och storlekskategori (om tillgängliga). |
| --- | --- |

—

Bedömning av samanvändbarhet av åldersgruppsfördelning bland deltagare i fortbildning (C2a, C2b, C2c) med andra nationella datakällor som en funktion av NACE och storlekskategori (om tillgängliga).

Tabeller som skall överlämnas (uppdelade efter NACE och storleksklasser enligt den nationella urvalsplanen, dock allokering enligt de iakttagna företagsvariablerna):

| — | Antal anställda ur statistik rörande företagsstrukturer (kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 (4) – kod 16 11 0). |
| --- | --- |

—

Antal anställda ur statistik rörande företagsstrukturer (kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 (4) – kod 16 11 0).

| — | Antalet anställda ur CVTS3. |
| --- | --- |

—

Antalet anställda ur CVTS3.

| — | Procentuella skillnader (SBS – CVTS3)/SBS. |
| --- | --- |

—

Procentuella skillnader (SBS – CVTS3)/SBS.

| — | Antalet anställda för varje åldersgrupp A3a, A3b, A3c. |
| --- | --- |

—

Antalet anställda för varje åldersgrupp A3a, A3b, A3c.

| — | Antalet anställda i andra källor för andra åldersgrupper. |
| --- | --- |

—

Antalet anställda i andra källor för andra åldersgrupper.

| — | Procentuella skillnader av (A3x – annan nationell källa A3x)/A3x (där x = a, b, c). |
| --- | --- |

—

Procentuella skillnader av (A3x – annan nationell källa A3x)/A3x (där x = a, b, c).

| — | Antalet deltagare i fortbildning för varje åldersgrupp C2a, C2b, C2c. |
| --- | --- |

—

Antalet deltagare i fortbildning för varje åldersgrupp C2a, C2b, C2c.

| — | Antalet deltagare i fortbildning i andra källor för varje åldersgrupp. |
| --- | --- |

—

Antalet deltagare i fortbildning i andra källor för varje åldersgrupp.

| — | Procentuell andel deltagare i fortbildning (C2x – annan nationell källa till C2x)/C2x (där x = a, b, c). |
| --- | --- |

—

Procentuell andel deltagare i fortbildning (C2x – annan nationell källa till C2x)/C2x (där x = a, b, c).

7.   BELASTNING OCH NYTTA

| — | Analys av belastning och nytta på nationell nivå med hjälp av t.ex. följande faktorer:






  — | Genomsnittlig tid för att besvara varje frågeformulär. |
| --- | --- | --- |

—

Analys av belastning och nytta på nationell nivå med hjälp av t.ex. följande faktorer:

—

Genomsnittlig tid för att besvara varje frågeformulär.

| — | Problematiska frågor och variabler. |
| --- | --- |

—

Problematiska frågor och variabler.

| — | Vilka variabler har varit till störst/minst nytta vid beskrivning av fortbildning på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Vilka variabler har varit till störst/minst nytta vid beskrivning av fortbildning på nationell nivå.

| — | Skattad eller verklig användartillfredsställelse på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Skattad eller verklig användartillfredsställelse på nationell nivå.

| — | Olika belastning för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Olika belastning för små och medelstora företag.

| — | Insatser som gjorts för att minska belastningen. |
| --- | --- |

—

Insatser som gjorts för att minska belastningen.

---

(1)  Variationskoefficienten är kvoten mellan kvadratroten ur estimatorns varians och väntevärdet. Den skattas genom kvoten mellan kvadratroten av skattningen av urvalets varians och det skattade värdet. Vid skattning av urvalsvariansen måste man ta hänsyn till urvalets utformning och ändringar i strata.

(2)  Svarsfrekvensen är förhållandet mellan det antal svar som erhållits från dem som omfattas och antalet frågeformulär som skickats ut till målgruppen.

(3)  Svarsfrekvens per fråga för en variabel är förhållandet mellan antalet tillgängliga dataposter och antalet tillgängliga och saknade dataposter (motsvarar antalet svaranden som omfattas).

(4)  EGT L 344, 18.12.1998, s. 49. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1670/2003 (EUT L 244, 29.9.2003, s. 74).

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 199/2006

av den 3 februari 2006

om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 vad avser fastställande av högsta tillåtna halter för dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 (2) fastställs högsta tillåtna halter för vissa främmande ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 (2) fastställs högsta tillåtna halter för vissa främmande ämnen i livsmedel.

| (2) | Med ”dioxiner” avses i denna förordning en grupp om 75 polyklorerade dibenso-p-dioxinkongener (PCDD) och 135 polyklorerade dibensofurankongener (PCDF), av vilka 17 utgör ett problem i toxikologiskt hänseende. Polyklorerade bifenyler (PCB) omfattar 209 olika kongener som kan delas in i två grupper efter deras toxikologiska egenskaper. Av dessa uppvisar några få toxikologiska egenskaper som liknar dioxinernas och kallas därför ofta dioxinlika PCB. De flesta uppvisar inte dioxinlik toxicitet utan har en annan toxikologisk profil. |
| --- | --- |

(2)

Med ”dioxiner” avses i denna förordning en grupp om 75 polyklorerade dibenso-p-dioxinkongener (PCDD) och 135 polyklorerade dibensofurankongener (PCDF), av vilka 17 utgör ett problem i toxikologiskt hänseende. Polyklorerade bifenyler (PCB) omfattar 209 olika kongener som kan delas in i två grupper efter deras toxikologiska egenskaper. Av dessa uppvisar några få toxikologiska egenskaper som liknar dioxinernas och kallas därför ofta dioxinlika PCB. De flesta uppvisar inte dioxinlik toxicitet utan har en annan toxikologisk profil.

| (3) | Varje kongen av dioxin eller dioxinlika PCB uppvisar olika grad av toxicitet. För att kunna sammanräkna dessa olika kongeners toxicitet har begreppet toxisk ekvivalent (TEF) införts, varigenom riskbedömning och kontrollreglering underlättas. Detta innebär att analysresultaten från alla de individuella kongener av dioxin och dioxinlika PCB som utgör ett problem i toxikologiskt hänseende uttrycks i en kvantifierbar enhet, nämligen ”total TCDD-ekvivalens” (TEQ). |
| --- | --- |

(3)

Varje kongen av dioxin eller dioxinlika PCB uppvisar olika grad av toxicitet. För att kunna sammanräkna dessa olika kongeners toxicitet har begreppet toxisk ekvivalent (TEF) införts, varigenom riskbedömning och kontrollreglering underlättas. Detta innebär att analysresultaten från alla de individuella kongener av dioxin och dioxinlika PCB som utgör ett problem i toxikologiskt hänseende uttrycks i en kvantifierbar enhet, nämligen ”total TCDD-ekvivalens” (TEQ).

| (4) | Den 30 maj 2001 antog vetenskapliga livsmedelskommittén ett yttrande om riskbedömning av dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel, vilket innebar en uppdatering av dess yttrande av den 22 november 2000 i detta avseende på grundval av de nya vetenskapliga rön som framkommit sedan det första yttrandet antogs (3). Kommittén fastställde ett tolerabelt veckointag för dioxiner och dioxinlika PCB på 14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt. Exponeringsbedömningar visar att en betydande del av gemenskapens befolkning får i sig mer än det tolerabla veckointaget via kosten. I några länder utsätts vissa befolkningsgrupper eventuellt för högre risker på grund av särskilda kostvanor. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 maj 2001 antog vetenskapliga livsmedelskommittén ett yttrande om riskbedömning av dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel, vilket innebar en uppdatering av dess yttrande av den 22 november 2000 i detta avseende på grundval av de nya vetenskapliga rön som framkommit sedan det första yttrandet antogs (3). Kommittén fastställde ett tolerabelt veckointag för dioxiner och dioxinlika PCB på 14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt. Exponeringsbedömningar visar att en betydande del av gemenskapens befolkning får i sig mer än det tolerabla veckointaget via kosten. I några länder utsätts vissa befolkningsgrupper eventuellt för högre risker på grund av särskilda kostvanor.

| (5) | Ur toxikologisk synvinkel bör alla fastställda halter gälla både dioxiner och dioxinlika PCB, men 2001 fastställdes gränsvärden endast för dioxiner och inte för dioxinlika PCB, eftersom uppgifterna om förekomsten av dioxinlika PCB då var knapphändiga. Sedan dess har det emellertid presenterats fler uppgifter om förekomsten av dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

(5)

Ur toxikologisk synvinkel bör alla fastställda halter gälla både dioxiner och dioxinlika PCB, men 2001 fastställdes gränsvärden endast för dioxiner och inte för dioxinlika PCB, eftersom uppgifterna om förekomsten av dioxinlika PCB då var knapphändiga. Sedan dess har det emellertid presenterats fler uppgifter om förekomsten av dioxinlika PCB.

| (6) | Enligt förordning (EG) nr 466/2001 skall kommissionen se över bestämmelserna om dioxiner och dioxinlika PCB mot bakgrund av nya uppgifter om förekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB, framför allt i syfte att låta dioxinlika PCB omfattas av de högsta tillåtna halter som skall fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Enligt förordning (EG) nr 466/2001 skall kommissionen se över bestämmelserna om dioxiner och dioxinlika PCB mot bakgrund av nya uppgifter om förekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB, framför allt i syfte att låta dioxinlika PCB omfattas av de högsta tillåtna halter som skall fastställas.

| (7) | Alla aktörer som hanterar livsmedels- och foderkedjan måste fortsätta att göra allt som krävs för att begränsa förekomsten av dioxiner och PCB i foder och livsmedel. I förordning (EG) nr 466/2001 fastställs det därför att de högsta tillåtna halterna bör omprövas före den 31 december 2006 i syfte att markant minska de högsta tilllåtna halterna och eventuellt fastställa gränsvärden för andra livsmedel. Med tanke på den tid som krävs för att få underlag för bestämning av sådana markant lägre gränsvärden bör tidsfristen utsträckas. |
| --- | --- |

(7)

Alla aktörer som hanterar livsmedels- och foderkedjan måste fortsätta att göra allt som krävs för att begränsa förekomsten av dioxiner och PCB i foder och livsmedel. I förordning (EG) nr 466/2001 fastställs det därför att de högsta tillåtna halterna bör omprövas före den 31 december 2006 i syfte att markant minska de högsta tilllåtna halterna och eventuellt fastställa gränsvärden för andra livsmedel. Med tanke på den tid som krävs för att få underlag för bestämning av sådana markant lägre gränsvärden bör tidsfristen utsträckas.

| (8) | Det föreslås att högsta tillåtna halter bör fastställas för summan av dioxiner och dioxinlika PCB, uttryckta i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av det av WHO fastställda TEF, eftersom detta är det lämpligaste sättet ur toxikologisk synvinkel. För att åstadkomma en smidig övergång bör de nuvarande gränsvärdena för dioxiner gälla under en övergångsperiod jämte de nya fastställda halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. De livsmedel som anges i avsnitt 5 till bilaga I får under den perioden inte överskrida gränsvärdena för dioxiner och gränsvärdena för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. Senast den 31 december 2008 kommer man att behandla frågan om att stryka de separata gränsvärdena för dioxiner. |
| --- | --- |

(8)

Det föreslås att högsta tillåtna halter bör fastställas för summan av dioxiner och dioxinlika PCB, uttryckta i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av det av WHO fastställda TEF, eftersom detta är det lämpligaste sättet ur toxikologisk synvinkel. För att åstadkomma en smidig övergång bör de nuvarande gränsvärdena för dioxiner gälla under en övergångsperiod jämte de nya fastställda halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. De livsmedel som anges i avsnitt 5 till bilaga I får under den perioden inte överskrida gränsvärdena för dioxiner och gränsvärdena för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. Senast den 31 december 2008 kommer man att behandla frågan om att stryka de separata gränsvärdena för dioxiner.

| (9) | Det är av största vikt att analysresultaten rapporteras och tolkas lika så att tillämpningen harmoniseras i hela Europeiska unionen. Enligt kommissionens direktiv 2002/69/EG av den 26 juli 2002 om fastställande av provtagnings- och analysmetoder vid offentlig kontroll av dioxiner och bestämning av dioxinlika PCB i livsmedel (4) skall ett parti anses vara oförenligt med det fastställda gränsvärdet om analysresultatet, bekräftat genom dubbel analys och beräknat som medelvärdet av minst två separata bestämningar, med rimlig säkerhet överskrider den högsta tillåtna halten om man tar hänsyn till osäkerheten i mätningarna. Det finns olika sätt att uppskatta den utbredda osäkerheten i mätningarna (5). |
| --- | --- |

(9)

Det är av största vikt att analysresultaten rapporteras och tolkas lika så att tillämpningen harmoniseras i hela Europeiska unionen. Enligt kommissionens direktiv 2002/69/EG av den 26 juli 2002 om fastställande av provtagnings- och analysmetoder vid offentlig kontroll av dioxiner och bestämning av dioxinlika PCB i livsmedel (4) skall ett parti anses vara oförenligt med det fastställda gränsvärdet om analysresultatet, bekräftat genom dubbel analys och beräknat som medelvärdet av minst två separata bestämningar, med rimlig säkerhet överskrider den högsta tillåtna halten om man tar hänsyn till osäkerheten i mätningarna. Det finns olika sätt att uppskatta den utbredda osäkerheten i mätningarna (5).

| (10) | För att uppmuntra en proaktiv metod för att minska dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel och foder fastställdes åtgärdsgränser i kommissionens rekommendation 2002/201/EG av den 4 mars 2002 om reduktion av dioxiner, furaner och PCB i foder och livsmedel (6). Dessa åtgärdsgränser ger myndigheter och aktörer möjlighet att framhäva de fall där det är lämpligt att identifiera en kontamineringskälla och att vidta åtgärder för att reducera eller eliminera denna. Eftersom källorna till dioxin och dioxinlika PCB inte är desamma, bör det bestämmas separata åtgärdsgränser för dioxiner å ena sidan och dioxinlika PCB å den andra. Rekommendation 2002/201/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

För att uppmuntra en proaktiv metod för att minska dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel och foder fastställdes åtgärdsgränser i kommissionens rekommendation 2002/201/EG av den 4 mars 2002 om reduktion av dioxiner, furaner och PCB i foder och livsmedel (6). Dessa åtgärdsgränser ger myndigheter och aktörer möjlighet att framhäva de fall där det är lämpligt att identifiera en kontamineringskälla och att vidta åtgärder för att reducera eller eliminera denna. Eftersom källorna till dioxin och dioxinlika PCB inte är desamma, bör det bestämmas separata åtgärdsgränser för dioxiner å ena sidan och dioxinlika PCB å den andra. Rekommendation 2002/201/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Finland och Sverige har beviljats undantag för att saluföra fisk med ursprung i Östersjöområdet, vilken är avsedd för konsumtion i området och som innehåller högre dioxinhalter än de som anges i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 466/2001. Dessa medlemsstater har uppfyllt villkoren gällande kostrekommendationer till konsumenterna. De har varje år meddelat resultaten av sin övervakning av dioxinhalterna i fisk från Östersjöområdet till kommissionen och rapporterat de åtgärder som vidtagits för att minska människors exponering för dioxiner i detta område. |
| --- | --- |

(11)

Finland och Sverige har beviljats undantag för att saluföra fisk med ursprung i Östersjöområdet, vilken är avsedd för konsumtion i området och som innehåller högre dioxinhalter än de som anges i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 466/2001. Dessa medlemsstater har uppfyllt villkoren gällande kostrekommendationer till konsumenterna. De har varje år meddelat resultaten av sin övervakning av dioxinhalterna i fisk från Östersjöområdet till kommissionen och rapporterat de åtgärder som vidtagits för att minska människors exponering för dioxiner i detta område.

| (12) | På grundval av resultaten från övervakningen av halterna av dioxin och dioxinlika PCB i Finland och Sverige bör man förlänga den övergångsperiod under vilken de beviljade undantagen gäller, men undantagen bör begränsas till vissa fiskarter. Dessa undantag gäller de högsta tillåtna halterna för dioxin och de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB som anges i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 466/2001. |
| --- | --- |

(12)

På grundval av resultaten från övervakningen av halterna av dioxin och dioxinlika PCB i Finland och Sverige bör man förlänga den övergångsperiod under vilken de beviljade undantagen gäller, men undantagen bör begränsas till vissa fiskarter. Dessa undantag gäller de högsta tillåtna halterna för dioxin och de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB som anges i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 466/2001.

| (13) | För att skydda konsumenterna är det både viktigt och nödvändigt att reducera människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCB genom livsmedelsintag. Eftersom livsmedelskontaminering har ett direkt samband med foderkontaminering krävs en integrerad metod för att reducera förekomsten av dioxin och dioxinlika PCB i hela livsmedelskedjan, dvs. från foderråvaror via livsmedelsproducerande djur till människor. En proaktiv metod bör väljas för att aktivt minska förekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB i foder och livsmedel och därför bör de högsta tillåtna halterna ses över inom en viss tid i syfte att fastställa lägre halter. Därför bör man överväga att senast den 31 december 2008 markant minska de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

(13)

För att skydda konsumenterna är det både viktigt och nödvändigt att reducera människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCB genom livsmedelsintag. Eftersom livsmedelskontaminering har ett direkt samband med foderkontaminering krävs en integrerad metod för att reducera förekomsten av dioxin och dioxinlika PCB i hela livsmedelskedjan, dvs. från foderråvaror via livsmedelsproducerande djur till människor. En proaktiv metod bör väljas för att aktivt minska förekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB i foder och livsmedel och därför bör de högsta tillåtna halterna ses över inom en viss tid i syfte att fastställa lägre halter. Därför bör man överväga att senast den 31 december 2008 markant minska de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB.

| (14) | Inblandade aktörer bör vidta alla åtgärder för att eliminera dioxiner, furaner och dioxinlika PCB från olja från havsprodukter. Den markant lägre halt som bör tillämpas senast den 31 december 2008 skall baseras på de tekniska möjligheter som det effektivaste dekontamineringsförfarandet tillåter. |
| --- | --- |

(14)

Inblandade aktörer bör vidta alla åtgärder för att eliminera dioxiner, furaner och dioxinlika PCB från olja från havsprodukter. Den markant lägre halt som bör tillämpas senast den 31 december 2008 skall baseras på de tekniska möjligheter som det effektivaste dekontamineringsförfarandet tillåter.

| (15) | Om det fastställs högsta tillåtna halter för andra livsmedel senast den 31 december 2008, bör man särskilt beakta behovet av särskilda lägre gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel som är avsedda för spädbarn och småbarn mot bakgrund av de uppgifter som framkommit genom 2005, 2006 och 2007 års program för övervakning av dioxin och dioxinlika PCB i födoämnen för spädbarn och småbarn. |
| --- | --- |

(15)

Om det fastställs högsta tillåtna halter för andra livsmedel senast den 31 december 2008, bör man särskilt beakta behovet av särskilda lägre gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel som är avsedda för spädbarn och småbarn mot bakgrund av de uppgifter som framkommit genom 2005, 2006 och 2007 års program för övervakning av dioxin och dioxinlika PCB i födoämnen för spädbarn och småbarn.

| (16) | Förordning (EG) nr 466/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Förordning (EG) nr 466/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 466/2001 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1a skall ersättas med följande:
  ”1a.   Genom undantag från punkt 1 skall Finland och Sverige medges att under en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2011 saluföra lax (Salmo salar), sill (Clupea harengus), nejonöga (Lampetra fluviatilis), forell (Salmo trutta), röding (Salvelinus spp) och rom från siklöja (Coregonus albula) med ursprung i Östersjöområdet som avses för konsumtion inom det egna landet och som innehåller halter av dioxin eller halter av summan av dioxiner och dioxinlika PCB som är högre än de som anges i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I, förutsatt att de har inrättat ett system som garanterar att konsumenterna får fullständig information om de kostrekommendationer som avser att begränsa vissa sårbara befolkningsgruppers konsumtion av fisk från Östersjöområdet och därmed undvika eventuella hälsorisker.
  Senast den 31 mars varje år skall Finland och Sverige meddela kommissionen resultaten av föregående års kontroll av halter av dioxin och dioxinlika PCB i fisk från Östersjöområdet och rapportera de åtgärder som vidtagits för att minska halterna av dioxin och dioxinlika PCB hos fisk från Östersjöområdet. Finland och Sverige skall fortsätta med de åtgärder som krävs för att garantera att fisk och fiskprodukter som inte uppfyller bestämmelserna i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I inte saluförs i andra medlemsstater.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1a skall ersättas med följande:

”1a.   Genom undantag från punkt 1 skall Finland och Sverige medges att under en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2011 saluföra lax (Salmo salar), sill (Clupea harengus), nejonöga (Lampetra fluviatilis), forell (Salmo trutta), röding (Salvelinus spp) och rom från siklöja (Coregonus albula) med ursprung i Östersjöområdet som avses för konsumtion inom det egna landet och som innehåller halter av dioxin eller halter av summan av dioxiner och dioxinlika PCB som är högre än de som anges i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I, förutsatt att de har inrättat ett system som garanterar att konsumenterna får fullständig information om de kostrekommendationer som avser att begränsa vissa sårbara befolkningsgruppers konsumtion av fisk från Östersjöområdet och därmed undvika eventuella hälsorisker.

Senast den 31 mars varje år skall Finland och Sverige meddela kommissionen resultaten av föregående års kontroll av halter av dioxin och dioxinlika PCB i fisk från Östersjöområdet och rapportera de åtgärder som vidtagits för att minska halterna av dioxin och dioxinlika PCB hos fisk från Östersjöområdet. Finland och Sverige skall fortsätta med de åtgärder som krävs för att garantera att fisk och fiskprodukter som inte uppfyller bestämmelserna i avsnitt 5 punkt 5.2 i bilaga I inte saluförs i andra medlemsstater.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   De högsta tillåtna halterna enligt bilaga I skall gälla den ätliga delen av de berörda födoämnena om inte annat anges i den bilagan.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   De högsta tillåtna halterna enligt bilaga I skall gälla den ätliga delen av de berörda födoämnena om inte annat anges i den bilagan.”

| 2. | Artikel 4a skall ersättas med följande:
  ”Artikel 4a
  När det gäller dioxiner och summan av dioxiner och dioxinlika PCB i produkter som avses i avsnitt 5 i bilaga I är det förbjudet






  a) | att blanda produkter med halter under de högsta tillåtna halterna med produkter som överskrider dessa högsta tilllåtna halter, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 4a skall ersättas med följande:

”Artikel 4a

När det gäller dioxiner och summan av dioxiner och dioxinlika PCB i produkter som avses i avsnitt 5 i bilaga I är det förbjudet

a)

att blanda produkter med halter under de högsta tillåtna halterna med produkter som överskrider dessa högsta tilllåtna halter,

| b) | att använda produkter som överskrider de högsta tillåtna halterna som ingredienser vid framställningen av andra livsmedel.” |
| --- | --- |

b)

att använda produkter som överskrider de högsta tillåtna halterna som ingredienser vid framställningen av andra livsmedel.”

| 3. | Artikel 5.3 skall utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 5.3 skall utgå.

| 4. | Bilaga I skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Bilaga I skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 4 november 2006.

Då det gäller de högsta tillåtna halterna för summan och dioxiner och dioxinlika PCB skall denna förordning inte gälla produkter som började saluföras före den 4 november 2006 i enlighet med gällande bestämmelser. Det skall åligga livsmedelsföretaget att bevisa när produkterna började saluföras.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 77, 16.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1822/2005 (EUT L 293, 9.11.2005, s. 11).

2

(3)  ”Opinion of the Scientific Committee on Food on the Risk Assessment of Dioxins and Dioxin-like PCBs in Food adopted on 30 May 2001 — Update based on new scientific information available since the adoption of the SCF opinion of 22nd November 2000” (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf) (ej översatt till svenska).

3

(4)  EGT L 209, 6.8.2002, s. 5. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/44/EG (EUT L 113, 20.4.2004, s. 17).

4

(5)  Uppgifter om olika sätt att uppskatta den utbredda osäkerheten och värdet av denna osäkerhet framgår av rapporten ”Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” – http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf (ej översatt till svenska).

5

(6)  EGT L 67, 9.3.2002, s. 69.

6

---

BILAGA

Avsnitt 5 i bilaga I till förordning (EG) nr 466/2001 skall ersättas med följande:

”Avsnitt 5.   Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD] och polyklorerade dibensofuraner [PCDF], uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen [WHO] med användning av det av WHO fastställda TEF [toxic equivalency factors, 1997] och summan av dioxiner och dioxinlika PCB [summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD)], polyklorerade dibensofuraner [PCDF] och polyklorerade bifenyler [PCB], uttryckta i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen [WHO] med användning av det av WHO fastställda TEF [toxic equivalency factors, 1997] (1))

| Livsmedel | Högsta tillåtna halter
  Summan av dioxiner och furaner (WHO-PCDD/F-TEQ) (2) | Högsta tillåtna halter
  Summan av dioxiner och furaner och dioxinlika PCB (WHO-PCDD/F-TEQ) (2) | Provmetoder och kriterier för analysmetoderna |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1 | Kött och köttprodukter (3) |

Livsmedel

Högsta tillåtna halter

Summan av dioxiner och furaner (WHO-PCDD/F-TEQ) (2)

Högsta tillåtna halter

Summan av dioxiner och furaner och dioxinlika PCB (WHO-PCDD/F-TEQ) (2)

Provmetoder och kriterier för analysmetoderna

5.1.1

Kött och köttprodukter (3)

Direktiv 2002/69/EG (5)

| – | från idisslare (nötkreatur, får) |
| --- | --- |

–

från idisslare (nötkreatur, får)

3,0 pg/g fett (4)

4,5 pg/g fett (4)

| – | från fjäderfä och hägnat vilt |
| --- | --- |

–

från fjäderfä och hägnat vilt

2,0 pg/g fett (4)

4,0 pg/g fett (4)

| – | från svin |
| --- | --- |

–

från svin

1,0 pg/g fett (4)

1,5 pg/g fett (4)

| 5.1.2 | Lever och härledda produkter från landlevande djur |
| --- | --- |

5.1.2

Lever och härledda produkter från landlevande djur

6,0 pg/g fett (4)

12,0 pg/g fett (4)

| 5.2 | Muskelkött från fisk och fiskeriprodukter samt produkter av dessa med undantag av ål (6), (7) |
| --- | --- |

5.2

Muskelkött från fisk och fiskeriprodukter samt produkter av dessa med undantag av ål (6), (7)

4,0 pg/g färskvikt

8,0 pg/g färskvikt

Direktiv 2002/69/EG (5)

| – | Muskelkött av ål (Anguilla anguilla) och produkter av detta |
| --- | --- |

–

Muskelkött av ål (Anguilla anguilla) och produkter av detta

4,0 pg/g färskvikt

12,0 pg/g färskvikt

| 5.3 | Mjölk (8) och mjölkprodukter, inklusive smörfett |
| --- | --- |

5.3

Mjölk (8) och mjölkprodukter, inklusive smörfett

3,0 pg/g fett (4)

6,0 pg/g fett (4)

Direktiv 2002/69/EG (5)

| 5.4 | Hönsägg och äggprodukter (9) |
| --- | --- |

5.4

Hönsägg och äggprodukter (9)

3,0 pg/g fett (4)

6,0 pg/g fett (4)

Direktiv 2002/69/EG (5)

| 5.5 | Oljor och fetter |
| --- | --- |

5.5

Oljor och fetter

Direktiv 2002/69/EG (5)

| – | Animaliskt fett |
| --- | --- |

–

Animaliskt fett

| – – | från idisslare |
| --- | --- |

– –

från idisslare

3,0 pg/g fett

4,5 pg/g fett

| – – | från fjäderfä och hägnat vilt |
| --- | --- |

– –

från fjäderfä och hägnat vilt

2,0 pg/g fett

4,0 pg/g fett

| – – | från svin |
| --- | --- |

– –

från svin

1,0 pg/g fett

1,5 pg/g fett

| – – | blandat animaliskt fett |
| --- | --- |

– –

blandat animaliskt fett

2,0 pg/g fett

3,0 pg/g fett

| – | Vegetabilisk olja och fett |
| --- | --- |

–

Vegetabilisk olja och fett

0,75 pg/g fett

1,5 pg/g fett

| – | olja från havsprodukter (fiskolja, fiskleverolja och olja från andra marina organismer avsedda som föda) |
| --- | --- |

–

olja från havsprodukter (fiskolja, fiskleverolja och olja från andra marina organismer avsedda som föda)

2,0 pg/g fett

10,0 pg/g fett

---

(1)  Av Världshälsoorganisationen (WHO) fastställda toxiska ekvivalenter (TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s möte i Stockholm den 15–18 juni 1997 (Van den Berg et al., 1998, Toxic Equivalency Factors [TEFs] for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106[12], 775).

1

et al

Environmental Health Perspectives

Image

(2)  Övre koncentrationer: övre koncentrationer beräknas mot antagandet att alla värden av de olika kongener som ligger under bestämningsgränsen är lika med kvantifieringsgränsen.

2

(3)  Kött från nötkreatur, får, svin, fjäderfä och hägnat vilt enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (EUT L 139, 30.4.2004, rättad version i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22), utom ätliga slaktbiprodukter enligt den bilagan.

3

(4)  De högsta tillåtna halterna gäller inte livsmedel som innehåller < 1 % fett.

4

(5)  EGT L 209, 6.8.2002, s. 5. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/44/EG (EUT L 113, 20.4.2004, s. 17).

5

(6)  Muskelkött från fisk och fiskeriprodukter enligt kategorierna a, b, c, e och f i förteckningen i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EGT L 17, 21.1.2000, s. 22). Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt). Den högsta tillåtna halten gäller för skaldjur, utom brunt krabbkött, kött från huvud och mellankropp av hummer och liknande stora skaldjur (Nephropidae och Palinuridae) samt bläckfisk utan inälvor.

6

Nephropidae

Palinuridae

(7)  När fisken är avsedd att ätas i sin helhet skall gränsvärdet gälla för hela fisken.

7

(8)  Mjölk (rå mjölk, mjölk avsedd för framställning av mjölkbaserade produkter och värmebehandlad mjölk enligt bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004).

8

(9)  Hönsägg och äggprodukter enligt bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004.”

9

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 200/2006

av den 3 februari 2006

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (2), särskilt artikel 1.2, andra stycket, andra meningen och artikel 3.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 159/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 159/2006 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95, och som fastställs i förordning (EG) nr 1011/2005 för regleringsåret 2005/06 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 februari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (EGT L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 25, 28.1.2006, s. 19.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 4 februari 2006 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 38,81 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 38,81 | 3,26 |
| 1701 12 10 (1) | 38,81 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 38,81 | 2,96 |
| 1701 91 00 (2) | 37,27 | 6,60 |
| 1701 99 10 (2) | 37,27 | 3,16 |
| 1701 99 90 (2) | 37,27 | 3,16 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

38,81

0,00

1701 11 90 (1)

38,81

3,26

1701 12 10 (1)

38,81

0,00

1701 12 90 (1)

38,81

2,96

1701 91 00 (2)

37,27

6,60

1701 99 10 (2)

37,27

3,16

1701 99 90 (2)

37,27

3,16

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.I i förordning (EG) nr 1260/2001.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 201/2006

av den 3 februari 2006

om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 186/2006 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 186/2006 (2) |
| --- | --- |

(1)

Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 186/2006 (2)

| (2) | Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 186/2006 antogs, bör dessa bidrag ändras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 186/2006 antogs, bör dessa bidrag ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1260/2001 för de produkter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 186/2006, i odenaturerat och obearbetat skick, skall ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 februari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 31, 3.2.2006, s. 7.

2

---

BILAGA

ÄNDRADE BELOPP FÖR EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SKALL TILLÄMPAS FRÅN OCH MED DEN 4 FEBRUARI 2006 (1)

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 26,02 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 24,27 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 26,02 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 24,27 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,2829 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,29 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,39 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 26,39 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,2829 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

26,02 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

24,27 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

26,02 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

24,27 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,2829

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

28,29

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

26,39

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

26,39

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,2829

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 202/2006

av den 3 februari 2006

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 24,357 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 februari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/44

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/13/EG

av den 3 februari 2006

om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder med avseende på dioxin och dioxinlika PCB

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (1), särskilt artikel 8.1, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2002/32/EG föreskrivs det att det är förbjudet att omsätta och använda produkter avsedda som foder, om de innehåller halter av främmande ämnen som överstiger de halter som fastställs i bilaga I till detta direktiv. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2002/32/EG föreskrivs det att det är förbjudet att omsätta och använda produkter avsedda som foder, om de innehåller halter av främmande ämnen som överstiger de halter som fastställs i bilaga I till detta direktiv.

| (2) | Med dioxiner i detta direktiv avses en grupp om 75 polyklorerade dibenso-p-dioxinkongener (PCDD) och 135 polyklorerade dibensofurankongener (PCDF), av vilka 17 utgör ett problem ur toxikologiskt hänseende. Polyklorerade bifenyler (PCB) är en grupp om 209 olika kongener som kan delas in i två grupper på grundval av sina toxikologiska egenskaper: 12 kongener uppvisar samma toxikologiska egenskaper som dioxinerna och kallas därför ofta dioxinlika PCB. De övriga PCB:erna uppvisar ingen dioxinlik toxicitet utan har en annan toxikologisk profil. |
| --- | --- |

(2)

Med dioxiner i detta direktiv avses en grupp om 75 polyklorerade dibenso-p-dioxinkongener (PCDD) och 135 polyklorerade dibensofurankongener (PCDF), av vilka 17 utgör ett problem ur toxikologiskt hänseende. Polyklorerade bifenyler (PCB) är en grupp om 209 olika kongener som kan delas in i två grupper på grundval av sina toxikologiska egenskaper: 12 kongener uppvisar samma toxikologiska egenskaper som dioxinerna och kallas därför ofta dioxinlika PCB. De övriga PCB:erna uppvisar ingen dioxinlik toxicitet utan har en annan toxikologisk profil.

| (3) | Varje kongen av dioxin eller dioxinlika PCB uppvisar en annan grad av toxicitet. För att kunna sammanställa dessa olika kongeners toxicitet har begreppet toxisk ekvivalent (TEF) införts, varigenom riskbedömning och kontrollreglering underlättas. Detta innebär att analysresultaten från samtliga 17 olika dioxinkongener och 12 dioxinlika PCB-kongener uttrycks i en kvantifierbar enhet, nämligen total TCDD-ekvivalens (TEQ). |
| --- | --- |

(3)

Varje kongen av dioxin eller dioxinlika PCB uppvisar en annan grad av toxicitet. För att kunna sammanställa dessa olika kongeners toxicitet har begreppet toxisk ekvivalent (TEF) införts, varigenom riskbedömning och kontrollreglering underlättas. Detta innebär att analysresultaten från samtliga 17 olika dioxinkongener och 12 dioxinlika PCB-kongener uttrycks i en kvantifierbar enhet, nämligen total TCDD-ekvivalens (TEQ).

| (4) | Den 30 maj 2001 antog vetenskapliga livsmedelskommittén ett yttrande om riskbedömning av dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel, genom vilket dess yttrande av den 22 november 2000 uppdaterades i detta avseende på grundval av de nya vetenskapliga rön som framkommit sedan det första yttrandet antogs (2). Kommittén fastställde ett tolerabelt veckointag för dioxiner och dioxinlika PCB på 14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt. Exponeringsbedömningar visar att en betydande del av gemenskapens befolkning får i sig mer än det tolerabla veckointaget via kosten. I några länder utsätts vissa befolkningsgrupper eventuellt för högre risker på grund av särskilda kostvanor. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 maj 2001 antog vetenskapliga livsmedelskommittén ett yttrande om riskbedömning av dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel, genom vilket dess yttrande av den 22 november 2000 uppdaterades i detta avseende på grundval av de nya vetenskapliga rön som framkommit sedan det första yttrandet antogs (2). Kommittén fastställde ett tolerabelt veckointag för dioxiner och dioxinlika PCB på 14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt. Exponeringsbedömningar visar att en betydande del av gemenskapens befolkning får i sig mer än det tolerabla veckointaget via kosten. I några länder utsätts vissa befolkningsgrupper eventuellt för högre risker på grund av särskilda kostvanor.

| (5) | Över 90 % av människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCB kommer från foder. Foder av animaliskt ursprung står vanligtvis för cirka 80 % av den sammanlagda exponeringen. Dioxin och dioxinlikt PCB i djur kommer huvudsakligen från fodret. Foder, och i vissa fall jord, kan därför vara potentiella källor till kontaminering genom dioxin och dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

(5)

Över 90 % av människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCB kommer från foder. Foder av animaliskt ursprung står vanligtvis för cirka 80 % av den sammanlagda exponeringen. Dioxin och dioxinlikt PCB i djur kommer huvudsakligen från fodret. Foder, och i vissa fall jord, kan därför vara potentiella källor till kontaminering genom dioxin och dioxinlika PCB.

| (6) | EU:s vetenskapliga foderkommitté (SCAN) har anmodats yttra sig om källorna till kontaminering av foder med dioxiner och PCB, inklusive dioxinlika PCB, om livsmedelsproducerande djurs exponering för dioxiner och PCB, om överföringen av dessa föreningar till livsmedel av animaliskt ursprung och om PCB- och dioxinförekomsten i foder har någon effekt på djurs hälsa. Vetenskapliga foderkommittén avgav ett yttrande den 6 november 2000. I yttrandet anges fiskmjöl och fiskolja som de mest kontaminerade foderråvarorna. Animaliskt fett konstaterades vara den näst mest kontaminerade råvaran. Alla övriga animaliska eller vegetabiliska foderråvaror uppvisade relativt låga dioxinhalter. Grovfoder uppvisade mycket olika dioxinhalter beroende på lokalisering, jordens kontamineringshalt och exponering för luftföroreningar. Vetenskapliga foderkommittén rekommenderade bland annat att man skulle koncentrera sig på att minska de mest kontaminerade foderråvarornas påverkan på den sammanlagda kostkontamineringen. |
| --- | --- |

(6)

EU:s vetenskapliga foderkommitté (SCAN) har anmodats yttra sig om källorna till kontaminering av foder med dioxiner och PCB, inklusive dioxinlika PCB, om livsmedelsproducerande djurs exponering för dioxiner och PCB, om överföringen av dessa föreningar till livsmedel av animaliskt ursprung och om PCB- och dioxinförekomsten i foder har någon effekt på djurs hälsa. Vetenskapliga foderkommittén avgav ett yttrande den 6 november 2000. I yttrandet anges fiskmjöl och fiskolja som de mest kontaminerade foderråvarorna. Animaliskt fett konstaterades vara den näst mest kontaminerade råvaran. Alla övriga animaliska eller vegetabiliska foderråvaror uppvisade relativt låga dioxinhalter. Grovfoder uppvisade mycket olika dioxinhalter beroende på lokalisering, jordens kontamineringshalt och exponering för luftföroreningar. Vetenskapliga foderkommittén rekommenderade bland annat att man skulle koncentrera sig på att minska de mest kontaminerade foderråvarornas påverkan på den sammanlagda kostkontamineringen.

| (7) | Trots att alla gränsvärden i toxikologiskt avseende borde gälla dioxiner och dioxinlika PCB, har gränsvärden bara fastställts för dioxiner, och alltså inte för dioxinlika PCB, på grund av de mycket begränsade uppgifter som tidigare fanns om förekomsten av dioxinlika PCB. Idag finns det emellertid fler uppgifter om förekomsten av dessa. |
| --- | --- |

(7)

Trots att alla gränsvärden i toxikologiskt avseende borde gälla dioxiner och dioxinlika PCB, har gränsvärden bara fastställts för dioxiner, och alltså inte för dioxinlika PCB, på grund av de mycket begränsade uppgifter som tidigare fanns om förekomsten av dioxinlika PCB. Idag finns det emellertid fler uppgifter om förekomsten av dessa.

| (8) | Enligt direktiv 2002/32/EG bör kommissionen se över bestämmelserna om dioxiner en första gång före den 31 december 2004 mot bakgrund av nya rön om förekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB, framför allt i syfte att låta dioxinlika PCB omfattas av de gränsvärden som skall fastställas. |
| --- | --- |

(8)

Enligt direktiv 2002/32/EG bör kommissionen se över bestämmelserna om dioxiner en första gång före den 31 december 2004 mot bakgrund av nya rön om förekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB, framför allt i syfte att låta dioxinlika PCB omfattas av de gränsvärden som skall fastställas.

| (9) | Alla aktörer i livsmedels- och foderkedjan måste fortsätta att göra allt som krävs för att begränsa förekomsten av dioxiner och PCB i foder och livsmedel. I direktiv 2002/32/EG fastställs därför att de högsta tillåtna halterna bör omprövas senast den 31 december 2006 i syfte att markant minska de högsta tillåtna halterna. Med tanke på den tid som krävs för att få underlag för bestämning av sådana markant lägre gränsvärden bör tidsgränsen utsträckas. |
| --- | --- |

(9)

Alla aktörer i livsmedels- och foderkedjan måste fortsätta att göra allt som krävs för att begränsa förekomsten av dioxiner och PCB i foder och livsmedel. I direktiv 2002/32/EG fastställs därför att de högsta tillåtna halterna bör omprövas senast den 31 december 2006 i syfte att markant minska de högsta tillåtna halterna. Med tanke på den tid som krävs för att få underlag för bestämning av sådana markant lägre gränsvärden bör tidsgränsen utsträckas.

| (10) | Det föreslås att högsta tillåtna halter bör fastställas för summan av dioxiner och dioxinlika PCB, uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av det av WHO fastställda TEF, eftersom detta är det lämpligaste sättet ur toxikologisk synvinkel. För att åstadkomma en friktionsfri övergång bör de nuvarande gränsvärdena för dioxiner gälla under en övergångsperiod jämte de nya fastställda värdena för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. De individuella högsta tillåtna halterna för dioxiner (PCDD/F) bör fortsätta att gälla tills vidare. De foderprodukter som anges i punkt 27a får under den perioden inte överskrida de högsta tillåtna halterna för dioxiner och de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. Senast den 31 december 2008 kommer man att överväga att stryka de separata högsta tillåtna halterna för dioxiner. |
| --- | --- |

(10)

Det föreslås att högsta tillåtna halter bör fastställas för summan av dioxiner och dioxinlika PCB, uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av det av WHO fastställda TEF, eftersom detta är det lämpligaste sättet ur toxikologisk synvinkel. För att åstadkomma en friktionsfri övergång bör de nuvarande gränsvärdena för dioxiner gälla under en övergångsperiod jämte de nya fastställda värdena för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. De individuella högsta tillåtna halterna för dioxiner (PCDD/F) bör fortsätta att gälla tills vidare. De foderprodukter som anges i punkt 27a får under den perioden inte överskrida de högsta tillåtna halterna för dioxiner och de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. Senast den 31 december 2008 kommer man att överväga att stryka de separata högsta tillåtna halterna för dioxiner.

| (11) | Det är av största vikt att analysresultaten rapporteras och tolkas på ett enhetligt sätt för att säkerställa ett harmoniserat genomförande i hela Europeiska unionen. I kommissionens direktiv 2002/70/EG av den 26 juli 2002 om fastställande av krav för bestämning av gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i foder (3) fastställs att en produkt avsedd som foder skall anses vara oförenlig med den högsta tillåtna halten om det analysresultat som bekräftats genom dubbel analys och beräknats som medelvärdet av minst två separata bestämningar med största sannolikhet överskrider den högsta tillåtna halten om man tar hänsyn till osäkerheten i mätningarna Det finns olika sätt att uppskatta den utbredda osäkerheten (4). |
| --- | --- |

(11)

Det är av största vikt att analysresultaten rapporteras och tolkas på ett enhetligt sätt för att säkerställa ett harmoniserat genomförande i hela Europeiska unionen. I kommissionens direktiv 2002/70/EG av den 26 juli 2002 om fastställande av krav för bestämning av gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i foder (3) fastställs att en produkt avsedd som foder skall anses vara oförenlig med den högsta tillåtna halten om det analysresultat som bekräftats genom dubbel analys och beräknats som medelvärdet av minst två separata bestämningar med största sannolikhet överskrider den högsta tillåtna halten om man tar hänsyn till osäkerheten i mätningarna Det finns olika sätt att uppskatta den utbredda osäkerheten (4).

| (12) | Tillämpningsområdet för direktiv 2002/32/EG omfattar möjligheten att fastställa högsta tillåtna halter för främmande ämnen i fodertillsatser. Eftersom höga halter av dioxin påträffats i spårelement, bör en högsta tillåten halt för dioxiner och summan av dioxinlika PCB fastställas för alla tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement och de högsta tillåtna halterna bör utsträckas till att gälla alla tillsatser som hör till gruppen blandningar av bindemedel klumpförebyggande medel och förblandningar. |
| --- | --- |

(12)

Tillämpningsområdet för direktiv 2002/32/EG omfattar möjligheten att fastställa högsta tillåtna halter för främmande ämnen i fodertillsatser. Eftersom höga halter av dioxin påträffats i spårelement, bör en högsta tillåten halt för dioxiner och summan av dioxinlika PCB fastställas för alla tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement och de högsta tillåtna halterna bör utsträckas till att gälla alla tillsatser som hör till gruppen blandningar av bindemedel klumpförebyggande medel och förblandningar.

| (13) | För att främja en proaktiv metod för att minska dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel och foder fastställdes åtgärdsgränser i kommissionens rekommendation 2002/201/EG av den 4 mars 2002 om reduktion av dioxiner, furaner och PCB i foder och livsmedel (5). Dessa åtgärdsgränser ger myndigheter och aktörer möjlighet att belysa de fall där det är lämpligt att identifiera en kontamineringskälla och att vidta åtgärder för att reducera eller eliminera den. Eftersom källorna till dioxin och dioxinlika PCB inte är desamma, bör det bestämmas separata åtgärdsgränser för dioxiner å ena sidan och dioxinlika PCB å den andra. |
| --- | --- |

(13)

För att främja en proaktiv metod för att minska dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedel och foder fastställdes åtgärdsgränser i kommissionens rekommendation 2002/201/EG av den 4 mars 2002 om reduktion av dioxiner, furaner och PCB i foder och livsmedel (5). Dessa åtgärdsgränser ger myndigheter och aktörer möjlighet att belysa de fall där det är lämpligt att identifiera en kontamineringskälla och att vidta åtgärder för att reducera eller eliminera den. Eftersom källorna till dioxin och dioxinlika PCB inte är desamma, bör det bestämmas separata åtgärdsgränser för dioxiner å ena sidan och dioxinlika PCB å den andra.

| (14) | Enligt direktiv 2002/32/EG kan åtgärdsnivåer föreskrivas. Åtgärdsnivåerna bör därför överföras från rekommendation 2002/201/EG till bilaga II till direktiv 2002/32/EG. |
| --- | --- |

(14)

Enligt direktiv 2002/32/EG kan åtgärdsnivåer föreskrivas. Åtgärdsnivåerna bör därför överföras från rekommendation 2002/201/EG till bilaga II till direktiv 2002/32/EG.

| (15) | För att skydda konsumenterna är det därför både viktigt och nödvändigt att minska människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCB genom livsmedelsintag. Eftersom livsmedelskontaminering står i direkt relation till foderkontaminering krävs det ett integrerat angreppssätt för att minska förekomsten av dioxin och dioxinlika PCB i hela livsmedelskedjan, dvs. produkter avsedda som djurfoder via livsmedelsproducerande djur till människan. En proaktiv metod bör tillämpas för att aktivt minska dioxiner och dioxinlika PCB i foder och livsmedel. Därför bör de högsta tillåtna halterna revideras inom en viss tid i syfte att fastställa lägre halter. Av det skälet bör man överväga att senast den 31 december 2008 markant minska de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

(15)

För att skydda konsumenterna är det därför både viktigt och nödvändigt att minska människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCB genom livsmedelsintag. Eftersom livsmedelskontaminering står i direkt relation till foderkontaminering krävs det ett integrerat angreppssätt för att minska förekomsten av dioxin och dioxinlika PCB i hela livsmedelskedjan, dvs. produkter avsedda som djurfoder via livsmedelsproducerande djur till människan. En proaktiv metod bör tillämpas för att aktivt minska dioxiner och dioxinlika PCB i foder och livsmedel. Därför bör de högsta tillåtna halterna revideras inom en viss tid i syfte att fastställa lägre halter. Av det skälet bör man överväga att senast den 31 december 2008 markant minska de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB.

| (16) | Aktörerna bör vidta alla åtgärder för att effektivt eliminera dioxiner och dioxinlika PCB från fiskolja. De måste anstränga sig ytterligare för att undersöka olika möjligheter av eliminera dioxiner och dioxinlika PCB från fiskmjöl och hydrolysat av fiskprotein. När man har funnit en dekontamineringsteknik för fiskmjöl och hydrolysat av fiskprotein kommer aktörerna att tvingas att tillhandahålla tillräcklig dekontamineringskapacitet. Den signifikanta lägre tillåtna halt för summan av dioxiner och dioxinlika PCB, som skall fastställas före den 31 december 2008, skall gälla fiskolja, fiskmjöl och hydrolysat av fiskprotein baserat på det effektivaste, ekonomiskt genomförbara dekontamineringsförfarandet. För fiskfoder skall den signifikant lägre halten bestämmas på grundval av de tekniska möjligheter som det effektivaste, ekonomiskt genomförbara förfarandet för fiskolja och fiskmjöl erbjuder. |
| --- | --- |

(16)

Aktörerna bör vidta alla åtgärder för att effektivt eliminera dioxiner och dioxinlika PCB från fiskolja. De måste anstränga sig ytterligare för att undersöka olika möjligheter av eliminera dioxiner och dioxinlika PCB från fiskmjöl och hydrolysat av fiskprotein. När man har funnit en dekontamineringsteknik för fiskmjöl och hydrolysat av fiskprotein kommer aktörerna att tvingas att tillhandahålla tillräcklig dekontamineringskapacitet. Den signifikanta lägre tillåtna halt för summan av dioxiner och dioxinlika PCB, som skall fastställas före den 31 december 2008, skall gälla fiskolja, fiskmjöl och hydrolysat av fiskprotein baserat på det effektivaste, ekonomiskt genomförbara dekontamineringsförfarandet. För fiskfoder skall den signifikant lägre halten bestämmas på grundval av de tekniska möjligheter som det effektivaste, ekonomiskt genomförbara förfarandet för fiskolja och fiskmjöl erbjuder.

| (17) | Det extraktionsförfarande som används vid analys av dioxiner och dioxinlika PCB inverkar kraftigt på analysresultaten, främst då det gäller produkter som är avsedda som foder av mineraliskt ursprung. Därför är det lämpligt att före tillämpningsdatum fastställa det extraktionsförfarande som skall användas vid analysen av dioxiner och dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

(17)

Det extraktionsförfarande som används vid analys av dioxiner och dioxinlika PCB inverkar kraftigt på analysresultaten, främst då det gäller produkter som är avsedda som foder av mineraliskt ursprung. Därför är det lämpligt att före tillämpningsdatum fastställa det extraktionsförfarande som skall användas vid analysen av dioxiner och dioxinlika PCB.

| (18) | Direktiv 2002/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Direktiv 2002/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG skall ändras på det sätt som anges i bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 4 november 2006. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/87/EG (EUT L 318, 6.12.2005, s. 19).

1

(2)  Opinion of the Scientific Committee on Food on the Risk Assessment of Dioxins and Dioxin-like PCBs in Food adopted on 30 May 2001–Update based on new scientific information available since the adoption of the SCF opinion of 22nd November 2000 (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf) (ej översatt till svenska).

2

nd

(3)  EGT L 209, 6.8.2002, s. 15. Direktivet senast ändrat genom 2005/7/EG (EGT L 27, 29.1.2005, s. 41).

3

(4)  Uppgifter om olika sätt att uppskatta den utbredda osäkerheten och värdet av osäkerhet i mätningarna finns i rapporten ”Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” – http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf (ej översatt till svenska).

4

(5)  EUT L 67, 9.3.2002, s. 69.

5

---

BILAGA

| a) | Punkt 27 i bilaga I till direktiv 2002/32/EG skall ersättas med följande:







  Främmande ämnen | Produkter avsedda för användning i djurfoder | Maximalt innehåll i foder beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ”27a. | Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF), uttryckt som den toxiska ekvivalenten enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997) (1) |

a)

Punkt 27 i bilaga I till direktiv 2002/32/EG skall ersättas med följande:

Främmande ämnen

Produkter avsedda för användning i djurfoder

Maximalt innehåll i foder beräknat på 12 % vattenhalt

(1)

(2)

(3)

”27a.

Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF), uttryckt som den toxiska ekvivalenten enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997) (1)

| a) | Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

a)

Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) (2)
   (3)

| b) | Vegetabilisk olja och biprodukter |
| --- | --- |

b)

Vegetabilisk olja och biprodukter

0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) (2)
   (3)

| c) | Foderråmaterial av mineraliskt ursprung |
| --- | --- |

c)

Foderråmaterial av mineraliskt ursprung

1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| d) | Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

d)

Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| e) | Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

e)

Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| f) | Fiskolja |
| --- | --- |

f)

Fiskolja

6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| g) | Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (4) |
| --- | --- |

g)

Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (4)

1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| h) | Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

h)

Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| i) | Tillsatserna kaolinlera, kalciumsulfatdihydrat, vermiculit, natrolit-fonolit, syntetiska kalciumaluminater och klinoptilolit av sedimentärt ursprung som hör till gruppen blandningar av bindemedel och klumpförebyggande medel |
| --- | --- |

i)

Tillsatserna kaolinlera, kalciumsulfatdihydrat, vermiculit, natrolit-fonolit, syntetiska kalciumaluminater och klinoptilolit av sedimentärt ursprung som hör till gruppen blandningar av bindemedel och klumpförebyggande medel

0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| j) | Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement |
| --- | --- |

j)

Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| k) | Förblandningar |
| --- | --- |

k)

Förblandningar

1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| l) | Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur, sällskapsdjur och fiskar |
| --- | --- |

l)

Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur, sällskapsdjur och fiskar

0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| m) | Foder för sällskapsdjur
  och fiskar |
| --- | --- |

m)

Foder för sällskapsdjur

och fiskar

2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)
   (3)

| 27b. | Summan av dioxiner och dioxinlika PCB (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD), polyklorerade dibensofuraner (PCDF) och polyklorerade bifenyler (PCB), uttryckt som den toxiska ekvivalenten enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997 (1) |
| --- | --- |

27b.

Summan av dioxiner och dioxinlika PCB (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD), polyklorerade dibensofuraner (PCDF) och polyklorerade bifenyler (PCB), uttryckt som den toxiska ekvivalenten enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997 (1)

| a) | Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

a)

Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter

1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| b) | Vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

b)

Vegetabilisk olja och dess biprodukter

1,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| c) | Foderråmaterial av mineraliskt ursprung |
| --- | --- |

c)

Foderråmaterial av mineraliskt ursprung

1,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| d) | Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

d)

Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

3,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| e) | Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

e)

Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| f) | Fiskolja |
| --- | --- |

f)

Fiskolja

24,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| g) | Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (4) |
| --- | --- |

g)

Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (4)

4,5 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| h) | Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

h)

Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

11,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| i) | Tillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel |
| --- | --- |

i)

Tillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel

1,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| j) | Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement |
| --- | --- |

j)

Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

1,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| k) | Förblandningar |
| --- | --- |

k)

Förblandningar

1,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| l) | Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur, sällskapsdjur och fiskar |
| --- | --- |

l)

Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur, sällskapsdjur och fiskar

1,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| m) | Foder för sällskapsdjur
  och fiskar |
| --- | --- |

m)

Foder för sällskapsdjur

och fiskar

7,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2)

| b) | Bilaga II till direktiv 2002/32/EG skall ersättas med följande:








  ”Främmande ämnen | Produkter avsedda för användning i djurfoder | Åtgärdströskel för foder beräknat på 12 % vattenhalt | Kommentarer och upplysningar, t.ex. slag av undersökning som skall genomföras |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997) (5) |

b)

Bilaga II till direktiv 2002/32/EG skall ersättas med följande:

”Främmande ämnen

Produkter avsedda för användning i djurfoder

Åtgärdströskel för foder beräknat på 12 % vattenhalt

Kommentarer och upplysningar, t.ex. slag av undersökning som skall genomföras

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997) (5)

| a) | Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

a)

Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| b) | Vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

b)

Vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| c) | Foderråmaterial av mineraliskt ursprung |
| --- | --- |

c)

Foderråmaterial av mineraliskt ursprung

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| d) | Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

d)

Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| e) | Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

e)

Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| f) | Fiskolja |
| --- | --- |

f)

Fiskolja

5 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| g) | Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

g)

Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| h) | Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

h)

Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

1,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| i) | Tillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel |
| --- | --- |

i)

Tillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| j) | Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement |
| --- | --- |

j)

Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| k) | Förblandningar |
| --- | --- |

k)

Förblandningar

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| l) | Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur, sällskapsdjur och fiskar |
| --- | --- |

l)

Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur, sällskapsdjur och fiskar

0.50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| m) | Foder för sällskapsdjur
  och fiskar |
| --- | --- |

m)

Foder för sällskapsdjur

och fiskar

1,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| 2. | Dioxin såsom PCB (summan av polyklorerade bifenyler (PCB), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997) (5) |
| --- | --- |

2.

Dioxin såsom PCB (summan av polyklorerade bifenyler (PCB), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxic equivalency factors, 1997) (5)

| a) | Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

a)

Vegetabiliskt foderråmaterial med undantag av vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,35 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| b) | Vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

b)

Vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| c) | Foderråmaterial av mineraliskt ursprung |
| --- | --- |

c)

Foderråmaterial av mineraliskt ursprung

0,35 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| d) | Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

d)

Animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| e) | Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

e)

Andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

0,35 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| f) | Fiskolja |
| --- | --- |

f)

Fiskolja

14,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| g) | Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

g)

Fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

2,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| h) | Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

h)

Hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

7,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

| i) | Tillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel |
| --- | --- |

i)

Tillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| j) | Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement |
| --- | --- |

j)

Tillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

0,35 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| k) | Förblandningar |
| --- | --- |

k)

Förblandningar

0,35 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| l) | Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur och sällskapsdjur samt fiskfoder |
| --- | --- |

l)

Foderblandningar, med undantag av foder för pälsdjur och sällskapsdjur samt fiskfoder

0,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| m) | Foder för sällskapsdjur
  och fiskar |
| --- | --- |

m)

Foder för sällskapsdjur

och fiskar

3,50 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (6)
   (7)

I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsnivån. I de fall där emellertid åtgärdsnivån överskrids bör alla uppgifter, t.ex. provperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

---

(1)  Av Världshälsoorganisationen (WHO) fastställda toxiska ekvivalenter (TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s möte i Stockholm den 15–18 juni 1997 (Van den Ber et al., 1998, Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775). Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

Image

(2)  Övre koncentrationer: övre koncentrationer beräknas mot antagandet att alla värden av de olika kongener som ligger under bestämningsgränsen är lika med bestämningsgränsen.

(3)  De individuella högsta tillåtna halterna för dioxiner (PCDD/F) bör fortsätta att tillämpas tills vidare. De livsmedel som anges i punkt 27a får under den perioden inte överskrida de högsta tillåtna halterna för dioxiner och de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB.

(4)  Färsk fisk som levereras och används direkt utan någon mellanliggande bearbetning för framställning av foder för pälsdjur är undantagen från gränsvärdet och ett gränsvärde på 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg och på 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg produkt gäller för färsk fisk som används för direkt utfodring av sällskapsdjur, cirkusdjur och djur i djurparker. Produkterna, bearbetat animaliskt protein från dessa djur (pälsdjur, sällskapsdjur, cirkusdjur och djur i djurparker) får inte komma in i livsmedelskedjan och utfodring med dem är förbjuden inom animalieproduktionen till djur som hålls, göds eller föds upp för produktion av livsmedel.”

(5)  Av Världshälsoorganisationen (WHO) fastställda toxiska ekvivalenter (TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s möte i Stockholm den 15–18 juni 1997 (Van den Ber et al., 1998, Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775). Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

Image

(6)  Övre koncentrationer: övre koncentrationer beräknas mot antagandet att alla värden av de olika kongener som ligger under bestämningsgränsen är lika med bestämningsgränsen.

(7)  Kommissionen kommer att revidera dessa åtgärdsnivåer före den 31 december 2008 samtidigt som de högsta tillåtna halterna för summan av dioxiner och dioxinlika PCB revideras.”

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/54

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 december 2005

om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar

(2006/61/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 första stycket samt artikel 300.4,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar (nedan kallat ”protokollet”) är att förbättra allmänhetens tillgång till information i enlighet med FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad ”Århuskonventionen”). |
| --- | --- |

(1)

Syftet med FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar (nedan kallat ”protokollet”) är att förbättra allmänhetens tillgång till information i enlighet med FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (nedan kallad ”Århuskonventionen”).

| (2) | Gemenskapen undertecknade Århuskonventionen den 25 juni 1998 och godkände den genom beslut 2005/370/EG (2). |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapen undertecknade Århuskonventionen den 25 juni 1998 och godkände den genom beslut 2005/370/EG (2).

| (3) | Gemenskapen undertecknade protokollet den 21 maj 2003. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen undertecknade protokollet den 21 maj 2003.

| (4) | Protokollet kan ratificeras, godtas eller godkännas av signatärstater och regionala organisationer för ekonomisk integration. |
| --- | --- |

(4)

Protokollet kan ratificeras, godtas eller godkännas av signatärstater och regionala organisationer för ekonomisk integration.

| (5) | Enligt protokollet skall regionala organisationer för ekonomisk integration i sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument uppge omfattningen av sin behörighet i de frågor som regleras av protokollet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt protokollet skall regionala organisationer för ekonomisk integration i sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument uppge omfattningen av sin behörighet i de frågor som regleras av protokollet.

| (6) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 av den 18 januari 2006 om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar (3) införlivades protokollets bestämmelser med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(6)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 av den 18 januari 2006 om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar (3) införlivades protokollets bestämmelser med gemenskapslagstiftningen.

| (7) | I artikel 20 i protokollet föreskrivs ett förenklat och påskyndat förfarande för ändring av protokollets bilagor. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 20 i protokollet föreskrivs ett förenklat och påskyndat förfarande för ändring av protokollets bilagor.

| (8) | Protokollet bör därför godkännas på gemenskapens vägnar. |
| --- | --- |

(8)

Protokollet bör därför godkännas på gemenskapens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till protokollet bifogas detta beslut som bilaga A.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att deponera godkännandeinstrumentet hos Förenta nationernas generalsekreterare i enlighet med artikel 25 i protokollet.

Artikel 3

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att på gemenskapens vägnar deponera den behörighetsförklaring som återges i bilaga B till detta beslut i enlighet med artikel 26.4 i protokollet.

Artikel 4

1.   När det gäller frågor som omfattas av gemenskapens behörighet bemyndigas kommissionen att på gemenskapens vägnar godkänna ändringar av bilagorna till protokollet i enlighet med artikel 20 i detta.

2.   Kommissionen skall i denna uppgift biträdas av en särskild kommitté som utses av rådet.

3.   Det bemyndigande som avses i punkt 1 skall begränsas till sådana ändringar som är förenliga med och inte innebär någon ändring av den tillämpliga gemenskapslagstiftningen om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar.

4.   Om en ändring av bilagorna till protokollet inte genomförs i den berörda gemenskapslagstiftningen inom tolv månader från den dag då depositarien vidarebefordrade ändringen, skall kommissionen före utgången av denna tolvmånadersperiod skriftligen lämna depositarien ett meddelande om icke-accept avseende denna ändring i enlighet med artikel 20.8 i protokollet. Om ändringen därefter genomförs, skall kommissionen utan dröjsmål dra tillbaka meddelandet.

Artikel 5

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 2 december 2005.

På rådets vägnar

M. BECKETT

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 30 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 124, 17.5.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 33, 4.2.2006, s. 1.

3

---

BILAGA A

PROTOKOLL OM REGISTER ÖVER UTSLÄPP OCH ÖVERFÖRINGAR AV FÖRORENINGAR

Parterna i detta protokoll,

som erinrar om artikel 5.9 och artikel 10.2 i 1998 års konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen),

som erkänner att register över utsläpp och överföringar av föroreningar är ett viktigt redskap för att öka företagens ansvar, minska utsläppen och främja en hållbar utveckling, såsom parterna i Århuskonventionen konstaterade i Luccadeklarationen, antagen vid parternas första möte,

som beaktar princip 10 i 1992 Riodeklarationen om miljö och utveckling,

som även beaktar de principer och åtaganden som man enades om 1992 vid Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling, särskilt bestämmelserna i kapitel 19 i Agenda 21,

som noterar programmet för det fortsatta genomförandet av Agenda 21, antaget av Förenta nationernas generalförsamling vid dess nittonde extra möte 1997, i vilket generalförsamlingen bl.a. efterlyste en ökad nationell kapacitet och förmåga att samla in, bearbeta och sprida information, för att underlätta allmänhetens tillgång till information om globala miljöfrågor på lämpliga sätt,

som beaktar genomförandeplanen från 2002 års världstoppmöte om hållbar utveckling, som uppmuntrar utvecklingen av enhetlig och integrerad information om kemikalier, t.ex. genom nationella register över utsläpp och överföringar av föroreningar,

som beaktar det arbete som utförs av det mellanstatliga forumet för kemikaliesäkerhet, särskilt Bahiadeklarationen från 2000 om kemikaliesäkerhet, åtgärdsprioriteringarna efter 2000 och handlingsplanen för register över utsläpp och överföringar av föroreningar och utsläppsinventeringar,

som även beaktar de åtgärder som vidtagits inom ramen för samarbetsorganisationen för en säker kemikaliehantering,

som även beaktar det arbete som utförs av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, särskilt dess råds rekommendation om genomförande av register över utsläpp och överföringar av föroreningar, i vilken rådet uppmanar medlemsstaterna att upprätta nationella register över utsläpp och överföringar av föroreningar och att göra registren tillgängliga för allmänheten,

som önskar skapa en mekanism som bidrar till att var och en i nuvarande och kommande generationer kan leva i en miljö som är tillfyllest för hans eller hennes hälsa och välbefinnande, genom att utveckla allmänt tillgängliga miljöinformationssystem,

som också önskar försäkra sig om att dessa system utformas med beaktande av principer som bidrar till den hållbara utvecklingen, t.ex. principen om förebyggande åtgärder i princip 15 i 1992 Riodeklarationen om miljö och utveckling,

som erkänner sambandet mellan goda miljöinformationssystem och utövandet av de rättigheter som fastställs i Århuskonventionen,

som noterar behovet av samverkan med andra internationella initiativ om föroreningar och avfall, t.ex. Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar från 2001 och Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall från 1989,

som erkänner att syftet med en helhetssyn på arbetet för att minimera mängden föroreningar och avfall från fabriker och andra källor är att uppnå en hög skyddsnivå för miljön i sin helhet, att närma sig en hållbar och miljömässigt sund utveckling, och att skydda nuvarande och kommande generationers hälsa,

som är övertygade om att register över utsläpp och överföringar av föroreningar kan vara ett kostnadseffektivt redskap för att stimulera till en ökad miljöhänsyn, för att ge allmänheten tillgång till information om föroreningar som släpps ut i eller överförs i eller genom samhällen, och för ländernas arbete med att följa trender, påvisa framsteg när det gäller att minska utsläppen, övervaka att vissa internationella avtal följs, fastställa prioriteringar och bedöma vilka framsteg miljöpolitiken och miljöprogrammen resulterat i,

som tror att register över utsläpp och överföringar av föroreningar kan ge industrin märkbara fördelar genom den förbättrade hanteringen av föroreningarna,

som noterar möjligheterna att kombinera uppgifterna från register över utsläpp och överföringar av föroreningar med information om hälsa, miljö, demografi, ekonomi eller andra relevanta områden för att bättre förstå potentiella problem, kartlägga oroshärdar, förebygga och begränsa, och fastställa miljöförvaltningsprioriteringar,

som erkänner vikten av att skydda identifierade eller identifierbara personers integritet vid bearbetningen av information som inrapporteras till register över utsläpp och överföringar av föroreningar i enlighet med tillämpliga internationella normer för uppgiftsskydd,

som också erkänner vikten av att utveckla internationellt kompatibla nationella system för register över utsläpp och överföringar av föroreningar för att öka uppgifternas jämförbarhet,

som noterar att många medlemsstater i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, Europeiska gemenskapen och parterna i Nordamerikanska frihandelsavtalet vidtar åtgärder för att samla in uppgifter om utsläpp och överföringar av föroreningar från olika källor och för att göra uppgifterna allmänt tillgängliga, och som erkänner vissa länders långa och värdefulla erfarenhet på särskilt detta område,

som beaktar att det finns olika former av utsläppsregister och att dubbelarbete bör undvikas, och som därför erkänner att ett visst mått av flexibilitet är nödvändig,

som starkt tillråder en successiv utveckling av nationella register över utsläpp och överföringar av föroreningar,

som starkt tillråder även att länkar upprättas mellan nationella register över utsläpp och överföringar av föroreningar och informationssystem om andra utsläpp av allmänt intresse,

HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

Protokollets mål är att förbättra allmänhetens tillgång till information med hjälp av enhetliga, integrerade och landsomfattande register över utsläpp och överföringar av föroreningar, upprättade i enlighet med bestämmelserna i detta protokoll, vilket kan göra det lättare för allmänheten att delta i beslutsprocessen i miljöfrågor, och bidra till att förebygga och eliminera miljöförstöring.

Artikel 2

Definitioner

I detta protokoll används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | part: om inte annat anges i texten, en sådan stat eller regional organisation för ekonomisk integration som avses i artikel 24, som har samtyckt till att vara bunden av detta protokoll och för vilken det har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

part: om inte annat anges i texten, en sådan stat eller regional organisation för ekonomisk integration som avses i artikel 24, som har samtyckt till att vara bunden av detta protokoll och för vilken det har trätt i kraft.

| 2. | konventionen: Konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor, upprättad i Århus, Danmark, den 25 juni 1998. |
| --- | --- |

2.

konventionen: Konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor, upprättad i Århus, Danmark, den 25 juni 1998.

| 3. | allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och de föreningar, organisationer eller grupper som utgörs av dessa personer i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis. |
| --- | --- |

3.

allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och de föreningar, organisationer eller grupper som utgörs av dessa personer i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis.

| 4. | anläggning: en eller flera installationer på en plats, eller på angränsande platser, som ägs eller drivs av en och samma fysiska eller juridiska person. |
| --- | --- |

4.

anläggning: en eller flera installationer på en plats, eller på angränsande platser, som ägs eller drivs av en och samma fysiska eller juridiska person.

| 5. | behörig myndighet: den eller de nationella myndigheter, eller annat behörigt organ, som av en part utsetts att ansvara för ett nationellt register för utsläpp och överföringar av föroreningar. |
| --- | --- |

5.

behörig myndighet: den eller de nationella myndigheter, eller annat behörigt organ, som av en part utsetts att ansvara för ett nationellt register för utsläpp och överföringar av föroreningar.

| 6. | förorening: en substans eller en grupp substanser som på grund av sina egenskaper kan vara skadlig för miljön eller människors hälsa om den sprids till miljön. |
| --- | --- |

6.

förorening: en substans eller en grupp substanser som på grund av sina egenskaper kan vara skadlig för miljön eller människors hälsa om den sprids till miljön.

| 7. | utsläpp: spridning av föroreningar till miljön genom människors verksamhet, avsiktligen eller genom olyckshändelse, rutinmässigt eller vid enstaka tillfällen, inbegripet spill, utsläpp till luft eller vatten, injicering, bortskaffande eller dumpning, eller genom avloppssystem utan slutlig avloppsrening. |
| --- | --- |

7.

utsläpp: spridning av föroreningar till miljön genom människors verksamhet, avsiktligen eller genom olyckshändelse, rutinmässigt eller vid enstaka tillfällen, inbegripet spill, utsläpp till luft eller vatten, injicering, bortskaffande eller dumpning, eller genom avloppssystem utan slutlig avloppsrening.

| 8. | bortförande: en förflyttning bort från en anläggning av föroreningar eller avfall för slutligt omhändertagande eller återvinning, eller av föroreningar i avloppsvatten för avloppsrening. |
| --- | --- |

8.

bortförande: en förflyttning bort från en anläggning av föroreningar eller avfall för slutligt omhändertagande eller återvinning, eller av föroreningar i avloppsvatten för avloppsrening.

| 9. | diffusa källor: de talrika mindre eller spridda källor till utsläpp av föroreningar till mark, luft eller vatten, vars sammanlagda belastning kan ha en betydande inverkan på dessa media och för vilka det är opraktiskt att samla in rapporter från varje källa. |
| --- | --- |

9.

diffusa källor: de talrika mindre eller spridda källor till utsläpp av föroreningar till mark, luft eller vatten, vars sammanlagda belastning kan ha en betydande inverkan på dessa media och för vilka det är opraktiskt att samla in rapporter från varje källa.

| 10. | När det gäller regionala organisationer för ekonomisk integration avser beteckningarna nationell och landsomfattande den region det är fråga om, om inte annat anges. |
| --- | --- |

10.

När det gäller regionala organisationer för ekonomisk integration avser beteckningarna nationell och landsomfattande den region det är fråga om, om inte annat anges.

| 11. | avfall: substanser eller föremål som






  a) | bortskaffas eller återvinns, |
| --- | --- | --- |

11.

avfall: substanser eller föremål som

a)

bortskaffas eller återvinns,

| b) | är avsedda att bortskaffas eller återvinnas, eller |
| --- | --- |

b)

är avsedda att bortskaffas eller återvinnas, eller

| c) | enligt nationell lagstiftning skall bortskaffas eller återvinnas. |
| --- | --- |

c)

enligt nationell lagstiftning skall bortskaffas eller återvinnas.

| 12. | farligt avfall: avfall som enligt nationell lagstiftning klassas som farligt. |
| --- | --- |

12.

farligt avfall: avfall som enligt nationell lagstiftning klassas som farligt.

| 13. | annat avfall: annat avfall än farligt avfall. |
| --- | --- |

13.

annat avfall: annat avfall än farligt avfall.

| 14. | avloppsvatten: förbrukat vatten som innehåller substanser eller föremål som är reglerade i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

14.

avloppsvatten: förbrukat vatten som innehåller substanser eller föremål som är reglerade i nationell lagstiftning.

Artikel 3

Allmänna bestämmelser

1.   Varje part skall införa nödvändiga lagar och andra författningar och vidta andra nödvändiga åtgärder och lämpliga genomförandeåtgärder för att genomföra bestämmelserna i detta protokoll.

2.   Bestämmelserna i detta protokoll skall inte inverka på en parts rätt att bibehålla eller införa ett mera omfattande register över utsläpp och överföringar av föroreningar, eller att ge allmänheten en mera omfattande tillgång till registret, än vad som krävs i detta protokoll.

3.   Varje part skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att den som är anställd vid en anläggning eller som tillhör allmänheten, och som anmäler en anläggning till en offentlig myndighet för brott mot nationell lagstiftning som genomför detta protokoll, inte bestraffas, förföljs eller trakasseras av företrädare för anläggningen eller av offentliga myndigheter för att ha gjort anmälan.

4.   Vid genomförandet av detta protokoll skall parterna vägledas av principen om förebyggande åtgärder enligt princip 15 i Riodeklarationen om miljö och utveckling från 1992.

5.   För att undvika dubbelrapportering kan systemen för register över utsläpp och överföringar av föroreningar i den utsträckning det är praktiskt integreras i befintliga informationskällor, t.ex. de rapporteringsförfaranden som föreskrivs i samband med licenser eller drifttillstånd.

6.   Parterna skall sträva efter konvergens mellan de nationella registren över utsläpp och överföringar av föroreningar.

Artikel 4

Huvudsakliga beståndsdelar i ett system för register över utsläpp och överföringar av föroreningar

I enlighet med detta protokoll skall varje part inrätta och bibehålla ett allmänt tillgängligt nationellt register över utsläpp och överföringar av föroreningar som

| a) | är anläggningsspecifikt avseende rapporteringen från punktkällor, |
| --- | --- |

a)

är anläggningsspecifikt avseende rapporteringen från punktkällor,

| b) | inbegriper rapportering av diffusa källor, |
| --- | --- |

b)

inbegriper rapportering av diffusa källor,

| c) | är förorenings- eller avfallsspecifikt, |
| --- | --- |

c)

är förorenings- eller avfallsspecifikt,

| d) | omfattar och särskiljer utsläpp till luft, mark och vatten, |
| --- | --- |

d)

omfattar och särskiljer utsläpp till luft, mark och vatten,

| e) | innehåller information om överföringar, |
| --- | --- |

e)

innehåller information om överföringar,

| f) | grundas på en skyldighet att rapportera regelbundet, |
| --- | --- |

f)

grundas på en skyldighet att rapportera regelbundet,

| g) | innehåller standardiserade och aktuella uppgifter och ett begränsat antal tröskelvärden för när rapporteringsskyldigheten skall inträda; om sekretess tillåts skall den vara begränsad, |
| --- | --- |

g)

innehåller standardiserade och aktuella uppgifter och ett begränsat antal tröskelvärden för när rapporteringsskyldigheten skall inträda; om sekretess tillåts skall den vara begränsad,

| h) | är enhetligt och utformat med tanke på användarvänlighet och allmänhetens tillgång till det, även i elektronisk form, |
| --- | --- |

h)

är enhetligt och utformat med tanke på användarvänlighet och allmänhetens tillgång till det, även i elektronisk form,

| i) | gör det möjligt för allmänheten att delta vid dess utformning och vid ändringar av det, och |
| --- | --- |

i)

gör det möjligt för allmänheten att delta vid dess utformning och vid ändringar av det, och

| j) | utgörs av en strukturerad uppgiftsdatabas eller flera sammankopplade databaser som sköts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

j)

utgörs av en strukturerad uppgiftsdatabas eller flera sammankopplade databaser som sköts av den behöriga myndigheten.

Artikel 5

Utformning och struktur

1.   Varje part skall se till att uppgifterna i de register som avses i artikel 4 är tillgängliga både sammanlagt och separat, så att utsläpp och överföringar kan sökas och identifieras med ledning av

| a) | anläggningen och dess geografiska belägenhet, |
| --- | --- |

a)

anläggningen och dess geografiska belägenhet,

| b) | verksamhet, |
| --- | --- |

b)

verksamhet,

| c) | ägare eller driftansvarig och, i förekommande fall, företag, |
| --- | --- |

c)

ägare eller driftansvarig och, i förekommande fall, företag,

| d) | förorening eller, i tillämpliga fall, avfall, |
| --- | --- |

d)

förorening eller, i tillämpliga fall, avfall,

| e) | vart och ett av de media (luft, vatten, mark) som föroreningen släpps ut i, och |
| --- | --- |

e)

vart och ett av de media (luft, vatten, mark) som föroreningen släpps ut i, och

| f) | i enlighet med artikel 7.5, destinationen för överföringen och åtgärden för bortskaffande eller återvinning av avfall. |
| --- | --- |

f)

i enlighet med artikel 7.5, destinationen för överföringen och åtgärden för bortskaffande eller återvinning av avfall.

2.   Varje part skall också se till att uppgifterna kan sökas och identifieras med ledning av de diffusa källor som finns med i registret.

3.   Registret skall utformas med hänsyn till att det kan komma att utvidgas, och att inrapporterade uppgifter för åtminstone de tio senaste rapporteringsåren skall vara tillgängliga för allmänheten.

4.   Registret skall utformas för att det skall vara så enkelt som möjligt för allmänheten att få tillgång till det på elektronisk väg, t.ex. via Internet. Det skall vara utformat så att uppgifterna under normala driftförhållanden alltid är omedelbart tillgängliga på elektronisk väg.

5.   Registret bör vara försett med länkar till partens allmänt tillgängliga databaser på ämnesområden som har samband med miljöskydd.

6.   Registret skall vara försett med länkar till övriga fördragsslutande parters register över utsläpp och överföringar av föroreningar och, om möjligt, till andra länders register.

Artikel 6

Registrets omfattning

1.   Varje part skall se till att registret innehåller information om

| a) | utsläpp av föroreningar som enligt artikel 7.2 skall rapporteras, |
| --- | --- |

a)

utsläpp av föroreningar som enligt artikel 7.2 skall rapporteras,

| b) | bortföranden som enligt artikel 7.2 skall rapporteras, och |
| --- | --- |

b)

bortföranden som enligt artikel 7.2 skall rapporteras, och

| c) | utsläpp av föroreningar från diffusa källor som enligt artikel 7.4 skall rapporteras. |
| --- | --- |

c)

utsläpp av föroreningar från diffusa källor som enligt artikel 7.4 skall rapporteras.

2.   Partsmötet skall, efter att ha utvärderat erfarenheterna från utvecklingen av de nationella registren över utsläpp och överföringar av föroreningar och från genomförandet av detta protokoll, och med beaktande av relevanta internationella processer, granska rapporteringskraven enligt detta protokoll och överväga följande frågor beträffande protokollets fortsatta utveckling:

| a) | En översyn av de verksamheter som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

En översyn av de verksamheter som anges i bilaga I.

| b) | En översyn av de föroreningar som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

En översyn av de föroreningar som anges i bilaga II.

| c) | En översyn av de tröskelvärden som anges i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

c)

En översyn av de tröskelvärden som anges i bilagorna I och II.

| d) | Huruvida rapporteringsplikten bör omfatta även andra relevanta aspekter, t.ex. information om överföring inom en plats, lagring, rapporteringskrav för diffusa källor eller utarbetande av kriterier för föroreningars införande i detta protokoll. |
| --- | --- |

d)

Huruvida rapporteringsplikten bör omfatta även andra relevanta aspekter, t.ex. information om överföring inom en plats, lagring, rapporteringskrav för diffusa källor eller utarbetande av kriterier för föroreningars införande i detta protokoll.

Artikel 7

Rapporteringskrav

1.   Varje part skall antingen

| a) | ålägga den som äger eller driver en anläggning inom partens jurisdiktion, där någon av de verksamheter som anges i bilaga I bedrivs i en utsträckning som överstiger tröskelvärdet för kapacitet i kolumn 1 i bilagan, och från vilken






  i) | utsläppen av någon av de föroreningar som anges i bilaga II överstiger tröskelvärdet i kolumn 1 i bilagan, |
| --- | --- | --- |

a)

ålägga den som äger eller driver en anläggning inom partens jurisdiktion, där någon av de verksamheter som anges i bilaga I bedrivs i en utsträckning som överstiger tröskelvärdet för kapacitet i kolumn 1 i bilagan, och från vilken

i)

utsläppen av någon av de föroreningar som anges i bilaga II överstiger tröskelvärdet i kolumn 1 i bilagan,

| ii) | bortförandet av någon av de föroreningar som anges i bilaga II överstiger tröskelvärdet i kolumn 2 i bilagan, om parten i enlighet med punkt 5 d har valt föroreningsspecifik rapportering av överföringar, |
| --- | --- |

ii)

bortförandet av någon av de föroreningar som anges i bilaga II överstiger tröskelvärdet i kolumn 2 i bilagan, om parten i enlighet med punkt 5 d har valt föroreningsspecifik rapportering av överföringar,

| iii) | bortförandet av farligt avfall överstiger 2 ton per år, eller om bortförandet av annat avfall överstiger 2 000 ton per år, om parten i enlighet med punkt 5 d har valt avfallsspecifik rapportering om överföringar, eller |
| --- | --- |

iii)

bortförandet av farligt avfall överstiger 2 ton per år, eller om bortförandet av annat avfall överstiger 2 000 ton per år, om parten i enlighet med punkt 5 d har valt avfallsspecifik rapportering om överföringar, eller

| iv) | bortförandet i avloppsvatten för avloppsrening av någon av de föroreningar som anges i bilaga II överstiger tröskelvärdet i kolumn 1 b i bilagan, |
| --- | --- |

iv)

bortförandet i avloppsvatten för avloppsrening av någon av de föroreningar som anges i bilaga II överstiger tröskelvärdet i kolumn 1 b i bilagan,

att fullgöra de förpliktelser som enligt punkt 2 åläggs den som äger eller driver anläggningen, eller

| b) | ålägga den som äger eller driver en anläggning inom partens jurisdiktion, där någon av de verksamheter som anges i bilaga I bedrivs med ett antal anställda som minst uppgår till tröskelvärdet för antal anställda i kolumn 2 i bilaga I, och där någon av de föroreningar som anges i bilaga II tillverkas, bearbetas eller används i en utsträckning som överstiger tröskelvärdet i kolumn 3 i bilaga II, att fullgöra de förpliktelser som enligt punkt 2 åläggs den som äger eller driver anläggningen. |
| --- | --- |

b)

ålägga den som äger eller driver en anläggning inom partens jurisdiktion, där någon av de verksamheter som anges i bilaga I bedrivs med ett antal anställda som minst uppgår till tröskelvärdet för antal anställda i kolumn 2 i bilaga I, och där någon av de föroreningar som anges i bilaga II tillverkas, bearbetas eller används i en utsträckning som överstiger tröskelvärdet i kolumn 3 i bilaga II, att fullgöra de förpliktelser som enligt punkt 2 åläggs den som äger eller driver anläggningen.

2.   Den som äger eller driver en sådan anläggning som avses i punkt 1 skall åläggas att tillhandahålla den information som anges i punkterna 5 och 6 på föreskrivet sätt beträffande föroreningar och avfall för vilka tröskelvärdena har överstigits.

3.   I syfte att uppnå målet för detta protokoll får en part besluta att för en viss förorening tillämpa ett tröskelvärde antingen för utsläpp eller för tillverkning, bearbetning eller användning, om detta ökar mängden av tillgänglig relevant information om utsläpp och överföringar i registret.

4.   Varje part skall se till att den behöriga myndigheten, eller annan offentlig myndighet eller annat behörigt organ som parten utser, samlar in den information om utsläpp av föroreningar från diffusa källor som avses i punkterna 7 och 8, så att informationen kan föras in i registret.

5.   Den som äger eller driver en anläggning och som i enlighet med punkt 2 är rapporteringsskyldig skall åläggas att tillhandahålla den behöriga myndigheten följande information om anläggningen:

| a) | Den rapporterande anläggningens namn, gatuadress, geografiska belägenhet, den verksamhet som bedrivs där, och ägarens, den driftansvariges eller företagets namn. |
| --- | --- |

a)

Den rapporterande anläggningens namn, gatuadress, geografiska belägenhet, den verksamhet som bedrivs där, och ägarens, den driftansvariges eller företagets namn.

| b) | Namn och identifikationsnummer på var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras. |
| --- | --- |

b)

Namn och identifikationsnummer på var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras.

| c) | Den mängd som släpps ut till miljön av var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras, både sammanlagt och uppdelat på utsläpp till luft, vatten och mark, inbegripet injicering under markytan. |
| --- | --- |

c)

Den mängd som släpps ut till miljön av var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras, både sammanlagt och uppdelat på utsläpp till luft, vatten och mark, inbegripet injicering under markytan.

| d) | Endera av






  i) | den mängd av var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras som bortförts under rapporteringsåret, varvid de mängder som bortförs för bortskaffande respektive för återvinning skall anges för sig, och namn och adress till den anläggning som skall ta emot transporten, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Endera av

i)

den mängd av var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras som bortförts under rapporteringsåret, varvid de mängder som bortförs för bortskaffande respektive för återvinning skall anges för sig, och namn och adress till den anläggning som skall ta emot transporten, eller

| ii) | den mängd av sådant avfall som enligt punkt 2 skall rapporteras som bortförts under rapporteringsåret, varvid farligt avfall respektive annat avfall för bortskaffande respektive återvinning skall anges för sig, med markeringen R (recovery) för avfall som skall återvinnas och markeringen D (disposal) för avfall som skall bortskaffas i enlighet med bilaga III, och, om det är fråga om en gränsöverskridande transport av farligt avfall, namn och adress till den som skall bortskaffa eller återvinna avfallet, och namn och adress till den plats för bortskaffande eller återvinning som i praktiken skall ta emot transporten. |
| --- | --- |

ii)

den mängd av sådant avfall som enligt punkt 2 skall rapporteras som bortförts under rapporteringsåret, varvid farligt avfall respektive annat avfall för bortskaffande respektive återvinning skall anges för sig, med markeringen R (recovery) för avfall som skall återvinnas och markeringen D (disposal) för avfall som skall bortskaffas i enlighet med bilaga III, och, om det är fråga om en gränsöverskridande transport av farligt avfall, namn och adress till den som skall bortskaffa eller återvinna avfallet, och namn och adress till den plats för bortskaffande eller återvinning som i praktiken skall ta emot transporten.

| e) | Den mängd av var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras som bortförts i avloppsvatten under rapporteringsåret. |
| --- | --- |

e)

Den mängd av var och en av de föroreningar som enligt punkt 2 skall rapporteras som bortförts i avloppsvatten under rapporteringsåret.

| f) | Vilken metod som använts för att få fram den information som avses i punkterna c–e i enlighet med artikel 9.2, varvid det skall anges om informationen grundas på mätning, beräkning eller uppskattning. |
| --- | --- |

f)

Vilken metod som använts för att få fram den information som avses i punkterna c–e i enlighet med artikel 9.2, varvid det skall anges om informationen grundas på mätning, beräkning eller uppskattning.

6.   Den information som avses i punkt 5 c–e skall innehålla uppgifter om utsläpp och överföringar som härstammar från rutinmässig verksamhet och från extraordinära tillfällen.

7.   Registret skall innehålla information, angiven för lämpliga ytenheter, om utsläpp av föroreningar från diffusa källor om vilka parten fastställer att berörda myndigheter samlar in uppgifter som kan inkluderas på ett praktiskt sätt. Parter som fastställer att det inte finns några sådana uppgifter skall vidta åtgärder för att se till att sådan rapportering inleds beträffande utsläpp av relevanta föroreningar från en eller flera diffusa källor i enlighet med partens nationella prioriteringar.

8.   Den information som avses i punkt 7 skall innehålla uppgifter om den metod som har använts för att få fram informationen.

Artikel 8

Rapporteringsår

1.   Varje part skall se till att den information som registren skall innehålla är tillgänglig för allmänheten och att den är samlad och presenterad i registret kalenderårsvis. Rapporteringsåret är det kalenderår som informationen gäller. Det första rapporteringsåret är det kalenderår som följer på det år då protokollet trädde i kraft för partens vidkommande. De uppgifter som avses i artikel 7 skall rapporteras årligen. Det andra rapporteringsåret får vara det andra kalenderåret efter det första rapporteringsåret.

2.   Varje part som inte är en regional organisation för ekonomisk integration skall se till att informationen förs in i registret senast 15 månader efter rapporteringsårets slut. Informationen från det första rapporteringsåret skall införas i registret senast två år efter rapporteringsårets slut.

3.   Varje part som är en regional organisation för ekonomisk integration skall se till att informationen för ett rapporteringsår införs i registret sex månader efter den tidpunkt då parter som inte är regionala organisationer för ekonomisk integration skall ha infört informationen.

Artikel 9

Uppgiftsinsamling och arkivering

1.   Varje part skall ålägga den som äger eller driver anläggningar som omfattas av rapporteringsplikten i artikel 7 att under iakttagande av punkt 2 och med korrekta intervall samla in de uppgifter som behövs för att bedöma de utsläpp och bortföranden från anläggningen som enligt artikel 7 skall rapporteras, och att hålla arkiven över de uppgifter från vilka den rapporterade informationen härleddes tillgängliga för behöriga myndigheter i fem år efter rapporteringsårets slut. Arkiven skall innehålla en beskrivning av den metod som använts för att samla in uppgifterna.

2.   Varje part skall ålägga den som äger eller driver anläggningar som omfattas av rapporteringsplikten i artikel 7 att använda bästa tillgängliga information, vilken kan inbegripa mätdata, utsläppsfaktorer, massbalansberäkningar, indirekt övervakning eller andra beräkningar, tekniska uppskattningar och andra metoder. I lämpliga fall bör detta ske i enlighet med internationellt erkända metoder.

Artikel 10

Kvalitetsbedömning

1.   Varje part skall ålägga den som äger eller driver anläggningar som omfattas av rapporteringsplikten i artikel 7.1 att garantera den inrapporterade informationens kvalitet.

2.   Varje part skall se till att den ansvariga myndigheten bedömer kvaliteten på de uppgifter som förekommer i dess register, särskilt i fråga om fullständighet, enhetlighet och trovärdighet, och att myndigheten därvid beaktar de riktlinjer som partsmötet kan utforma.

Artikel 11

Allmänhetens tillgång till information

1.   Varje part skall se till att allmänheten har tillgång, främst på elektronisk väg via de allmänna telenäten, till den information som finns i partens register över utsläpp och överföringar i enlighet med detta protokoll, utan att behöva uppge något skäl.

2.   Om informationen i registret inte är enkelt tillgänglig för allmänheten direkt på elektronisk väg, skall varje part se till att den behöriga myndigheten på begäran tillhandahåller informationen på något annat effektivt sätt så snart som möjligt, dock senast en månad efter det att begäran lämnades in.

3.   Varje part skall se till att tillgången till informationen i registren är gratis, om inte annat följer av punkt 4.

4.   Parterna får ge sin behöriga myndighet tillstånd att ta ut en rimlig avgift för att kopiera och skicka sådan information som avses i punkt 2.

5.   Om informationen i registret inte är enkelt tillgänglig för allmänheten direkt på elektronisk väg, skall tillgången på elektronisk väg underlättas på allmänt tillgängliga platser, t.ex. offentliga bibliotek, lokala myndigheters lokaler eller andra lämpliga platser.

Artikel 12

Sekretess

1.   Parterna får ge sin behöriga myndighet tillstånd att sekretessbelägga information i registret om ett utlämnande till allmänheten skulle få negativa följder för följande:

| a) | Internationella förbindelser, nationens försvar eller den allmänna säkerheten. |
| --- | --- |

a)

Internationella förbindelser, nationens försvar eller den allmänna säkerheten.

| b) | Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art. |
| --- | --- |

b)

Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art.

| c) | Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information och som är skyddad enligt lag i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

c)

Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information och som är skyddad enligt lag i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen.

| d) | Immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

d)

Immateriella rättigheter.

| e) | Sekretess som omfattar personuppgifter eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen utlämnas till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

e)

Sekretess som omfattar personuppgifter eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen utlämnas till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning.

Sekretessgrunderna skall tolkas restriktivt, varvid skall beaktas allmänhetens intresse av att informationen lämnas ut och huruvida uppgifterna hänför sig till utsläpp i miljön.

2.   Utlämnande av information som avses i punkt 1 c skall bedömas enligt nationell lagstiftning när det är fråga om information om utsläpp som är relevant i miljöskyddshänseende.

3.   När information har sekretessbelagts med tillämpning av punkt 1 skall det i registret anges vilken typ av information som inte lämnas ut, t.ex. genom att allmän kemisk information tillhandahålls, och anledningen till att informationen inte lämnas ut.

Artikel 13

Allmänhetens deltagande i utformningen av de nationella registren över utsläpp och överföringar av föroreningar

1.   Varje part skall se till att allmänheten, i tillbörlig utsträckning och inom ramen för nationell lagstiftning, ges möjlighet att delta i utformningen av det nationella registret över utsläpp och överföringar av föroreningar.

2.   När det gäller punkt 1 skall allmänheten ges möjlighet att fritt få tillgång till information om de planerade åtgärderna för utformning av det nationella registret över utsläpp och överföringar av föroreningar, och ges möjlighet att lämna kommentarer, information, analyser eller åsikter som är av betydelse för beslutsprocessen, och den berörda myndigheten skall ta vederbörlig hänsyn till dessa åsiktsyttringar från allmänheten.

3.   Varje part skall se till att information om och grunderna för beslut om upprättande av registret eller beslut om betydande ändringar av registret görs allmänt tillgängliga så snart som möjligt.

Artikel 14

Rätt till överprövning

1.   Varje part skall inom ramen för sin nationella lagstiftning se till att den som anser att begäran om information enligt artikel 11.2 har lämnats utan avseende, felaktigt avslagits helt eller delvis, besvarats ofullständigt eller i övrigt inte har behandlats i enlighet med bestämmelserna i artikel 11.2, har möjlighet att få sin sak prövad av domstol eller annat oberoende och opartiskt organ som inrättats enligt lag.

2.   Punkt 1 påverkar inte parternas rättigheter eller skyldigheter enligt befintliga och parterna emellan tillämpliga överenskommelser som behandlar den fråga denna artikel gäller.

Artikel 15

Administrativt stöd

1.   Parterna skall främja allmänhetens medvetenhet om registret över utsläpp och överföringar av föroreningar och skall se till att den som vill kan få hjälp och vägledning, både när det gäller hur man får tillgång till registret och när det gäller att förstå och använda informationen i det.

2.   Parterna skall ge sina behöriga myndigheter och organ det administrativa stöd och den vägledning de behöver för att fullgöra sina skyldigheter enligt detta protokoll.

Artikel 16

Internationellt samarbete

1.   Parterna skall på lämpligt sätt samarbeta och stödja varandra

| a) | i internationella åtgärder som främjar uppnåendet av målen för detta protokoll, |
| --- | --- |

a)

i internationella åtgärder som främjar uppnåendet av målen för detta protokoll,

| b) | i genomförandet av de nationella systemen i enlighet med detta protokoll, på grundval av överenskommelser mellan de berörda parterna, |
| --- | --- |

b)

i genomförandet av de nationella systemen i enlighet med detta protokoll, på grundval av överenskommelser mellan de berörda parterna,

| c) | i utbytet av information i enlighet med detta protokoll om utsläpp och överföringar i gränsområden, och |
| --- | --- |

c)

i utbytet av information i enlighet med detta protokoll om utsläpp och överföringar i gränsområden, och

| d) | i utbytet av information i enlighet med detta protokoll om överföringar mellan parter. |
| --- | --- |

d)

i utbytet av information i enlighet med detta protokoll om överföringar mellan parter.

2.   Parterna skall uppmuntra samarbete dem emellan och med relevanta internationella organisationer, på lämpligt sätt, för att främja

| a) | allmänhetens medvetenhet på internationell nivå, |
| --- | --- |

a)

allmänhetens medvetenhet på internationell nivå,

| b) | tekniköverföring, och |
| --- | --- |

b)

tekniköverföring, och

| c) | tillhandahållande av tekniskt stöd till parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi i frågor som rör detta protokoll. |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av tekniskt stöd till parter som är utvecklingsländer eller länder med övergångsekonomi i frågor som rör detta protokoll.

Artikel 17

Partsmötet

1.   Härmed inrättas ett partsmöte. Partsmötets första sammanträde skall sammankallas senast två år efter det att detta protokoll har trätt i kraft. Därefter skall partsmötet hålla ordinarie sammanträden före eller efter eller parallellt med konventionens ordinarie partsmöten, om inte parterna till detta protokoll beslutar annat. Partsmötet skall hålla extra sammanträden efter beslut vid ett ordinarie sammanträde eller efter skriftlig begäran av en part vars begäran stöds av minst en tredjedel av parterna inom sex månader efter det att exekutivsekreteraren i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa har vidarebefordrat begäran till samtliga parter.

2.   Partsmötet skall fortlöpande övervaka genomförandet och utvecklingen av detta protokoll på grundval av regelbundna rapporter från parterna, och skall för detta ändamål

| a) | granska utvecklingen av registren över utsläpp och överföringar av föroreningar, och främja registrens successiva utvidgning och konvergens, |
| --- | --- |

a)

granska utvecklingen av registren över utsläpp och överföringar av föroreningar, och främja registrens successiva utvidgning och konvergens,

| b) | fastställa riktlinjer som underlättar parternas rapportering till partsmötet, varvid behovet att undvika dubbelarbete i detta avseende skall beaktas, |
| --- | --- |

b)

fastställa riktlinjer som underlättar parternas rapportering till partsmötet, varvid behovet att undvika dubbelarbete i detta avseende skall beaktas,

| c) | fastställa ett arbetsprogram, |
| --- | --- |

c)

fastställa ett arbetsprogram,

| d) | överväga och i lämpliga fall anta åtgärder för att stärka det internationella samarbetet i enlighet med artikel 16, |
| --- | --- |

d)

överväga och i lämpliga fall anta åtgärder för att stärka det internationella samarbetet i enlighet med artikel 16,

| e) | inrätta de biträdande organ som partsmötet anser behövas, |
| --- | --- |

e)

inrätta de biträdande organ som partsmötet anser behövas,

| f) | överväga och anta de förslag till ändringar i detta protokoll och dess bilagor som anses nödvändiga för protokollets syften, i enlighet med bestämmelserna i artikel 20, |
| --- | --- |

f)

överväga och anta de förslag till ändringar i detta protokoll och dess bilagor som anses nödvändiga för protokollets syften, i enlighet med bestämmelserna i artikel 20,

| g) | vid sitt första sammanträde överväga och med konsensus anta en arbetsordning för sina och de biträdande organens sammanträden, varvid den arbetsordning som parterna i konventionen har antagit skall beaktas, |
| --- | --- |

g)

vid sitt första sammanträde överväga och med konsensus anta en arbetsordning för sina och de biträdande organens sammanträden, varvid den arbetsordning som parterna i konventionen har antagit skall beaktas,

| h) | överväga ett fastställande av finansiella arrangemang med konsensus och ett inrättande av mekanismer för tekniskt bistånd för att underlätta genomförandet av protokollet, |
| --- | --- |

h)

överväga ett fastställande av finansiella arrangemang med konsensus och ett inrättande av mekanismer för tekniskt bistånd för att underlätta genomförandet av protokollet,

| i) | där så är lämpligt anlita berörda internationella organ för att uppnå protokollets mål, och |
| --- | --- |

i)

där så är lämpligt anlita berörda internationella organ för att uppnå protokollets mål, och

| j) | överväga och vidta andra åtgärder som kan erfordras för att uppnå protokollets mål, t.ex. att anta riktlinjer och rekommendationer som kan främja protokollets genomförande. |
| --- | --- |

j)

överväga och vidta andra åtgärder som kan erfordras för att uppnå protokollets mål, t.ex. att anta riktlinjer och rekommendationer som kan främja protokollets genomförande.

3.   Partsmötet skall underlätta informationsutbyte om erfarenheterna från föroreningsspecifik och avfallsspecifik rapportering om överföringar, och skall granska dessa erfarenheter i syfte att undersöka möjligheterna till konvergens mellan de båda rapporteringssätten, varvid allmänhetens intresse av informationen i enlighet med artikel 1 och de nationella registrens effektivitet skall beaktas.

4.   Förenta nationerna och dess fackorgan, Internationella atomenergiorganet, stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som enligt artikel 24 har rätt att underteckna detta protokoll men som inte är parter i det samt mellanstatliga organisationer med behörighet på de områden som omfattas av protokollet skall ha rätt att delta som observatörer vid partsmötets sammanträden. Tillträde till och deltagande i sammanträden skall följa den arbetsordning som partsmötet antagit.

5.   Icke-statliga organisationer med behörighet på de områden som omfattas av detta protokoll som har meddelat exekutivsekreteraren i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa att de önskar vara representerade vid ett av partsmötets sammanträden skall ha rätt att delta som observatörer om inte minst en tredjedel av de parter som är närvarande vid sammanträdet invänder mot detta. Tillträde till och deltagande i sammanträden skall följa den arbetsordning som partsmötet antagit.

Artikel 18

Rösträtt

1.   Om inte annat följer av punkt 2 skall varje part i detta protokoll ha en röst.

2.   Regionala organisationer för ekonomisk integration får i frågor inom sina behörighetsområden utöva sin rösträtt med det antal röster som motsvarar det antal medlemsstater i organisationen som är parter. De får inte utöva sin rösträtt om deras medlemsstater utövar sin, och vice versa.

Artikel 19

Bilagor

Bilagorna till detta protokoll utgör en integrerad del av detta, och en hänvisning till protokollet är, om inte annat uttryckligen anges, en hänvisning även till dess bilagor.

Artikel 20

Ändringar

1.   Varje part får föreslå ändringar i detta protokoll.

2.   Ändringsförslagen skall prövas av partsmötet vid ett sammanträde.

3.   Ändringsförslag skall lämnas in skriftligen till sekretariatet, som senast sex månader före det sammanträde vid vilket ändringen skall antas skall vidarebefordra förslagen till samtliga parter och till stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som har samtyckt till att vara bundna av protokollet, men för vilka det ännu inte trätt i kraft, och till signatärerna.

4.   Parterna skall göra sitt yttersta för att nå konsensus om varje föreslagen ändring. Om alla ansträngningar att uppnå konsensus har varit förgäves skall ändringen som en sista utväg antas med tre fjärdedels majoritet av de vid sammanträdet närvarande och röstande parterna.

5.   I denna artikel avses med närvarande och röstande parter parter som är närvarande och som avger en ja- eller en nejröst.

6.   När en ändring i detta protokoll har antagits i enlighet med punkt 4 skall sekretariatet vidarebefordra ändringen till depositarien, som skall vidarebefordra ändringen till samtliga parter och till stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som har samtyckt till att vara bundna av protokollet men för vilka det ännu inte trätt i kraft, och till signatärerna.

7.   En ändring som inte är en ändring i en bilaga skall för parter som har ratificerat, godkänt eller godtagit ändringen träda i kraft 90 dagar efter det att depositarien har tagit emot ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrumentet från minst tre fjärdedelar av dem som var parter vid ändringens antagande. Därefter träder ändringen i kraft för övriga parter 90 dagar efter det att parten har deponerat sitt ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrument för ändringen.

8.   En part som inte godtar en ändring i en bilaga skall skriftligen meddela depositarien detta inom tolv månader från den dag då depositarien vidarebefordrade ändringen. Depositarien skall utan dröjsmål underrätta samtliga parter om mottagandet av ett sådant meddelande. En part kan när som helst återkalla sitt meddelande om att ändringen inte godtas, och ändringen av bilagan träder därmed i kraft för den parten.

9.   För de parter som inte har lämnat något meddelande till depositarien i enlighet med punkt 8 träder en ändring i en bilaga i kraft tolv månader efter det att depositarien vidarebefordrade ändringen enligt punkt 6, under förutsättning att vid den tidpunkten högst en tredjedel av dem som var parter när ändringen antogs hade lämnat ett sådant meddelande.

10.   Om en ändring i en bilaga är direkt hänförlig till en ändring i protokollet skall ändringen i bilagan inte träda i kraft förrän ändringen i protokollet träder i kraft.

Artikel 21

Sekretariatet

Exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa skall utföra följande sekretariatsuppgifter för detta protokoll:

| a) | Förbereda och betjäna partsmötets sammanträden. |
| --- | --- |

a)

Förbereda och betjäna partsmötets sammanträden.

| b) | Sända över rapporter och annan information som tas emot i enlighet med bestämmelserna i detta protokoll till parterna. |
| --- | --- |

b)

Sända över rapporter och annan information som tas emot i enlighet med bestämmelserna i detta protokoll till parterna.

| c) | Rapportera till partsmötet om sekretariatets arbete. |
| --- | --- |

c)

Rapportera till partsmötet om sekretariatets arbete.

| d) | Utföra andra uppgifter som partsmötet kan bestämma med beaktande av tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

d)

Utföra andra uppgifter som partsmötet kan bestämma med beaktande av tillgängliga resurser.

Artikel 22

Övervakning av efterlevnaden

Partsmötet skall vid sitt första sammanträde med konsensus fastställa samarbetsformer och institutionella rådgivande arrangemang, som inte är av rättslig eller konfronterande natur, för bedömning och främjande av efterlevnaden av bestämmelserna i detta protokoll, och för hantering av fall av bristande efterlevnad. När dessa förfaranden och arrangemang fastställs skall partsmötet bl.a. överväga om information från allmänheten i frågor som har samband med detta protokoll skall tas emot.

Artikel 23

Tvistlösning

1.   Om tvist uppstår mellan två eller flera parter om tolkningen eller tillämpningen av detta protokoll skall de försöka lösa tvisten genom förhandling eller genom någon annan fredlig form av tvistlösning som är godtagbar för parterna i tvisten.

2.   När en stat undertecknar, ratificerar, godtar, godkänner eller ansluter sig till detta protokoll, eller när som helst därefter, kan den i en skriftlig förklaring till depositarien meddela att den i tvister som inte kunnat lösas i enlighet med punkt 1 godtar att ett av eller båda de följande formerna för tvistlösning skall användas i tvister med parter som har gjort samma åtagande:

| a) | Hänskjutande av tvisten till Internationella domstolen. |
| --- | --- |

a)

Hänskjutande av tvisten till Internationella domstolen.

| b) | Skiljedomsförfarande i enlighet med bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

Skiljedomsförfarande i enlighet med bilaga IV.

Regionala organisationer för ekonomisk integration kan avge en sådan förklaring om att skiljedomsförfarande enligt b skall tillämpas.

3.   Om parterna i tvisten har godtagit båda de tvistlösningsformer som anges i punkt 2 får tvisten hänskjutas endast till Internationella domstolen, om inte parterna i tvisten kommer överens om annat.

Artikel 24

Undertecknande

Detta protokoll skall stå öppet för undertecknande i Kiev (Ukraina) den 21–23 maj 2003 under den femte ministerkonferensen ”Miljö för Europa” och därefter i Förenta nationernas högkvarter i New York till och med den 31 december 2003 av stater som är medlemmar i Förenta nationerna och av regionala organisationer för ekonomisk integration, som är sammansatta av suveräna stater som är medlemmar i Förenta nationerna och till vilka dess medlemsstater har överlåtit behörigheten i de frågor som regleras i detta protokoll, inbegripet behörigheten att ingå traktat i dessa frågor.

Artikel 25

Depositarie

Förenta nationernas generalsekreterare skall vara depositarie för detta protokoll.

Artikel 26

Ratifikation, godtagande, godkännande och anslutning

1.   Detta protokoll skall ratificeras, godtas eller godkännas av signatärstater och regionala organisationer för ekonomisk integration som avses i artikel 24.

2.   Detta protokoll skall stå öppet för anslutning från och med den 1 januari 2004 för de stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som avses i artikel 24.

3.   Regionala organisationer för ekonomisk integration enligt artikel 24 som blir parter i detta protokoll utan att någon av dess medlemsstater är part skall vara bundna av alla förpliktelser enligt denna konvention. Om en eller flera medlemsstater i en sådan organisation är parter i detta protokoll skall organisationen och dess medlemsstater besluta om hur ansvaret för fullgörandet av förpliktelserna enligt protokollet skall fördelas dem emellan. I sådana fall skall organisationen och medlemsstaterna inte ha rätt att utöva rättigheter enligt protokollet samtidigt.

4.   Regionala organisationer för ekonomisk integration enligt artikel 24 skall i sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument uppge omfattningen av sin behörighet i de frågor som regleras av protokollet. De skall även informera depositarien om varje väsentlig ändring i omfattningen av deras behörighet.

Artikel 27

Ikraftträdande

1.   Detta protokoll träder i kraft den nittionde dagen efter den dag då det sextonde ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerades.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 skall ett instrument som deponerats av en regional organisation för ekonomisk integration inte räknas utöver de instrument som deponerats av organisationens medlemsstater.

3.   För stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som ratificerar, godtar, godkänner eller ansluter sig till protokollet efter det att det sextonde ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerats träder protokollet i kraft den nittionde dagen efter den dag då staten eller organisationen deponerade sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument.

Artikel 28

Förbehåll

Inga förbehåll får göras mot detta protokoll.

Artikel 29

Frånträde

En part kan när som helst efter utgången av tre år räknat från den dag då detta protokoll trädde i kraft för partens vidkommande frånträda protokollet genom ett skriftligt meddelande till depositarien. Frånträdet träder i kraft nittio dagar efter den dag då depositarien mottog meddelandet.

Artikel 30

Autentiska texter

Originalet till detta protokoll, vars engelska, franska och ryska texter är lika giltiga, skall deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare.

TILL BEKRÄFTELSE HÄRAV har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat detta protokoll.

SOM SKEDDE i Kiev den 21 maj 2003.

BILAGA I

VERKSAMHET

| Nr | Verksamhet | Tröskelvärde kapacitet
  (kolumn 1) | Tröskelvärde anställda
  (kolumn 2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Energisektorn |
| a) | Mineralolje- och gasraffinaderier | * | 10 anställda |
| b) | Anläggningar för förgasning och kondensering | * |
| c) | Värmekraftverk och andra förbränningsanläggningar | Med en värmetillförsel på 50 megawatt (MW) eller mer |
| d) | Koksverk | * |
| e) | Kolkvarnar | Med en kapacitet på 1 ton per timme |
| f) | Anläggningar för tillverkning av kolprodukter och fasta rökfria bränslen | * |
| 2. | Produktion och behandling av metaller |
| a) | Anläggningar för rostning och sintring av metallhaltig malm, inbegripet svavelhaltig malm | * | 10 anställda |
| b) | Anläggningar för framställning av råjärn eller stål (primär eller sekundär smältning), inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning | Med en kapacitet på 2,5 ton per timme |
| c) | Anläggningar för behandling av järnbaserade metaller: | |
| i) | Genom varmvalsning |

Nr

Verksamhet

Tröskelvärde kapacitet

(kolumn 1)

Tröskelvärde anställda

(kolumn 2)

1.

Energisektorn

a)

Mineralolje- och gasraffinaderier

*

10 anställda

b)

Anläggningar för förgasning och kondensering

*

c)

Värmekraftverk och andra förbränningsanläggningar

Med en värmetillförsel på 50 megawatt (MW) eller mer

d)

Koksverk

*

e)

Kolkvarnar

Med en kapacitet på 1 ton per timme

f)

Anläggningar för tillverkning av kolprodukter och fasta rökfria bränslen

*

2.

Produktion och behandling av metaller

a)

Anläggningar för rostning och sintring av metallhaltig malm, inbegripet svavelhaltig malm

*

10 anställda

b)

Anläggningar för framställning av råjärn eller stål (primär eller sekundär smältning), inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning

Med en kapacitet på 2,5 ton per timme

c)

Anläggningar för behandling av järnbaserade metaller:

i)

Genom varmvalsning

Med en kapacitet på 20 bruttoton stål per timme

| ii) | Genom hammarsmide |
| --- | --- |

ii)

Genom hammarsmide

Med en slagkraft per hammare på 50 kJ och där den använda värmeeffekten överstiger 20 MW

| iii) | Genom anbringande av skyddsbeläggningar av smält metall |
| --- | --- |

iii)

Genom anbringande av skyddsbeläggningar av smält metall

Med en inmatning på 2 bruttoton stål per timme

d)

Järn- och stålgjuterier

Med en produktionskapacitet på 20 ton per dygn

e)

Anläggningar

| i) | för produktion av icke-järnmetaller utifrån malmer, slig eller sekundärt råmaterial genom metallurgiska, kemiska eller elektrolytiska processer, |
| --- | --- |

i)

för produktion av icke-järnmetaller utifrån malmer, slig eller sekundärt råmaterial genom metallurgiska, kemiska eller elektrolytiska processer,

*

| ii) | för smältning, inklusive framställning av legeringsmetaller, av icke-järnmetaller, inklusive återvinningsprodukter (färskning, formgjutning, etc.) |
| --- | --- |

ii)

för smältning, inklusive framställning av legeringsmetaller, av icke-järnmetaller, inklusive återvinningsprodukter (färskning, formgjutning, etc.)

Med en smältningskapacitet på 4 ton per dygn för bly och kadmium eller 20 ton per dygn för övriga metaller

10 anställda

f)

Anläggningar för ytbehandling av metaller och plaster som använder en elektrolytisk eller kemisk process

Där behandlingsbaden har en volym på 30 m3

3.

Mineralindustri

a)

Underjordsbrytning och därmed förknippad verksamhet

*

10 anställda

b)

Dagbrottsbrytning

När utvinningsplatsens yta är 25 hektar

c)

Anläggningar för framställning av

| i) | klinker (cement) i roterugn, |
| --- | --- |

i)

klinker (cement) i roterugn,

Med en produktionskapacitet på 500 ton per dygn

| ii) | kalk i roterugn, |
| --- | --- |

ii)

kalk i roterugn,

Med en produktionskapacitet som överstiger 50 ton per dygn

| iii) | klinker (cement) eller kalk i andra typer av ugnar |
| --- | --- |

iii)

klinker (cement) eller kalk i andra typer av ugnar

Med en produktionskapacitet på 50 ton per dygn

d)

Anläggningar för produktion av asbest och för tillverkning av asbestbaserade produkter

*

e)

Anläggningar för tillverkning av glas, inklusive sådana som är avsedda för tillverkning av glasfibrer

Med en smältningskapacitet på 20 ton per dygn

f)

Anläggningar för smältning av mineraler, inklusive sådana för framställning av mineralull

Med en smältningskapacitet på 20 ton per dygn

g)

Anläggningar för tillverkning av keramiska produkter genom bränning, i synnerhet takpannor, tegel, eldfast sten, kakel, stengods eller porslin

Med en produktionskapacitet på 75 ton per dygn, eller med en ugnskapacitet på 4 m3 och med en satsningstäthet på 300 kg per m3

4.

Kemisk industri

a)

Anläggningar för framställning av organiska ämnen, som t.ex.

| i) | kolväten (linjära eller cykliska, mättade eller omättade, alifatiska eller aromatiska), |
| --- | --- |

i)

kolväten (linjära eller cykliska, mättade eller omättade, alifatiska eller aromatiska),

| ii) | organiska syreföreningar, särskilt alkoholer, aldehyder, ketoner, karboxylsyror, estrar, acetater, etrar, peroxider, epoxihartser, |
| --- | --- |

ii)

organiska syreföreningar, särskilt alkoholer, aldehyder, ketoner, karboxylsyror, estrar, acetater, etrar, peroxider, epoxihartser,

| iii) | organiska svavelföreningar, |
| --- | --- |

iii)

organiska svavelföreningar,

| iv) | organiska kväveföreningar, särskilt aminer, amider, nitrosoföreningar, nitro- eller nitratföreningar, nitriler, cyanater, isocyanater, |
| --- | --- |

iv)

organiska kväveföreningar, särskilt aminer, amider, nitrosoföreningar, nitro- eller nitratföreningar, nitriler, cyanater, isocyanater,

| v) | fosfororganiska föreningar, |
| --- | --- |

v)

fosfororganiska föreningar,

| vi) | halogenerade kolväten, |
| --- | --- |

vi)

halogenerade kolväten,

| vii) | metallorganiska föreningar, |
| --- | --- |

vii)

metallorganiska föreningar,

| viii) | plaster och andra polymerer (polymerer, syntetfibrer och regenererad cellulosa), |
| --- | --- |

viii)

plaster och andra polymerer (polymerer, syntetfibrer och regenererad cellulosa),

| ix) | syntetgummi, |
| --- | --- |

ix)

syntetgummi,

| x) | färgämnen och pigment, |
| --- | --- |

x)

färgämnen och pigment,

| xi) | ytaktiva ämnen och tensider |
| --- | --- |

xi)

ytaktiva ämnen och tensider

*

10 anställda

b)

Anläggningar för framställning av oorganiska ämnen, som t.ex.

| i) | gaser, som t.ex. ammoniak, klor eller klorväte, fluor eller fluorväte, koloxider, svavelföreningar, kväveoxider, väte, svaveldioxid, karbonylklorid (fosgen), |
| --- | --- |

i)

gaser, som t.ex. ammoniak, klor eller klorväte, fluor eller fluorväte, koloxider, svavelföreningar, kväveoxider, väte, svaveldioxid, karbonylklorid (fosgen),

| ii) | syror, såsom kromsyra, fluorvätesyra, fosforsyra, salpetersyra, saltsyra, svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet, |
| --- | --- |

ii)

syror, såsom kromsyra, fluorvätesyra, fosforsyra, salpetersyra, saltsyra, svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet,

| iii) | baser, såsom ammoniumhydroxid, kaliumhydroxid, natriumhydroxid, |
| --- | --- |

iii)

baser, såsom ammoniumhydroxid, kaliumhydroxid, natriumhydroxid,

| iv) | salter, såsom ammoniumklorid, kaliumklorat, kaliumkarbonat, natriumkarbonat, perborat, silvernitrat, |
| --- | --- |

iv)

salter, såsom ammoniumklorid, kaliumklorat, kaliumkarbonat, natriumkarbonat, perborat, silvernitrat,

| v) | icke-metaller, metalloxider eller andra oorganiska föreningar, såsom kalciumkarbid, kisel, kiselkarbid |
| --- | --- |

v)

icke-metaller, metalloxider eller andra oorganiska föreningar, såsom kalciumkarbid, kisel, kiselkarbid

*

c)

Anläggningar för framställning av gödningsmedel baserade på fosfor, kväve eller kalium (enkla eller sammansatta gödningsmedel)

*

d)

Anläggningar för framställning av lantbruks- eller skogskemiska produkter och bekämpningsmedel

*

e)

Anläggningar för tillverkning av läkemedel genom kemiska eller biologiska processer

*

f)

Anläggningar för tillverkning av sprängämnen och pyrotekniska produkter

*

10 anställda

5.

Avfalls- och avloppsvattenhantering

a)

Anläggningar för förbränning, pyrolys, återvinning, kemisk behandling eller deponering av farligt avfall

Som tar emot 10 ton per dygn

10 anställda

b)

Anläggningar för förbränning av kommunalt avfall

Med en kapacitet på 3 ton per timme

c)

Anläggningar för bortskaffande av icke-farligt avfall

Med en kapacitet på 50 ton per dygn

d)

Deponier (med undantag av deponier för inert avfall)

Som tar emot 10 ton per dygn eller med en total kapacitet på 25 000 ton

e)

Anläggningar för destruering eller återvinning av slaktkroppar och animaliskt avfall

Med en produktion baserad på 10 ton per dygn

f)

Kommunala anläggningar för rening av avloppsvatten

Med en kapacitet på 100 000 personekvivalenter

g)

Självständigt drivna avloppsreningsanläggningar som betjänar någon av de verksamheter som anges i denna bilaga

Med en kapacitet på 10 000 m3 per dygn

6.

Framställning och bearbetning av papper och trä

a)

Anläggningar för framställning av pappersmassa av trä eller liknande fibrösa material

*

10 anställda

b)

Anläggningar för framställning av papper och kartong och andra primära träprodukter (t.ex. spånplattor, fiberskivor och plywood)

Med en produktionskapacitet på 20 ton per dygn

c)

Anläggningar för impregnering eller doppning av trä och träprodukter med kemikalier

Med en produktionskapacitet på 50 m3 per dygn

7.

Intensiv animalieproduktion och intensivt vattenbruk

a)

Anläggningar för intensiv fjäderfä- eller grisuppfödning

| i) | Med 40 000 platser för fjäderfä |
| --- | --- |

i)

Med 40 000 platser för fjäderfä

| ii) | Med 2 000 platser för slaktsvin avsedda för produktion (> 30 kg) |
| --- | --- |

ii)

Med 2 000 platser för slaktsvin avsedda för produktion (> 30 kg)

| iii) | Med 750 platser för suggor |
| --- | --- |

iii)

Med 750 platser för suggor

10 anställda

b)

Intensivt vattenbruk

1 000 ton fisk och skaldjur per år

10 anställda

8.

Animaliska och vegetabiliska produkter från livsmedels- och dryckessektorn

a)

Slakterier

För en produktion baserad på en slaktvikt på 50 ton per dygn

10 anställda

b)

Behandling och framställning, avsedd för produktion av livsmedel och drycker av

| i) | animaliska råvaror (förutom mjölk) |
| --- | --- |

i)

animaliska råvaror (förutom mjölk)

För en produktion av 75 ton produkter per dygn

| ii) | vegetabiliska råvaror |
| --- | --- |

ii)

vegetabiliska råvaror

För en produktion av 300 ton produkter per dygn (kvartalsmedelvärde)

c)

Behandling och framställning av mjölkprodukter

Med en invägningskapacitet på 200 ton per dygn (årsmedelvärde)

9.

Andra verksamheter

a)

Anläggningar för förbehandling (tvättning, blekning, mercerisering) eller för färgning av fibrer eller textilier

Med en behandlingskapacitet på 10 ton per dygn

10 anställda

b)

Garverier

För en produktion på 12 ton slutprodukter per dygn

c)

Anläggningar för ytbehandling av material, föremål eller produkter och som använder organiska lösningsmedel, i synnerhet för appretering, tryckning, bestrykning, avfettning, vattenskyddsbehandling, limning, målning, rengöring eller impregnering

För en förbrukning av lösningsmedel på 150 kg per timme eller 200 ton per år

d)

Anläggningar för framställning av kol (hårdbränd kol) eller av grafitelektroder genom förbränning eller grafitisering

*

e)

Anläggningar för att bygga, måla eller ta bort färg på fartyg

Som kan ta emot 100 m långa fartyg

Anmärkningar

I kolumn 1 anges de tröskelvärden för kapacitet som avses i artikel 7.1 a.

En asterisk (*) anger att tröskelvärde för kapacitet saknas, dvs. att alla anläggningar omfattas av rapporteringsplikten.

I kolumn 2 anges de tröskelvärden för antalet anställda som avses i artikel 7.1 b.

”10 anställda” avser ett antal anställda som motsvarar 10 heltidsanställda.

BILAGA II

FÖRORENINGAR

| Nr | CAS-nummer | Förorening | Tröskelvärde för utsläpp
  (kolumn 1) | Tröskelvärde för bortförande av föroreningar
  (kolumn 2) | Tröskelvärde för framställning, bearbetning eller användning
  (kolumn 3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| till luft
  (kolumn 1a) | till vatten
  (kolumn 1b) | till mark
  (kolumn 1c) |
| kg/år | kg/år | kg/år | kg/år | kg/år |
| 1 | 74-82-8 | Metan (CH4) | 100 000 | - | - | - | * |
| 2 | 630-08-0 | Kolmonoxid (CO) | 500 000 | - | - | - | * |
| 3 | 124-38-9 | Koldioxid (CO2) | 100 miljoner | - | - | - | * |
| 4 | | Vätefluorkolföreningar (HFC) | 100 | - | - | - | * |
| 5 | 10024-97-2 | Dikväveoxid (N2O) | 10 000 | - | - | - | * |
| 6 | 7664-41-7 | Ammoniak (NH3) | 10 000 | - | - | - | 10 000 |
| 7 | | Flyktiga organiska ämnen utom metan (NMVOC) | 100 000 | - | - | - | * |
| 8 | | Kväveoxider (NOx/NO2) | 100 000 | - | - | - | * |
| 9 | | Perfluorkolväten (PFC) | 100 | - | - | - | * |
| 10 | 2551-62-4 | Svavelhexafluorid (SF6) | 50 | - | - | - | * |
| 11 | | Svaveloxider (SOx/SO2) | 150 000 | - | - | - | * |
| 12 | | Totalt kväve | - | 50 000 | 50 000 | 10 000 | 10 000 |
| 13 | | Totalt fosfor | - | 5 000 | 5 000 | 10 000 | 10 000 |
| 14 | | Väteklorfluorkolföreningar (HCFC) | 1 | - | - | 100 | 10 000 |
| 15 | | Klorfluorkolföreningar (CFC) | 1 | - | - | 100 | 10 000 |
| 16 | | Haloner | 1 | - | - | 100 | 10 000 |
| 17 | 7440-38-2 | Arsenik och arsenikföreningar (som As) | 20 | 5 | 5 | 50 | 50 |
| 18 | 7440-43-9 | Kadmium och kadmiumföreningar (som Cd) | 10 | 5 | 5 | 5 | 5 |
| 19 | 7440-47-3 | Krom och kromföreningar (som Cr) | 100 | 50 | 50 | 200 | 10 000 |
| 20 | 7440-50-8 | Koppar och koppparföreningar (som Cu) | 100 | 50 | 50 | 500 | 10 000 |
| 21 | 7439-97-6 | Kvicksilver och kvicksilverföreningar (som Hg) | 10 | 1 | 1 | 5 | 5 |
| 22 | 7440-02-0 | Nickel och nickelföreningar (som Ni) | 50 | 20 | 20 | 500 | 10 000 |
| 23 | 7439-92-1 | Bly och blyföreningar (som Pb) | 200 | 20 | 20 | 50 | 50 |
| 24 | 7440-66-6 | Zink och zinkföreningar (som Zn) | 200 | 100 | 100 | 1 000 | 10 000 |
| 25 | 15972-60-8 | Alaklor | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 26 | 309-00-2 | Aldrin | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 27 | 1912-24-9 | Atrazin | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 28 | 57-74-9 | Klordan | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 29 | 143-50-0 | Klordekon | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 30 | 470-90-6 | Klorfenvinfos | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 31 | 85535-84-8 | Klorparaffiner, C10-C13 | - | 1 | 1 | 10 | 10 000 |
| 32 | 2921-88-2 | Klorpyrifos | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 33 | 50-29-3 | DDT | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 34 | 107-06-2 | 1,2-dikloretan (EDC) | 1 000 | 10 | 10 | 100 | 10 000 |
| 35 | 75-09-2 | Diklormetan (DCM) | 1 000 | 10 | 10 | 100 | 10 000 |
| 36 | 60-57-1 | Dieldrin | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 37 | 330-54-1 | Diuron | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 38 | 115-29-7 | Endosulfan | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 39 | 72-20-8 | Endrin | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 40 | | Halogenerade organiska föreningar (som AOX) | - | 1 000 | 1 000 | 1 000 | 10 000 |
| 41 | 76-44-8 | Heptaklor | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 42 | 118-74-1 | Hexaklorbenzen (HCB). | 10 | 1 | 1 | 1 | 5 |
| 43 | 87-68-3 | Hexaklorbutadien (HCBD) | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 44 | 608-73-1 | 1,2,3,4,5,6 hexaklorcyclohexan (HCH) | 10 | 1 | 1 | 1 | 10 |
| 45 | 58-89-9 | Lindan | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 46 | 2385-85-5 | Mirex | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 47 | | PCDD + PCDF (dioxiner + furaner) (som Teq) | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 |
| 48 | 608-93-5 | Pentaklorbenzen | 1 | 1 | 1 | 5 | 50 |
| 49 | 87-86-5 | Pentaklorfenol (PCP) | 10 | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 50 | 1336-36-3 | Polyklorerade bifenyler (PCB) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 1 | 50 |
| 51 | 122-34-9 | Simazin | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 52 | 127-18-4 | Tetrakloretylen (PER) | 2 000 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 53 | 56-23-5 | Tetraklormetan (TCM) | 100 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 54 | 12002-48-1 | Triklorbenzen (TCB) | 10 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 55 | 71-55-6 | 1,1,1-trikloretan | 100 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 56 | 79-34-5 | 1,1,2,2-tetrakloretan | 50 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 57 | 79-01-6 | Trikloretylen | 2 000 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 58 | 67-66-3 | Triklormetan | 500 | - | - | 1 000 | 10 000 |
| 59 | 8001-35-2 | Toxafen | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 60 | 75-01-4 | Vinylklorid | 1 000 | 10 | 10 | 100 | 10 000 |
| 61 | 120-12-7 | Antracen | 50 | 1 | 1 | 50 | 50 |
| 62 | 71-43-2 | Benzen | 1 000 | 200 (som BTEX) (1) | 200 (som BTEX) (1) | 2 000 (som BTEX) (1) | 10 000 |
| 63 | | Bromerade difenyletrar (PBDE) | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 64 | | Alkylfenoletoxilater (NP/NPE) och besläktade substanser | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 65 | 100-41-4 | Etylbenzen | - | 200 (som BTEX) (1) | 200 (som BTEX) (1) | 2 000 (som BTEX) (1) | 10 000 |
| 66 | 75-21-8 | Etylenoxid | 1 000 | 10 | 10 | 100 | 10 000 |
| 67 | 34123-59-6 | Isoproturon | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 68 | 91-20-3 | Naftalen | 100 | 10 | 10 | 100 | 10 000 |
| 69 | | Tennorganiska föreningar (som totalt Sn) | - | 50 | 50 | 50 | 10 000 |
| 70 | 117-81-7 | Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) | 10 | 1 | 1 | 100 | 10 000 |
| 71 | 108-95-2 | Fenol (som totalt C) | - | 20 | 20 | 200 | 10 000 |
| 72 | | Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) (2) | 50 | 5 | 5 | 50 | 50 |
| 73 | 108-88-3 | Toluen | - | 200 (som BTEX) (1) | 200 (som BTEX) (1) | 2 000 (som BTEX) (1) | 10 000 |
| 74 | | Tributyltenn och tributyltennföreningar | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 75 | | Trifenyltenn och trifenyltennföreningar | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 76 | | Totalt organiskt kol (TOC) (som totalt C eller COD/3) | - | 50 000 | - | - | ** |
| 77 | 1582-09-8 | Trifluralin | - | 1 | 1 | 5 | 10 000 |
| 78 | 1330-20-7 | Xylen | - | 200 (som BTEX) (1) | 200 (som BTEX) (1) | 2 000 (som BTEX) (1) | 10 000 |
| 79 | | Klorider (som totalt Cl) | - | 2 miljoner | 2 miljoner | 2 miljoner | 10 000 (3) |
| 80 | | Klor och oorganiska klorföreningar (som HCl) | 10 000 | - | - | - | 10 000 |
| 81 | 1332-21-4 | Asbest | 1 | 1 | 1 | 10 | 10 000 |
| 82 | | Cyanider (som totalt CN) | - | 50 | 50 | 500 | 10 000 |
| 83 | | Fluorider (som totalt F) | - | 2 000 | 2 000 | 10 000 | 10 000 (3) |
| 84 | | Fluor och oorganiska fluorföreningar (som HF) | 5 000 | - | - | - | 10 000 |
| 85 | 74-90-8 | Cyanväte (HCN) | 200 | - | - | - | 10 000 |
| 86 | | Partiklar (PM10) | 50 000 | - | - | - | * |
| Föroreningens CAS-nummer avser den exakta identifikationen i Chemical Abstracts Service Registry.
  I kolumn 1 anges de tröskelvärden som avses i artikel 7.1 a i och iv. När det gäller parter som har valt rapporteringsalternativet i artikel 7.1 a inträder rapporteringsplikten för en anläggnings utsläpp eller, när det gäller föroreningar i avloppsvatten som leds till avloppsrening, överföring till något av de media som anges i underkolumnerna (luft, land, mark), när utsläppet eller överföringen överskrider tröskelvärdet.
  I kolumn 2 anges de tröskelvärden som avses i artikel 7.1 a ii. När det gäller parter som har valt rapporteringsalternativet i artikel 7.1 a ii inträder rapporteringsplikten när bortförandet av en förorening från anläggningen överskrider tröskelvärdet.
  I kolumn 3 anges de tröskelvärden som avses i artikel 7.1 b. När det gäller parter som har valt rapporteringsalternativet i artikel 7.1 b inträder rapporteringsplikten när utsläppen eller bortförandet av en förorening från anläggningen överskrider tröskelvärdet.
  Ett streck (-) anger att parametern inte medför någon rapporteringsplikt.
  En asterisk (*) anger att tröskelvärdet för utsläpp i kolumn 1a skall tillämpas för föroreningen, och inte tröskelvärdena för framställning, bearbetning eller användning.
  Två asterisker (**) anger att tröskelvärdet för utsläpp i kolumn 1b skall tillämpas för föroreningen, och inte tröskelvärdena för framställning, bearbetning eller användning. |

Nr

CAS-nummer

Förorening

Tröskelvärde för utsläpp

(kolumn 1)

Tröskelvärde för bortförande av föroreningar

(kolumn 2)

Tröskelvärde för framställning, bearbetning eller användning

(kolumn 3)

till luft

(kolumn 1a)

till vatten

(kolumn 1b)

till mark

(kolumn 1c)

kg/år

kg/år

kg/år

kg/år

kg/år

1

74-82-8

Metan (CH4)

100 000

-

-

-

*

2

630-08-0

Kolmonoxid (CO)

500 000

-

-

-

*

3

124-38-9

Koldioxid (CO2)

100 miljoner

-

-

-

*

4

Vätefluorkolföreningar (HFC)

100

-

-

-

*

5

10024-97-2

Dikväveoxid (N2O)

10 000

-

-

-

*

6

7664-41-7

Ammoniak (NH3)

10 000

-

-

-

10 000

7

Flyktiga organiska ämnen utom metan (NMVOC)

100 000

-

-

-

*

8

Kväveoxider (NOx/NO2)

100 000

-

-

-

*

9

Perfluorkolväten (PFC)

100

-

-

-

*

10

2551-62-4

Svavelhexafluorid (SF6)

50

-

-

-

*

11

Svaveloxider (SOx/SO2)

150 000

-

-

-

*

12

Totalt kväve

-

50 000

50 000

10 000

10 000

13

Totalt fosfor

-

5 000

5 000

10 000

10 000

14

Väteklorfluorkolföreningar (HCFC)

1

-

-

100

10 000

15

Klorfluorkolföreningar (CFC)

1

-

-

100

10 000

16

Haloner

1

-

-

100

10 000

17

7440-38-2

Arsenik och arsenikföreningar (som As)

20

5

5

50

50

18

7440-43-9

Kadmium och kadmiumföreningar (som Cd)

10

5

5

5

5

19

7440-47-3

Krom och kromföreningar (som Cr)

100

50

50

200

10 000

20

7440-50-8

Koppar och koppparföreningar (som Cu)

100

50

50

500

10 000

21

7439-97-6

Kvicksilver och kvicksilverföreningar (som Hg)

10

1

1

5

5

22

7440-02-0

Nickel och nickelföreningar (som Ni)

50

20

20

500

10 000

23

7439-92-1

Bly och blyföreningar (som Pb)

200

20

20

50

50

24

7440-66-6

Zink och zinkföreningar (som Zn)

200

100

100

1 000

10 000

25

15972-60-8

Alaklor

-

1

1

5

10 000

26

309-00-2

Aldrin

1

1

1

1

1

27

1912-24-9

Atrazin

-

1

1

5

10 000

28

57-74-9

Klordan

1

1

1

1

1

29

143-50-0

Klordekon

1

1

1

1

1

30

470-90-6

Klorfenvinfos

-

1

1

5

10 000

31

85535-84-8

Klorparaffiner, C10-C13

-

1

1

10

10 000

32

2921-88-2

Klorpyrifos

-

1

1

5

10 000

33

50-29-3

DDT

1

1

1

1

1

34

107-06-2

1,2-dikloretan (EDC)

1 000

10

10

100

10 000

35

75-09-2

Diklormetan (DCM)

1 000

10

10

100

10 000

36

60-57-1

Dieldrin

1

1

1

1

1

37

330-54-1

Diuron

-

1

1

5

10 000

38

115-29-7

Endosulfan

-

1

1

5

10 000

39

72-20-8

Endrin

1

1

1

1

1

40

Halogenerade organiska föreningar (som AOX)

-

1 000

1 000

1 000

10 000

41

76-44-8

Heptaklor

1

1

1

1

1

42

118-74-1

Hexaklorbenzen (HCB).

10

1

1

1

5

43

87-68-3

Hexaklorbutadien (HCBD)

-

1

1

5

10 000

44

608-73-1

1,2,3,4,5,6 hexaklorcyclohexan (HCH)

10

1

1

1

10

45

58-89-9

Lindan

1

1

1

1

1

46

2385-85-5

Mirex

1

1

1

1

1

47

PCDD + PCDF (dioxiner + furaner) (som Teq)

0,001

0,001

0,001

0,001

0,001

48

608-93-5

Pentaklorbenzen

1

1

1

5

50

49

87-86-5

Pentaklorfenol (PCP)

10

1

1

5

10 000

50

1336-36-3

Polyklorerade bifenyler (PCB)

0,1

0,1

0,1

1

50

51

122-34-9

Simazin

-

1

1

5

10 000

52

127-18-4

Tetrakloretylen (PER)

2 000

-

-

1 000

10 000

53

56-23-5

Tetraklormetan (TCM)

100

-

-

1 000

10 000

54

12002-48-1

Triklorbenzen (TCB)

10

-

-

1 000

10 000

55

71-55-6

1,1,1-trikloretan

100

-

-

1 000

10 000

56

79-34-5

1,1,2,2-tetrakloretan

50

-

-

1 000

10 000

57

79-01-6

Trikloretylen

2 000

-

-

1 000

10 000

58

67-66-3

Triklormetan

500

-

-

1 000

10 000

59

8001-35-2

Toxafen

1

1

1

1

1

60

75-01-4

Vinylklorid

1 000

10

10

100

10 000

61

120-12-7

Antracen

50

1

1

50

50

62

71-43-2

Benzen

1 000

200 (som BTEX) (1)

200 (som BTEX) (1)

2 000 (som BTEX) (1)

10 000

63

Bromerade difenyletrar (PBDE)

-

1

1

5

10 000

64

Alkylfenoletoxilater (NP/NPE) och besläktade substanser

-

1

1

5

10 000

65

100-41-4

Etylbenzen

-

200 (som BTEX) (1)

200 (som BTEX) (1)

2 000 (som BTEX) (1)

10 000

66

75-21-8

Etylenoxid

1 000

10

10

100

10 000

67

34123-59-6

Isoproturon

-

1

1

5

10 000

68

91-20-3

Naftalen

100

10

10

100

10 000

69

Tennorganiska föreningar (som totalt Sn)

-

50

50

50

10 000

70

117-81-7

Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP)

10

1

1

100

10 000

71

108-95-2

Fenol (som totalt C)

-

20

20

200

10 000

72

Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) (2)

50

5

5

50

50

73

108-88-3

Toluen

-

200 (som BTEX) (1)

200 (som BTEX) (1)

2 000 (som BTEX) (1)

10 000

74

Tributyltenn och tributyltennföreningar

-

1

1

5

10 000

75

Trifenyltenn och trifenyltennföreningar

-

1

1

5

10 000

76

Totalt organiskt kol (TOC) (som totalt C eller COD/3)

-

50 000

-

-

**

77

1582-09-8

Trifluralin

-

1

1

5

10 000

78

1330-20-7

Xylen

-

200 (som BTEX) (1)

200 (som BTEX) (1)

2 000 (som BTEX) (1)

10 000

79

Klorider (som totalt Cl)

-

2 miljoner

2 miljoner

2 miljoner

10 000 (3)

80

Klor och oorganiska klorföreningar (som HCl)

10 000

-

-

-

10 000

81

1332-21-4

Asbest

1

1

1

10

10 000

82

Cyanider (som totalt CN)

-

50

50

500

10 000

83

Fluorider (som totalt F)

-

2 000

2 000

10 000

10 000 (3)

84

Fluor och oorganiska fluorföreningar (som HF)

5 000

-

-

-

10 000

85

74-90-8

Cyanväte (HCN)

200

-

-

-

10 000

86

Partiklar (PM10)

50 000

-

-

-

*

Föroreningens CAS-nummer avser den exakta identifikationen i Chemical Abstracts Service Registry.

I kolumn 1 anges de tröskelvärden som avses i artikel 7.1 a i och iv. När det gäller parter som har valt rapporteringsalternativet i artikel 7.1 a inträder rapporteringsplikten för en anläggnings utsläpp eller, när det gäller föroreningar i avloppsvatten som leds till avloppsrening, överföring till något av de media som anges i underkolumnerna (luft, land, mark), när utsläppet eller överföringen överskrider tröskelvärdet.

I kolumn 2 anges de tröskelvärden som avses i artikel 7.1 a ii. När det gäller parter som har valt rapporteringsalternativet i artikel 7.1 a ii inträder rapporteringsplikten när bortförandet av en förorening från anläggningen överskrider tröskelvärdet.

I kolumn 3 anges de tröskelvärden som avses i artikel 7.1 b. När det gäller parter som har valt rapporteringsalternativet i artikel 7.1 b inträder rapporteringsplikten när utsläppen eller bortförandet av en förorening från anläggningen överskrider tröskelvärdet.

Ett streck (-) anger att parametern inte medför någon rapporteringsplikt.

En asterisk (*) anger att tröskelvärdet för utsläpp i kolumn 1a skall tillämpas för föroreningen, och inte tröskelvärdena för framställning, bearbetning eller användning.

Två asterisker (**) anger att tröskelvärdet för utsläpp i kolumn 1b skall tillämpas för föroreningen, och inte tröskelvärdena för framställning, bearbetning eller användning.

BILAGA III

DEL A

BORTSKAFFNINGSFÖRFARANDEN (D)

| — | Deponering på eller under markytan (t.ex. på avfallsupplag) |
| --- | --- |

—

Deponering på eller under markytan (t.ex. på avfallsupplag)

| — | Behandling i markbädd (t.ex. biologisk nedbrytning av flytande avfall och slam i jord) |
| --- | --- |

—

Behandling i markbädd (t.ex. biologisk nedbrytning av flytande avfall och slam i jord)

| — | Djupinjicering (t.ex. insprutning av pumpbart avfall i källor, saltgruvor eller naturligt förekommande förvaringsrum) |
| --- | --- |

—

Djupinjicering (t.ex. insprutning av pumpbart avfall i källor, saltgruvor eller naturligt förekommande förvaringsrum)

| — | Invallning (t.ex. av flytande avfall och slam i dagbrott, dammar eller laguner) |
| --- | --- |

—

Invallning (t.ex. av flytande avfall och slam i dagbrott, dammar eller laguner)

| — | Särskilt utformad markdeponering (t.ex. placering i inklädda separata förvaringsutrymmen som är täckta och avskilda från varandra och från den omgivande miljön) |
| --- | --- |

—

Särskilt utformad markdeponering (t.ex. placering i inklädda separata förvaringsutrymmen som är täckta och avskilda från varandra och från den omgivande miljön)

| — | Utsläpp av fast avfall till andra vatten än hav och oceaner |
| --- | --- |

—

Utsläpp av fast avfall till andra vatten än hav och oceaner

| — | Utsläpp till hav och oceaner inklusive deponering under havsbotten |
| --- | --- |

—

Utsläpp till hav och oceaner inklusive deponering under havsbotten

| — | Biologisk behandling som inte annars anges i denna bilaga och som leder till en slutprodukt i form av föreningar eller blandningar som bortskaffas med ett förfarande som avses i denna del |
| --- | --- |

—

Biologisk behandling som inte annars anges i denna bilaga och som leder till en slutprodukt i form av föreningar eller blandningar som bortskaffas med ett förfarande som avses i denna del

| — | Sådan fysikalisk-kemisk behandling som inte annars anges i denna bilaga och som leder till en slutprodukt i form av föreningar eller blandningar som bortskaffas med ett förfarande som avses i denna del (t.ex. avdunstning, torkning, kalcinering, neutralisering, fällning) |
| --- | --- |

—

Sådan fysikalisk-kemisk behandling som inte annars anges i denna bilaga och som leder till en slutprodukt i form av föreningar eller blandningar som bortskaffas med ett förfarande som avses i denna del (t.ex. avdunstning, torkning, kalcinering, neutralisering, fällning)

| — | Förbränning på land |
| --- | --- |

—

Förbränning på land

| — | Förbränning till havs |
| --- | --- |

—

Förbränning till havs

| — | Permanent lagring (t.ex. placering av behållare i en gruva) |
| --- | --- |

—

Permanent lagring (t.ex. placering av behållare i en gruva)

| — | Sammansmältning eller blandning före behandling med ett förfarande som avses i denna del |
| --- | --- |

—

Sammansmältning eller blandning före behandling med ett förfarande som avses i denna del

| — | Omförpackning före behandling med ett förfarande som avses i denna del |
| --- | --- |

—

Omförpackning före behandling med ett förfarande som avses i denna del

| — | Lagring innan ett förfarande som avses i denna del tillämpas |
| --- | --- |

—

Lagring innan ett förfarande som avses i denna del tillämpas

DEL B

ÅTERVINNINGSFÖRFARANDEN (R)

| — | Huvudanvändning som bränsle eller andra metoder att generera energi |
| --- | --- |

—

Huvudanvändning som bränsle eller andra metoder att generera energi

| — | Återvinning/vidareutnyttjande av lösningsmedel |
| --- | --- |

—

Återvinning/vidareutnyttjande av lösningsmedel

| — | Återvinning/vidareutnyttjande av organiska ämnen som inte används som lösningsmedel |
| --- | --- |

—

Återvinning/vidareutnyttjande av organiska ämnen som inte används som lösningsmedel

| — | Återvinning/vidareutnyttjande av metaller och metallföreningar |
| --- | --- |

—

Återvinning/vidareutnyttjande av metaller och metallföreningar

| — | Återvinning/vidareutnyttjande av andra oorganiska material |
| --- | --- |

—

Återvinning/vidareutnyttjande av andra oorganiska material

| — | Regenerering av syror eller baser |
| --- | --- |

—

Regenerering av syror eller baser

| — | Återvinning av de komponenter som används till att minska föroreningar |
| --- | --- |

—

Återvinning av de komponenter som används till att minska föroreningar

| — | Återvinning av katalysatorkomponenter |
| --- | --- |

—

Återvinning av katalysatorkomponenter

| — | Omraffinering eller andra sätt att återanvända olja |
| --- | --- |

—

Omraffinering eller andra sätt att återanvända olja

| — | Jordbehandling som är fördelaktig för jordbruket eller ekologisk förbättring |
| --- | --- |

—

Jordbehandling som är fördelaktig för jordbruket eller ekologisk förbättring

| — | Användning av avfall från något av de förfaranden som anges ovan i denna del |
| --- | --- |

—

Användning av avfall från något av de förfaranden som anges ovan i denna del

| — | Utbyte av avfall som skall underkastas något av de förfaranden som anges ovan i denna del |
| --- | --- |

—

Utbyte av avfall som skall underkastas något av de förfaranden som anges ovan i denna del

| — | Lagring av avfall som skall underkastas något av de förfaranden som anges i denna del |
| --- | --- |

—

Lagring av avfall som skall underkastas något av de förfaranden som anges i denna del

BILAGA IV

SKILJEDOMSFÖRFARANDE

| 1. | Om en tvist hänskjuts till skiljedom i enlighet med artikel 23.2 i detta protokoll skall en part eller parterna meddela övriga parter i tvisten på diplomatisk väg samt sekretariatet den fråga och de artiklar i detta protokoll vars tolkning eller tillämpning skiljedomsförfarandet gäller. Sekretariatet skall vidarebefordra den sålunda erhållna informationen till alla parter i detta protokoll. |
| --- | --- |

1.

Om en tvist hänskjuts till skiljedom i enlighet med artikel 23.2 i detta protokoll skall en part eller parterna meddela övriga parter i tvisten på diplomatisk väg samt sekretariatet den fråga och de artiklar i detta protokoll vars tolkning eller tillämpning skiljedomsförfarandet gäller. Sekretariatet skall vidarebefordra den sålunda erhållna informationen till alla parter i detta protokoll.

| 2. | Skiljedomstolen skall bestå av tre skiljemän. Kärandeparten eller kärandeparterna och den andra parten eller parterna i tvisten skall vardera utse en skiljeman, och de två skiljemän som utsetts på detta sätt skall gemensamt utse den tredje skiljemannen, som skall vara ordförande för skiljedomstolen. Den senare får inte vara medborgare i något land som är part i tvisten och inte heller ha fast hemvist inom något av dessa parters områden, vara anställd av någon av dem eller ha befattat sig med målet i någon annan egenskap. |
| --- | --- |

2.

Skiljedomstolen skall bestå av tre skiljemän. Kärandeparten eller kärandeparterna och den andra parten eller parterna i tvisten skall vardera utse en skiljeman, och de två skiljemän som utsetts på detta sätt skall gemensamt utse den tredje skiljemannen, som skall vara ordförande för skiljedomstolen. Den senare får inte vara medborgare i något land som är part i tvisten och inte heller ha fast hemvist inom något av dessa parters områden, vara anställd av någon av dem eller ha befattat sig med målet i någon annan egenskap.

| 3. | Om skiljedomstolens ordförande inte har utsetts inom två månader efter det att den andra skiljemannen har utsetts, skall exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa på begäran av en av parterna i tvisten utse ordföranden inom en tid av ytterligare två månader. |
| --- | --- |

3.

Om skiljedomstolens ordförande inte har utsetts inom två månader efter det att den andra skiljemannen har utsetts, skall exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa på begäran av en av parterna i tvisten utse ordföranden inom en tid av ytterligare två månader.

| 4. | Om någon av parterna i tvisten inte utnämner en skiljeman inom två månader efter det meddelande som avses i punkt 1, kan den andra parten underrätta exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa, som skall utse skiljedomstolens ordförande inom en tid av ytterligare två månader. Efter utnämningen skall skiljedomstolens ordförande anmoda den part som inte utsett någon skiljeman att göra detta inom två månader. Om parten inte gör detta inom utsatt tid skall ordföranden underrätta exekutivsekreteraren för Ekonomiska kommissionen för Europa, som skall göra denna utnämning inom en tid av ytterligare två månader. |
| --- | --- |

4.

Om någon av parterna i tvisten inte utnämner en skiljeman inom två månader efter det meddelande som avses i punkt 1, kan den andra parten underrätta exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa, som skall utse skiljedomstolens ordförande inom en tid av ytterligare två månader. Efter utnämningen skall skiljedomstolens ordförande anmoda den part som inte utsett någon skiljeman att göra detta inom två månader. Om parten inte gör detta inom utsatt tid skall ordföranden underrätta exekutivsekreteraren för Ekonomiska kommissionen för Europa, som skall göra denna utnämning inom en tid av ytterligare två månader.

| 5. | Skiljedomstolen skall meddela sitt beslut i enlighet med internationell rätt och bestämmelserna i detta protokoll. |
| --- | --- |

5.

Skiljedomstolen skall meddela sitt beslut i enlighet med internationell rätt och bestämmelserna i detta protokoll.

| 6. | En skiljedomstol tillsatt enligt bestämmelserna i denna bilaga skall själv upprätta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

6.

En skiljedomstol tillsatt enligt bestämmelserna i denna bilaga skall själv upprätta sin arbetsordning.

| 7. | Skiljedomstolens beslut, både i processuella och materiella frågor, skall fattas med enkel majoritet vid omröstning bland skiljemännen. |
| --- | --- |

7.

Skiljedomstolens beslut, både i processuella och materiella frågor, skall fattas med enkel majoritet vid omröstning bland skiljemännen.

| 8. | Skiljedomstolen får vidta alla lämpliga åtgärder för att fastställa fakta. |
| --- | --- |

8.

Skiljedomstolen får vidta alla lämpliga åtgärder för att fastställa fakta.

| 9. | Parterna i tvisten skall underlätta skiljedomstolens arbete och skall särskilt med alla tillgängliga medel






  a) | förse skiljedomstolen med all relevant dokumentation, allt bistånd och alla upplysningar, |
| --- | --- | --- |

9.

Parterna i tvisten skall underlätta skiljedomstolens arbete och skall särskilt med alla tillgängliga medel

a)

förse skiljedomstolen med all relevant dokumentation, allt bistånd och alla upplysningar,

| b) | göra det möjligt för skiljedomstolen att vid behov inkalla vittnen eller experter och uppta deras vittnesmål. |
| --- | --- |

b)

göra det möjligt för skiljedomstolen att vid behov inkalla vittnen eller experter och uppta deras vittnesmål.

| 10. | Parterna och skiljemännen skall skydda alla konfidentiella uppgifter som de får i förtroende under förfarandet inför skiljedomstolen. |
| --- | --- |

10.

Parterna och skiljemännen skall skydda alla konfidentiella uppgifter som de får i förtroende under förfarandet inför skiljedomstolen.

| 11. | Skiljedomstolen kan, på begäran av någon av parterna, rekommendera tillfälliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

11.

Skiljedomstolen kan, på begäran av någon av parterna, rekommendera tillfälliga skyddsåtgärder.

| 12. | Om någon av parterna i tvisten inte inställer sig inför skiljedomstolen eller underlåter att föra sin talan kan den andra parten begära att skiljedomstolen fortsätter förfarandet och avger sitt slutliga beslut. En parts uteblivande eller underlåtenhet att föra sin talan skall inte utgöra något hinder för förhandlingarna. Innan skiljedomstolen avger sitt beslut skall den förvissa sig om att yrkandet är sakligt och rättsligt välgrundat. |
| --- | --- |

12.

Om någon av parterna i tvisten inte inställer sig inför skiljedomstolen eller underlåter att föra sin talan kan den andra parten begära att skiljedomstolen fortsätter förfarandet och avger sitt slutliga beslut. En parts uteblivande eller underlåtenhet att föra sin talan skall inte utgöra något hinder för förhandlingarna. Innan skiljedomstolen avger sitt beslut skall den förvissa sig om att yrkandet är sakligt och rättsligt välgrundat.

| 13. | Skiljedomstolen kan pröva och besluta om motyrkanden som direkt härrör från den sak som är föremål för tvisten. |
| --- | --- |

13.

Skiljedomstolen kan pröva och besluta om motyrkanden som direkt härrör från den sak som är föremål för tvisten.

| 14. | Om inte skiljedomstolen beslutar annat på grund av särskilda omständigheter i målet skall skiljedomstolens kostnader, inklusive ersättning till skiljemännen, fördelas lika på parterna i tvisten. Skiljedomstolen skall bokföra alla sina utgifter och tillställa parterna en slutredovisning av dessa. |
| --- | --- |

14.

Om inte skiljedomstolen beslutar annat på grund av särskilda omständigheter i målet skall skiljedomstolens kostnader, inklusive ersättning till skiljemännen, fördelas lika på parterna i tvisten. Skiljedomstolen skall bokföra alla sina utgifter och tillställa parterna en slutredovisning av dessa.

| 15. | Parter i detta protokoll som har ett rättsligt intresse i tvistens sakfråga och som kan påverkas av ett beslut i målet får med skiljedomstolens samtycke intervenera i förhandlingarna. |
| --- | --- |

15.

Parter i detta protokoll som har ett rättsligt intresse i tvistens sakfråga och som kan påverkas av ett beslut i målet får med skiljedomstolens samtycke intervenera i förhandlingarna.

| 16. | Skiljedomstolen skall meddela dom inom fem månader från den dag då den upprättas, såvida den inte finner det nödvändigt att utsträcka tidsgränsen med en period som inte bör överstiga fem månader. |
| --- | --- |

16.

Skiljedomstolen skall meddela dom inom fem månader från den dag då den upprättas, såvida den inte finner det nödvändigt att utsträcka tidsgränsen med en period som inte bör överstiga fem månader.

| 17. | Skiljedomen skall innehålla domskälen. Den skall vara slutlig och bindande för alla parter i tvisten. Skiljedomstolen skall översända domen till parterna i tvisten och till sekretariatet. Sekretariatet skall vidarebefordra den sålunda erhållna informationen till alla parter i detta protokoll. |
| --- | --- |

17.

Skiljedomen skall innehålla domskälen. Den skall vara slutlig och bindande för alla parter i tvisten. Skiljedomstolen skall översända domen till parterna i tvisten och till sekretariatet. Sekretariatet skall vidarebefordra den sålunda erhållna informationen till alla parter i detta protokoll.

| 18. | Tvister mellan parter om tolkningen eller verkställandet av skiljedomen kan av endera parten hänskjutas till den skiljedomstol som avkunnat domen eller, om denna inte kan uppta saken till behandling, till en annan skiljedomstol som tillsätts för ändamålet på samma sätt som den första skiljedomstolen. |
| --- | --- |

18.

Tvister mellan parter om tolkningen eller verkställandet av skiljedomen kan av endera parten hänskjutas till den skiljedomstol som avkunnat domen eller, om denna inte kan uppta saken till behandling, till en annan skiljedomstol som tillsätts för ändamålet på samma sätt som den första skiljedomstolen.

---

(1)  Enskilda föroreningar skall rapporteras om tröskelvärdet för BTEX (summan av benzen, toluen, etylbenzen, xylen) överskrids.

1

(2)  Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) skall mätas som benzo(a)pyren (50-32-8), benzo(b)fluoranten (205-99-2), benzo(k)fluoranten (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pyren (193-39-5) (från protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar).

2

(3)  Som oorganiska föreningar.

3

---

BILAGA B

Europeiska gemenskapens förklaring i enlighet med artikel 26.4 i FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar

Europeiska gemenskapen förklarar att den i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1, är behörig att ingå internationella avtal och fullgöra de skyldigheter som följer av avtalen när detta bidrar till att följande mål uppnås:

| — | Att bevara, skydda och förbättra miljön. |
| --- | --- |

—

Att bevara, skydda och förbättra miljön.

| — | Att skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

—

Att skydda människors hälsa.

| — | Att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt. |
| --- | --- |

—

Att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt.

| — | Att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem. |
| --- | --- |

—

Att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

Register över utsläpp och överföringar av föroreningar kan användas för att stimulera till en ökad miljöhänsyn, för att ge allmänheten tillgång till information om föroreningar som släpps ut och för behöriga myndigheters arbete med att följa trender, påvisa framsteg med att minska utsläppen, övervaka att vissa internationella avtal följs och bedöma vilka framsteg som görs; de bidrar därigenom till att ovannämnda mål uppnås.

Europeiska gemenskapen förklarar vidare att den redan har antagit rättsakter som är bindande för medlemsstaterna i de frågor som regleras i detta protokoll och kommer att överlämna och uppdatera en förteckning över dessa rättsakter i enlighet med artikel 26.4 i protokollet.

Europeiska gemenskapen ansvarar för genomförandet av de skyldigheter enligt protokollet som omfattas av gällande gemenskapsrätt.

Utövandet av gemenskapens behörighet är till sin natur i ständig utveckling.

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/80 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/80

---

RÅDETS BESLUT

av den 23 januari 2006

om att de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, samt Ryssland, skall kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX)

(2006/62/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 181a.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Central förvaltning i indirekt form har tidigare visat sig vara ett värdefullt verktyg när det gäller stödet inför anslutningen, särskilt i samband med de åtgärder som utförs av Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX). |
| --- | --- |

(1)

Central förvaltning i indirekt form har tidigare visat sig vara ett värdefullt verktyg när det gäller stödet inför anslutningen, särskilt i samband med de åtgärder som utförs av Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX).

| (2) | Målet för den europeiska grannskapspolitiken, såsom det anges i det strategidokument från kommissionen som antogs i maj 2004, är att med de angränsande länderna dela fördelarna med Europeiska unionens utvidgning 2004 och använda en del av instrumenten och den erfarenhet som vunnits i samband med utvidgningsprocessen till att föra partnerländerna närmare EU, i syfte att gradvis uppnå ekonomisk integration och ökat politiskt samarbete. De länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör därför kunna komma i åtnjutande av TAIEX. |
| --- | --- |

(2)

Målet för den europeiska grannskapspolitiken, såsom det anges i det strategidokument från kommissionen som antogs i maj 2004, är att med de angränsande länderna dela fördelarna med Europeiska unionens utvidgning 2004 och använda en del av instrumenten och den erfarenhet som vunnits i samband med utvidgningsprocessen till att föra partnerländerna närmare EU, i syfte att gradvis uppnå ekonomisk integration och ökat politiskt samarbete. De länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör därför kunna komma i åtnjutande av TAIEX.

| (3) | Vid det femtonde toppmötet mellan EU och Ryssland den 10 maj 2005 antog EU och Ryssland färdplaner för inrättandet av fyra gemensamma områden med mål liknande de mål som fastställts för den europeiska grannskapspolitiken, nämligen att intensifiera det bilaterala samarbetet och att söka uppnå konvergens inom regelgivning och en tillnärmning av lagstiftningen för att höja standarden. |
| --- | --- |

(3)

Vid det femtonde toppmötet mellan EU och Ryssland den 10 maj 2005 antog EU och Ryssland färdplaner för inrättandet av fyra gemensamma områden med mål liknande de mål som fastställts för den europeiska grannskapspolitiken, nämligen att intensifiera det bilaterala samarbetet och att söka uppnå konvergens inom regelgivning och en tillnärmning av lagstiftningen för att höja standarden.

| (4) | Ryssland kommer att kunna komma i fråga för stöd inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

(4)

Ryssland kommer att kunna komma i fråga för stöd inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

| (5) | I artikel 54.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) (nedan kallad ”budgetförordningen”) fastställs att gemenskapsbudgeten, förutsatt att särskilda villkor för genomförandet är uppfyllda, får genomföras centralt i indirekt form, om den grundläggande rättsakten för programmet medger detta. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 54.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) (nedan kallad ”budgetförordningen”) fastställs att gemenskapsbudgeten, förutsatt att särskilda villkor för genomförandet är uppfyllda, får genomföras centralt i indirekt form, om den grundläggande rättsakten för programmet medger detta.

| (6) | Ett harmoniserat genomförande av det bistånd som tillhandahålls genom TAIEX är nödvändigt. Detta beslut bör därför följa samma tillvägagångssätt som rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 angående ekonomiskt stöd till vissa länder i Central- och Östeuropa (3) (Phare), rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) (Cards) och rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001 om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen (5). |
| --- | --- |

(6)

Ett harmoniserat genomförande av det bistånd som tillhandahålls genom TAIEX är nödvändigt. Detta beslut bör därför följa samma tillvägagångssätt som rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 angående ekonomiskt stöd till vissa länder i Central- och Östeuropa (3) (Phare), rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) (Cards) och rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001 om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen (5).

| (7) | Några av de åtgärder som anges i rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 av den 29 december 1999 om bistånd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien (6) omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. De aspekterna berörs inte av detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Några av de åtgärder som anges i rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 av den 29 december 1999 om bistånd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien (6) omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. De aspekterna berörs inte av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syftet med detta beslut är att göra det möjligt för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, samt Ryssland, särskilt de länder som har handlingsplaner eller färdplaner som är under genomförande, att komma i åtnjutande av stöd från TAIEX i form av målinriktat tekniskt bistånd i syfte att understödja partnerländerna när det gäller att förstå och utarbeta lagstiftning med anknytning till handlingsplanerna och att hjälpa dem att genomföra lagstiftningen och kontrollera att den efterlevs.

Artikel 2

Vid genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (7) och förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 får kommissionen i enlighet med artikel 54.2 i budgetförordningen besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt budgetgenomförandeuppgifter som följer av ett sådant beslut, till det organ som har ansvaret för genomförandet av det TAIEX-program som genomförs enligt förordning (EEG) nr 3906/89, förordning (EG) nr 2666/2000 och förordning (EG) nr 2500/2001.

Artikel 3

Detta beslut skall inte tillämpas på de åtgärder som genomförs enligt förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 och omfattas av Euratomfördraget.

Artikel 4

Åtgärder som beviljas enligt detta beslut skall finansieras med medel från budgetpost 19 06 01 för bistånd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien och den därmed sammanhängande budgetposten för administrativa utgifter 19 01 04 07, samt från budgetpost 19 08 02 01 Meda (åtgärder i samband med reformer av ekonomiska och sociala strukturer i tredjeländer i Medelhavsområdet) och den därmed sammanhängande budgetposten för administrativa utgifter 19 01 04 06.

Utfärdat i Bryssel den 23 januari 2006.

På rådets vägnar

J. PRÖLL

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  EGT L 375, 23.12.1989, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2257/2004 (EUT L 389, 30.12.2004, s. 1).

3

(4)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

4

(5)  EGT L 342, 27.12.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005.

5

(6)  EGT L 12, 18.1.2000, s. 1.

6

(7)  EGT L 189, 30.7.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005.

7

---

Kommissionen

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/82

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 november 2003

om den stödordning som Italien, regionen Piemonte, planerar att genomföra för att minska luftföroreningarna inom regionen

[delgivet med nr K(2003) 3520]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/63/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (1), efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom skrivelser av den 16 december 2002, som registrerades av kommissionen den 18 december 2002 (A/39321), och den 20 december 2002, som registrerades den 31 december 2002 (A/39483), anmälde de italienska myndigheterna till kommissionen, enligt artikel 88.3 i EG-fördraget, regionen Piemontes stödordning som avser utbyggnad av distributionsnätet för försäljning av naturgas som används som motorbränsle. |
| --- | --- |

(1)

Genom skrivelser av den 16 december 2002, som registrerades av kommissionen den 18 december 2002 (A/39321), och den 20 december 2002, som registrerades den 31 december 2002 (A/39483), anmälde de italienska myndigheterna till kommissionen, enligt artikel 88.3 i EG-fördraget, regionen Piemontes stödordning som avser utbyggnad av distributionsnätet för försäljning av naturgas som används som motorbränsle.

| (2) | Genom en skrivelse av den 3 februari 2003 (D/50722) begärde kommissionen ytterligare upplysningar om den anmälda ordningen. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 3 februari 2003 (D/50722) begärde kommissionen ytterligare upplysningar om den anmälda ordningen.

| (3) | Den 25 mars 2003 inkom de italienska myndigheterna med ytterligare upplysningar genom skrivelse A/32278, som registrerades den 28 mars 2003. |
| --- | --- |

(3)

Den 25 mars 2003 inkom de italienska myndigheterna med ytterligare upplysningar genom skrivelse A/32278, som registrerades den 28 mars 2003.

| (4) | Genom en skrivelse av den 28 maj 2003 (SG(2003) D/229965) underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 28 maj 2003 (SG(2003) D/229965) underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende den föreslagna åtgärden.

| (5) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter inom den föreskrivna tidsfristen (en månad) enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter inom den föreskrivna tidsfristen (en månad) enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 659/1999.

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter den 29 augusti 2003 (Bundesverband der deutschen Gas- und Wasserwirtschaft e V., BGW, Tyskland), den 1 september 2003 (Bundesministerium der Finanzen, Tyskland), och den 2 september 2003 (OMV Erdgas, Österrike). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter den 29 augusti 2003 (Bundesverband der deutschen Gas- und Wasserwirtschaft e V., BGW, Tyskland), den 1 september 2003 (Bundesministerium der Finanzen, Tyskland), och den 2 september 2003 (OMV Erdgas, Österrike).

| (7) | Efter det att de italienska myndigheterna den 10 juli 2003 och den 5 augusti 2003 hade begärt två förlängningar av tidsfristen, vilket beviljades av kommissionen den 7 augusti 2003, inkom Italien med sitt officiella svar genom skrivelse A/37006 av den 10 oktober 2003. |
| --- | --- |

(7)

Efter det att de italienska myndigheterna den 10 juli 2003 och den 5 augusti 2003 hade begärt två förlängningar av tidsfristen, vilket beviljades av kommissionen den 7 augusti 2003, inkom Italien med sitt officiella svar genom skrivelse A/37006 av den 10 oktober 2003.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ORDNINGEN

2.1   Rättslig grund och ordningens syfte

| (8) | Det anmälda stödet grundar sig på bestämmelserna i följande rättsakter:






  A. | Primärlagstiftning






  — | Beslut nr 67-7675 fattat av Giunta Regionale den 11 november 2002”Projekt för utbyggnad av försäljningsnätet för metan till motorbränsle. Överföring till kommunerna av medel för finansiering av företag som avser att uppföra distributionsanläggningar för metan till motorfordon. Fastställande av tidsfrister för att inkomma med ansökningar och kriterier för bedömning av dessa”. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Det anmälda stödet grundar sig på bestämmelserna i följande rättsakter:

A.

Primärlagstiftning

—

Beslut nr 67-7675 fattat av Giunta Regionale den 11 november 2002”Projekt för utbyggnad av försäljningsnätet för metan till motorbränsle. Överföring till kommunerna av medel för finansiering av företag som avser att uppföra distributionsanläggningar för metan till motorfordon. Fastställande av tidsfrister för att inkomma med ansökningar och kriterier för bedömning av dessa”.

| B. | Sekundärlagstiftning






  — | Lag nr 426 av den 9 december 1998”Nya insatser på miljöområdet”. |
| --- | --- | --- |

B.

Sekundärlagstiftning

—

Lag nr 426 av den 9 december 1998”Nya insatser på miljöområdet”.

| — | Ministerdekret av den 22 december 2000”Fastställande av det nationella gasledningsnätet enligt artikel 9 i lagdekret nr 164 av den 23 maj 2000”. |
| --- | --- |

—

Ministerdekret av den 22 december 2000”Fastställande av det nationella gasledningsnätet enligt artikel 9 i lagdekret nr 164 av den 23 maj 2000”.

| — | Ministerdekret nr 256 av den 17 juli 1998”Förordning med bestämmelser om lättnader för fordon som drivs med metan eller LPG”. |
| --- | --- |

—

Ministerdekret nr 256 av den 17 juli 1998”Förordning med bestämmelser om lättnader för fordon som drivs med metan eller LPG”.

| — | Ministerdekret av den 28 maj 1999”Beviljande av lån till de lokala myndigheterna från den statliga banken Cassa depositi e prestiti för finansiering av insatser på miljöområdet som föreskrivs i lag nr 426 av den 9 december 1998”. |
| --- | --- |

—

Ministerdekret av den 28 maj 1999”Beviljande av lån till de lokala myndigheterna från den statliga banken Cassa depositi e prestiti för finansiering av insatser på miljöområdet som föreskrivs i lag nr 426 av den 9 december 1998”.

| — | Ministerdekret av den 5 april 2001”Direkta bidrag till medborgare för förvärv av fordon som drivs med el, metan eller LPG och för uppförande av metan- och LPG-anläggningar”. |
| --- | --- |

—

Ministerdekret av den 5 april 2001”Direkta bidrag till medborgare för förvärv av fordon som drivs med el, metan eller LPG och för uppförande av metan- och LPG-anläggningar”.

| — | Beslut nr 13-7622 fattat av Giunta Regionale ”Spridning av bruket av metan och LPG samt andra innovativa framdrivningssätt med låg miljöpåverkan i de offentliga bilparkerna med servicefordon. Fastställande av kriterier för fördelning och överföring av medel till provinserna”. |
| --- | --- |

—

Beslut nr 13-7622 fattat av Giunta Regionale ”Spridning av bruket av metan och LPG samt andra innovativa framdrivningssätt med låg miljöpåverkan i de offentliga bilparkerna med servicefordon. Fastställande av kriterier för fördelning och överföring av medel till provinserna”.

| — | Beslut nr 62-6806 fattat av Giunta Regionale ”Allmänna kriterier och finansieringsmetoder i investeringsplanen för lokala, offentliga transporter i Piemonte enligt lag 194/98. Avsättning för det regionala transportdirektoratet på 9 009 895,07 euro enligt rubrik 25192/2002”. |
| --- | --- |

—

Beslut nr 62-6806 fattat av Giunta Regionale ”Allmänna kriterier och finansieringsmetoder i investeringsplanen för lokala, offentliga transporter i Piemonte enligt lag 194/98. Avsättning för det regionala transportdirektoratet på 9 009 895,07 euro enligt rubrik 25192/2002”.

| (9) | Ordningen rör en utbyggnad av nätet av tankstationer för distribution av naturgas (metan) som används som motorbränsle för fordon. För närvarande finns bara 12 anläggningar av detta slag i regionen Piemonte, medan det finns 80 i Emilia Romagna och 64 i Venetien. Man anser att detta inte räcker för att uppfylla målet från Kyoto om att minska koldioxidutsläppen – vilket har fastställts i nationell och regional lagstiftning – och för att bekämpa miljöpåverkan från andra farliga luftburna ämnen genom att minska nivån på följande föroreningar i regionen: a) kvävedioxid, b) små partiklar och c) bensen. Sådana utsläpp av föroreningar är en följd av den ökade trafiken och den alltför höga användningen av en viss blandning av traditionella motorbränslen. Därför har regionen Piemonte inriktat sin åtgärd på offentliga och privata transporter, såväl vad gäller fordonsparkens rörlighet och struktur som bränsleförsäljningen. |
| --- | --- |

(9)

Ordningen rör en utbyggnad av nätet av tankstationer för distribution av naturgas (metan) som används som motorbränsle för fordon. För närvarande finns bara 12 anläggningar av detta slag i regionen Piemonte, medan det finns 80 i Emilia Romagna och 64 i Venetien. Man anser att detta inte räcker för att uppfylla målet från Kyoto om att minska koldioxidutsläppen – vilket har fastställts i nationell och regional lagstiftning – och för att bekämpa miljöpåverkan från andra farliga luftburna ämnen genom att minska nivån på följande föroreningar i regionen: a) kvävedioxid, b) små partiklar och c) bensen. Sådana utsläpp av föroreningar är en följd av den ökade trafiken och den alltför höga användningen av en viss blandning av traditionella motorbränslen. Därför har regionen Piemonte inriktat sin åtgärd på offentliga och privata transporter, såväl vad gäller fordonsparkens rörlighet och struktur som bränsleförsäljningen.

2.2   Stödets form

| (10) | Det föreslagna stödet ges i form av ett bidrag. |
| --- | --- |

(10)

Det föreslagna stödet ges i form av ett bidrag.

2.3   Stödnivå, mottagare och stödberättigande kostnader

| (11) | Stödet uppgår till 150 000 euro, räknat per tankstation. Stödnivån anges inte. De stödberättigande kostnaderna och stödmottagarna beskrivs under punkt 4 ”Kommentarer från Italien”. |
| --- | --- |

(11)

Stödet uppgår till 150 000 euro, räknat per tankstation. Stödnivån anges inte. De stödberättigande kostnaderna och stödmottagarna beskrivs under punkt 4 ”Kommentarer från Italien”.

2.4   Budget och varaktighet

| (12) | Stödet uppgår till cirka 5 miljoner euro. Stödets varaktighet beror på budgetanslagen som har avsatts för åren 2002, 2003 och 2004. |
| --- | --- |

(12)

Stödet uppgår till cirka 5 miljoner euro. Stödets varaktighet beror på budgetanslagen som har avsatts för åren 2002, 2003 och 2004.

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (13) | I sitt beslut av den 28 maj 2003 (nedan kallat ”beslutet om att inleda förfarandet”) uttryckte kommissionen tvivel om vissa delar i det anmälda stödet. |
| --- | --- |

(13)

I sitt beslut av den 28 maj 2003 (nedan kallat ”beslutet om att inleda förfarandet”) uttryckte kommissionen tvivel om vissa delar i det anmälda stödet.

3.1   Tvivel som avser stödbeloppet

| (14) | Kommissionen har noterat att stödbeloppet överstiger stödtaket på 100 000 euro under en period av tre år för varje enskilt företag, vilket anges i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (3), och den har beaktat att de italienska myndigheterna inte avsåg att minska stödbeloppet på 150 000 euro per tankstation, eftersom detta belopp var minsta möjliga erforderliga stimulans för att någon skulle investera i en ny tankstation i regionen. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har noterat att stödbeloppet överstiger stödtaket på 100 000 euro under en period av tre år för varje enskilt företag, vilket anges i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (3), och den har beaktat att de italienska myndigheterna inte avsåg att minska stödbeloppet på 150 000 euro per tankstation, eftersom detta belopp var minsta möjliga erforderliga stimulans för att någon skulle investera i en ny tankstation i regionen.

3.2   Tvivel som avser nätets avstånd till medlemsstaternas gränser och åtgärdens eventuella effekt på gemenskapshandeln eftersom det inte rör sig om stöd av mindre betydelse

| (15) | I beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att det vid första anblicken kan föreligga en potentiell effekt på handeln eftersom naturgas är föremål för internationell handel och tankstationerna kan ligga nära gränsen. |
| --- | --- |

(15)

I beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att det vid första anblicken kan föreligga en potentiell effekt på handeln eftersom naturgas är föremål för internationell handel och tankstationerna kan ligga nära gränsen.

3.3   Tvivel som avser ägande av anläggningarna för distribution av naturgas och stödmottagarnas identitet

| (16) | I beslutet om att inleda förfarandet hänvisade kommissionen till ett tidigare beslut i ett liknande fall, beslut 1999/705/EG av den 20 juli 1999 om statligt stöd från Nederländerna till förmån för 633 nederländska tankstationer utefter den tyska gränsen (4). Detta beslut har bekräftats av domstolen i en dom av den 13 juni 2002 (5). |
| --- | --- |

(16)

I beslutet om att inleda förfarandet hänvisade kommissionen till ett tidigare beslut i ett liknande fall, beslut 1999/705/EG av den 20 juli 1999 om statligt stöd från Nederländerna till förmån för 633 nederländska tankstationer utefter den tyska gränsen (4). Detta beslut har bekräftats av domstolen i en dom av den 13 juni 2002 (5).

3.4   Tvivel som avser åtgärdens effekt på miljön

| (17) | Kommissionen har noterat att de italienska myndigheterna inte har visat klart i anmälan att ordningen skulle ha några konkreta fördelar för miljön. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har noterat att de italienska myndigheterna inte har visat klart i anmälan att ordningen skulle ha några konkreta fördelar för miljön.

| (18) | Två punkter som framhålls i beslut 1999/705/EG och i domstolens efterföljande dom (se punkt 16) är särskilt relevanta för det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(18)

Två punkter som framhålls i beslut 1999/705/EG och i domstolens efterföljande dom (se punkt 16) är särskilt relevanta för det aktuella ärendet.

| (19) | I beslutet om att inleda förfarandet yrkade kommissionen på en korrekt identifiering av ”stödmottagaren” eftersom denne kan vara en annan fysisk eller juridisk person än ”tankanläggningen”. Detta skulle till exempel vara fallet om a) samma ägare innehade eller förvaltade flera försäljningsställen eller b) samma återförsäljare inkom med fler än en ansökan om stöd. I själva verket är det inte omöjligt att ett stort oljebolag har den faktiska kontrollen över förvaltningen av en tankanläggning genom ett exklusivt inköpsavtal eller en annan typ av avtal. |
| --- | --- |

(19)

I beslutet om att inleda förfarandet yrkade kommissionen på en korrekt identifiering av ”stödmottagaren” eftersom denne kan vara en annan fysisk eller juridisk person än ”tankanläggningen”. Detta skulle till exempel vara fallet om a) samma ägare innehade eller förvaltade flera försäljningsställen eller b) samma återförsäljare inkom med fler än en ansökan om stöd. I själva verket är det inte omöjligt att ett stort oljebolag har den faktiska kontrollen över förvaltningen av en tankanläggning genom ett exklusivt inköpsavtal eller en annan typ av avtal.

| (20) | För att kontrollera att det inte rör sig om en kumulering av oförenliga stöd har kommissionen följaktligen klassificerat försäljningsställena i sju kategorier, av vilka följande tre är de mest relevanta:






  a) | I den första kategorin, dealer-owned/dealer-operated (nedan kallad ”Do/Do”) är återförsäljaren ägare till tankstationen. Han driver den på egen risk och är knuten till oljebolaget (sin leverantör) genom ett exklusivt inköpsavtal. |
| --- | --- | --- |

(20)

För att kontrollera att det inte rör sig om en kumulering av oförenliga stöd har kommissionen följaktligen klassificerat försäljningsställena i sju kategorier, av vilka följande tre är de mest relevanta:

a)

I den första kategorin, dealer-owned/dealer-operated (nedan kallad ”Do/Do”) är återförsäljaren ägare till tankstationen. Han driver den på egen risk och är knuten till oljebolaget (sin leverantör) genom ett exklusivt inköpsavtal.

| b) | I den andra kategorin, company-owned/dealer-operated (nedan kallad ”Co/Do”), hyr återförsäljaren tankstationen. Han driver den på egen risk och är bunden till oljebolaget genom ett exklusivt inköpsavtal. |
| --- | --- |

b)

I den andra kategorin, company-owned/dealer-operated (nedan kallad ”Co/Do”), hyr återförsäljaren tankstationen. Han driver den på egen risk och är bunden till oljebolaget genom ett exklusivt inköpsavtal.

| c) | I den tredje, company-owned/company-operated (nedan kallad ”Co/Co”), drivs tankstationen av oljebolagets anställda eller dotterföretag. De anställda/dotterföretagen handlar inte på egen risk och väljer inte fritt sina leverantörer. |
| --- | --- |

c)

I den tredje, company-owned/company-operated (nedan kallad ”Co/Co”), drivs tankstationen av oljebolagets anställda eller dotterföretag. De anställda/dotterföretagen handlar inte på egen risk och väljer inte fritt sina leverantörer.

| (21) | Det är de italienska myndigheterna som har bevisbördan när det gäller att bevisa vem som verkligen äger tankstationen och vilket slags kontrakt som binder leverantören till förvaltaren. I detta avseende har kommissionen ställt två frågor till de italienska myndigheterna som rör 1) förslaget att ändra ordningen så att den överensstämmer med alla bestämmelser i förordning (EG) nr 69/2001 (6) och 2) ägarstrukturen på tankstationerna och storleken på de stödmottagande företagen. Kommissionen ville särskilt veta om alla eller en del av de nya försäljningsställena var en del av ett försäljningsnät som tillhör något storföretag eller något internationellt oljebolag. |
| --- | --- |

(21)

Det är de italienska myndigheterna som har bevisbördan när det gäller att bevisa vem som verkligen äger tankstationen och vilket slags kontrakt som binder leverantören till förvaltaren. I detta avseende har kommissionen ställt två frågor till de italienska myndigheterna som rör 1) förslaget att ändra ordningen så att den överensstämmer med alla bestämmelser i förordning (EG) nr 69/2001 (6) och 2) ägarstrukturen på tankstationerna och storleken på de stödmottagande företagen. Kommissionen ville särskilt veta om alla eller en del av de nya försäljningsställena var en del av ett försäljningsnät som tillhör något storföretag eller något internationellt oljebolag.

| (22) | Kommissionen ansåg att de italienska myndigheternas svar var otillräckliga. Dels kunde de inte utesluta möjligheten att ansökningar om stöd kunde läggas fram flera gånger av olika tankstationer som tillhörde ett och samma storföretag. Dels har de inte kunnat bevisa att kontraktsförhållandet (7) var av en sådan natur att det band förvaltaren (som förvaltar anläggningarna) till leverantören utan att förvaltaren har någon frihet att fatta egna beslut. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen ansåg att de italienska myndigheternas svar var otillräckliga. Dels kunde de inte utesluta möjligheten att ansökningar om stöd kunde läggas fram flera gånger av olika tankstationer som tillhörde ett och samma storföretag. Dels har de inte kunnat bevisa att kontraktsförhållandet (7) var av en sådan natur att det band förvaltaren (som förvaltar anläggningarna) till leverantören utan att förvaltaren har någon frihet att fatta egna beslut.

3.5   Tvivel som avser de stödberättigande kostnaderna

| (23) | Kommissionen har noterat att investeringsstödet inte har någon klar koppling till några stödberättigande kostnader enligt vad som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (8), särskilt punkt 37 i dessa riktlinjer. Å andra sidan faller det anmälda investeringsstödet inte inom ramen för någon av punkterna 29 (investeringsstöd som går utöver EG-normerna), 30 (investeringar i energisparande), 31 (investeringar för kraftvärmeproduktion) eller 32 (investeringarna i förnybara energikällor) i riktlinjerna för stöd till skydd av miljön (9). |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen har noterat att investeringsstödet inte har någon klar koppling till några stödberättigande kostnader enligt vad som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (8), särskilt punkt 37 i dessa riktlinjer. Å andra sidan faller det anmälda investeringsstödet inte inom ramen för någon av punkterna 29 (investeringsstöd som går utöver EG-normerna), 30 (investeringar i energisparande), 31 (investeringar för kraftvärmeproduktion) eller 32 (investeringarna i förnybara energikällor) i riktlinjerna för stöd till skydd av miljön (9).

3.6   Avslutande anmärkningar

| (24) | Trots sina tvivel erkände kommissionen att den på förhand antog att de eventuella snedvridningarna av konkurrensen kunde vara begränsade, om ens märkbara. |
| --- | --- |

(24)

Trots sina tvivel erkände kommissionen att den på förhand antog att de eventuella snedvridningarna av konkurrensen kunde vara begränsade, om ens märkbara.

| (25) | Kommissionen noterade också att ordningen inte heller var förenlig med andra ramar och riktlinjer. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen noterade också att ordningen inte heller var förenlig med andra ramar och riktlinjer.

4.   KOMMENTARER FRÅN ITALIEN

4.1   Kommentarer som avser åtgärdens effekt på miljön

| (26) | I sina kommentarer hävdar de italienska myndigheterna att för att kunna uppfylla Kyotomålen – som har införlivats såväl i gemenskapslagstiftningen som i den italienska lagstiftningen – är det nödvändigt att ta itu med en av mänsklighetens mest förorenande verksamheter, nämligen vägtrafiken (rörligheten). CO2, PM10, PM2,5 och NO2 är de mest förekommande föroreningarna från vägtrafiken och metan är det bästa alternativet till traditionella bränslen. Metangasens spridning borde ha en effekt såväl på de offentliga transporterna som på försörjnings- och varutransporter (biltransporter). |
| --- | --- |

(26)

I sina kommentarer hävdar de italienska myndigheterna att för att kunna uppfylla Kyotomålen – som har införlivats såväl i gemenskapslagstiftningen som i den italienska lagstiftningen – är det nödvändigt att ta itu med en av mänsklighetens mest förorenande verksamheter, nämligen vägtrafiken (rörligheten). CO2, PM10, PM2,5 och NO2 är de mest förekommande föroreningarna från vägtrafiken och metan är det bästa alternativet till traditionella bränslen. Metangasens spridning borde ha en effekt såväl på de offentliga transporterna som på försörjnings- och varutransporter (biltransporter).

| (27) | Dessutom är biltrafiken begränsad i de stadskärnor i Piemonte som har mer än 10 000 invånare. I detta avseende kan metangasen ha en viktig roll när det gäller att uppnå målet med en hållbar rörlighet. |
| --- | --- |

(27)

Dessutom är biltrafiken begränsad i de stadskärnor i Piemonte som har mer än 10 000 invånare. I detta avseende kan metangasen ha en viktig roll när det gäller att uppnå målet med en hållbar rörlighet.

| (28) | Den påstådda effekten på de förorenande utsläppen av att ersätta de fordon som drivs med traditionella bränslen (bussar, lastbilar, täckta transportbilar etc.) med fordon som drivs med metan stöds av statistiska uppgifter från myndigheterna i Piemonte. |
| --- | --- |

(28)

Den påstådda effekten på de förorenande utsläppen av att ersätta de fordon som drivs med traditionella bränslen (bussar, lastbilar, täckta transportbilar etc.) med fordon som drivs med metan stöds av statistiska uppgifter från myndigheterna i Piemonte.

| (29) | Kommissionen har själv föreslagit att 20 % av bensinen och dieseln som används inom vägtransportsektorn skall ersättas med alternativa bränslen, och naturgas är ett av de bränslen som kan bidra avsevärt till att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har själv föreslagit att 20 % av bensinen och dieseln som används inom vägtransportsektorn skall ersättas med alternativa bränslen, och naturgas är ett av de bränslen som kan bidra avsevärt till att uppnå detta mål.

4.2   Kommentarer som avser stödbeloppet

| (30) | I sina kommentarer hävdar de italienska myndigheterna att 150 000 euro per tankanläggning är det minimibelopp som krävs för att stimulera och främja investeringar i sådana infrastrukturer, både när infrastrukturerna byggs som del av en ny tankanläggning för metan till motorbränsle och när de är begränsade till ett nytt försäljningsställe (distributör eller pump med tillhörande utrustning) vid en befintlig anläggning. Beloppet på 150 000 euro grundar sig på en beräkning av den stimulans som minst krävs i en sektor där lönsamheten under normala marknadsvillkor fortfarande anses vara svag på grund av långa avskrivningstider och mycket låga vinstmarginaler. Detta bevisas av att det under de senaste 25 åren bara har byggts sex nya försäljningsställen. |
| --- | --- |

(30)

I sina kommentarer hävdar de italienska myndigheterna att 150 000 euro per tankanläggning är det minimibelopp som krävs för att stimulera och främja investeringar i sådana infrastrukturer, både när infrastrukturerna byggs som del av en ny tankanläggning för metan till motorbränsle och när de är begränsade till ett nytt försäljningsställe (distributör eller pump med tillhörande utrustning) vid en befintlig anläggning. Beloppet på 150 000 euro grundar sig på en beräkning av den stimulans som minst krävs i en sektor där lönsamheten under normala marknadsvillkor fortfarande anses vara svag på grund av långa avskrivningstider och mycket låga vinstmarginaler. Detta bevisas av att det under de senaste 25 åren bara har byggts sex nya försäljningsställen.

| (31) | Som stöd för sina argument har de italienska myndigheterna inkommit till kommissionen med en uppskattning av rörelsemarginalen för en ägare av en medelstor anläggning. Uppskattningen är baserad på de beräknade kostnaderna för en given tankanläggning för metan till motorbränsle som är ansluten till en gasledning med ett tryck på 5–12 bar. Rörelsemarginalen för både rörliga och fasta kostnader uppgår till 0,069 euro per m3 såld gas. Exklusive de rörliga kostnaderna sjunker marginalen till 0,040 euro per m3 (standardmarginal som tillämpas av förvaltaren) som senare kan minska på grund av de årliga fasta kostnaderna (personalkostnader, underhållskostnader och administrativa kostnader) som är beräknade till 10 000 euro per år. |
| --- | --- |

(31)

Som stöd för sina argument har de italienska myndigheterna inkommit till kommissionen med en uppskattning av rörelsemarginalen för en ägare av en medelstor anläggning. Uppskattningen är baserad på de beräknade kostnaderna för en given tankanläggning för metan till motorbränsle som är ansluten till en gasledning med ett tryck på 5–12 bar. Rörelsemarginalen för både rörliga och fasta kostnader uppgår till 0,069 euro per m3 såld gas. Exklusive de rörliga kostnaderna sjunker marginalen till 0,040 euro per m3 (standardmarginal som tillämpas av förvaltaren) som senare kan minska på grund av de årliga fasta kostnaderna (personalkostnader, underhållskostnader och administrativa kostnader) som är beräknade till 10 000 euro per år.

| (32) | I det exempel som nämns av de italienska myndigheterna hänför sig bara 2,51 % av tankstationens årliga omsättning till försäljning av metan. |
| --- | --- |

(32)

I det exempel som nämns av de italienska myndigheterna hänför sig bara 2,51 % av tankstationens årliga omsättning till försäljning av metan.

4.3   Kommentarer som avser investeringar per tankanläggning

| (33) | I svaret har de italienska myndigheterna inkommit med en detaljerad förteckning över de stödberättigande investeringskostnaderna. Det rör sig enbart om maskiner och utrustning som är nödvändiga för tillhandahållande av gas och för anläggningens säkerhet, och omfattar bland annat följande:






  — | Understation |
| --- | --- | --- |

(33)

I svaret har de italienska myndigheterna inkommit med en detaljerad förteckning över de stödberättigande investeringskostnaderna. Det rör sig enbart om maskiner och utrustning som är nödvändiga för tillhandahållande av gas och för anläggningens säkerhet, och omfattar bland annat följande:

—

Understation

| — | Kompressorer |
| --- | --- |

—

Kompressorer

| — | Dämpningscylinder |
| --- | --- |

—

Dämpningscylinder

| — | Kontrollpanel |
| --- | --- |

—

Kontrollpanel

| — | Container för kompressorer |
| --- | --- |

—

Container för kompressorer

| — | Kylanläggning |
| --- | --- |

—

Kylanläggning

| — | Elcentraler |
| --- | --- |

—

Elcentraler

| — | Dubbla pumpar med vikter |
| --- | --- |

—

Dubbla pumpar med vikter

| — | Skyddstak för metanpumpar |
| --- | --- |

—

Skyddstak för metanpumpar

| — | Övrig eventuell nödvändig utrustning för tillhandahållande av metan och för anläggningens säkerhet |
| --- | --- |

—

Övrig eventuell nödvändig utrustning för tillhandahållande av metan och för anläggningens säkerhet

| (34) | Kostnaden för ovannämnda tillgångar, som är de enda stödberättigande kostnaderna, uppgår enligt de italienska myndigheterna i genomsnitt till cirka 500 000 euro om man avser ett kompressionssystem som kan klara ett uppumpningstryck för gas på mellan 5 och 12 bar. |
| --- | --- |

(34)

Kostnaden för ovannämnda tillgångar, som är de enda stödberättigande kostnaderna, uppgår enligt de italienska myndigheterna i genomsnitt till cirka 500 000 euro om man avser ett kompressionssystem som kan klara ett uppumpningstryck för gas på mellan 5 och 12 bar.

| (35) | Andra icke-stödberättigande kostnader omfattar bland annat anslutningar av gasnät, elnät och andra offentliga tjänster (som i genomsnitt uppgår till cirka 100 000 euro, men beloppet kan variera beroende på avstånd och områdets karaktär), inköp av mark, vägarbeten (av- och påfarter), och övriga kostnader (projektering, avgifter för tillstånd och koncessioner). Dessa kostnader åligger helt och hållet investeraren. |
| --- | --- |

(35)

Andra icke-stödberättigande kostnader omfattar bland annat anslutningar av gasnät, elnät och andra offentliga tjänster (som i genomsnitt uppgår till cirka 100 000 euro, men beloppet kan variera beroende på avstånd och områdets karaktär), inköp av mark, vägarbeten (av- och påfarter), och övriga kostnader (projektering, avgifter för tillstånd och koncessioner). Dessa kostnader åligger helt och hållet investeraren.

| (36) | Även om det inte är nödvändigt att ytterligare analysera de investeringskostnader som de italienska myndigheterna har angivit för ytterligare ett försäljningsställe för naturgas vid en befintlig tankstation, anser kommissionen, då det fattas ett beslut om att det inte rör sig om stöd, att det är godtagbart med ett maximalt belopp på 300 000 euro i kostnader för att anlägga en tankstation för gas på basis av marknadsvillkoren i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(36)

Även om det inte är nödvändigt att ytterligare analysera de investeringskostnader som de italienska myndigheterna har angivit för ytterligare ett försäljningsställe för naturgas vid en befintlig tankstation, anser kommissionen, då det fattas ett beslut om att det inte rör sig om stöd, att det är godtagbart med ett maximalt belopp på 300 000 euro i kostnader för att anlägga en tankstation för gas på basis av marknadsvillkoren i andra medlemsstater.

4.4   Kommentarer som avser avståndet mellan nätet och medlemsstaternas gränser, och åtgärdens eventuella effekter på gemenskapshandeln

| (37) | Med tanke på den särskilda strukturen på det nationella utbudet och de strategiska val som tidigare gjorts för att diversifiera detta och minska oljeberoendet har Italien en mycket hög andel metan bland de viktigaste fordonsbränslena. |
| --- | --- |

(37)

Med tanke på den särskilda strukturen på det nationella utbudet och de strategiska val som tidigare gjorts för att diversifiera detta och minska oljeberoendet har Italien en mycket hög andel metan bland de viktigaste fordonsbränslena.

| (38) | I följande tabell jämförs situationen i Italien med situationen i andra länder (10).







  Land | LPG-anläggningar | Metananläggningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Österrike | 15 | 8 |
| Belgien | 625 | 8 |
| Bulgarien | 36 | 0 |
| Kroatien | 16 | 1 |
| Danmark | 465 | 1 |
| Finland | 3 | 5 |
| Frankrike | 1 962 | 12 |
| Tyskland | 396 | 356 (51 under byggnation) |
| Grekland | 35 | i.u. |
| Irland | 150 | 2 |
| Italien | 2 126 | 402 |
| Luxemburg | 12 | 5 |
| Norge | 31 | 4 |
| Nederländerna | 2 200 | 9 |
| Polen | 3 300 | 8 |
| Portugal | 140 | 5 |
| Förenade kungariket | 1 254 | 13 |
| Tjeckien | 350 | 12 |
| Ryssland | 342 | 208 |
| Slovakien | 25 | 4 |
| Slovenien | 6 | i.u. |
| Spanien | 39 | 10 |
| Sverige | 11 | 23 |
| Schweiz | 14 | 27 |
| Turkiet | 181 | 3 |
| Ukraina | i.u. | 87 |
| Ungern | 40 | 3 |

(38)

I följande tabell jämförs situationen i Italien med situationen i andra länder (10).

Land

LPG-anläggningar

Metananläggningar

Österrike

15

8

Belgien

625

8

Bulgarien

36

0

Kroatien

16

1

Danmark

465

1

Finland

3

5

Frankrike

1 962

12

Tyskland

396

356 (51 under byggnation)

Grekland

35

i.u.

Irland

150

2

Italien

2 126

402

Luxemburg

12

5

Norge

31

4

Nederländerna

2 200

9

Polen

3 300

8

Portugal

140

5

Förenade kungariket

1 254

13

Tjeckien

350

12

Ryssland

342

208

Slovakien

25

4

Slovenien

6

i.u.

Spanien

39

10

Sverige

11

23

Schweiz

14

27

Turkiet

181

3

Ukraina

i.u.

87

Ungern

40

3

| (39) | I följande tabell jämförs situationen i de olika italienska regionerna.






  Region | Metananläggningar |
| --- | --- | --- |
| Aostadalen | 0 |
| Piemonte | 12 (11) |
| Ligurien | 7 |
| Lombardiet | 29 |
| Venetien | 68 |
| Friuli-Venezia Giulia | 4 |
| Trentino-Alto Adige | 3 |
| Emilia-Romagna | 81 |
| Marche | 44 |
| Abruzzerna | 12 |
| Molise | 3 |
| Toskana | 51 |
| Umbrien | 16 |
| Latium | 13 |
| Apulien | 20 |
| Kampanien | 19 |
| Basilicata | 3 |
| Kalabrien | 1 |
| Sicilien | 6 |
| Sardinien | 0 |
| ”Vita pumpar” (oberoende anläggningar som inte specificerats på regional nivå), alla slags bränslen | [976] |
| Totalt för Italien | 392 |

(39)

I följande tabell jämförs situationen i de olika italienska regionerna.

Region

Metananläggningar

Aostadalen

0

Piemonte

12 (11)

Ligurien

7

Lombardiet

29

Venetien

68

Friuli-Venezia Giulia

4

Trentino-Alto Adige

3

Emilia-Romagna

81

Marche

44

Abruzzerna

12

Molise

3

Toskana

51

Umbrien

16

Latium

13

Apulien

20

Kampanien

19

Basilicata

3

Kalabrien

1

Sicilien

6

Sardinien

0

”Vita pumpar” (oberoende anläggningar som inte specificerats på regional nivå), alla slags bränslen

[976]

Totalt för Italien

392

| (40) | Bland de 1 974 (12) befintliga anläggningarna för distribution av fordonsbränsle i Piemonte (1980 fanns det 3 753) har 14 anläggningar, av vilka 12 är i funktion, också rätt att tillhandahålla metangas. Av de sistnämnda anläggningarna har sex stycken byggts under de senaste 25 åren. Provinserna Turin och Alessandria har den största andelen (sex anläggningar vardera), följt av Cuneo och Novara med en anläggning var. I Asti, Biella, Verbania och Vercelli finns det inga sådana anläggningar. |
| --- | --- |

(40)

Bland de 1 974 (12) befintliga anläggningarna för distribution av fordonsbränsle i Piemonte (1980 fanns det 3 753) har 14 anläggningar, av vilka 12 är i funktion, också rätt att tillhandahålla metangas. Av de sistnämnda anläggningarna har sex stycken byggts under de senaste 25 åren. Provinserna Turin och Alessandria har den största andelen (sex anläggningar vardera), följt av Cuneo och Novara med en anläggning var. I Asti, Biella, Verbania och Vercelli finns det inga sådana anläggningar.

| (41) | Det förväntade anslaget ger bara möjlighet till uppförande av 33 anläggningar. När det gäller efterfrågan finns det cirka 5 500 fordon som drivs med metan i Piemonte (dvs. motsvarande 0,16 % av fordonsparken). I hela Italien finns det cirka 330 000 fordon som drivs med metan, vilket motsvarar cirka 0,80 % av fordonsparken. |
| --- | --- |

(41)

Det förväntade anslaget ger bara möjlighet till uppförande av 33 anläggningar. När det gäller efterfrågan finns det cirka 5 500 fordon som drivs med metan i Piemonte (dvs. motsvarande 0,16 % av fordonsparken). I hela Italien finns det cirka 330 000 fordon som drivs med metan, vilket motsvarar cirka 0,80 % av fordonsparken.

| (42) | När det gäller anläggningarnas närhet till den franska gränsen och den eventuella effekten på gemenskapshandeln har de italienska myndigheterna inkommit med följande argument:






  — | Körsträckan för fordon som drivs med metan är cirka 300 km. Tankning med metan måste ske vid försäljningsställen som kan nås under öppettiderna (den gällande italienska lagstiftningen utesluter möjligheten till självbetjäning). |
| --- | --- | --- |

(42)

När det gäller anläggningarnas närhet till den franska gränsen och den eventuella effekten på gemenskapshandeln har de italienska myndigheterna inkommit med följande argument:

—

Körsträckan för fordon som drivs med metan är cirka 300 km. Tankning med metan måste ske vid försäljningsställen som kan nås under öppettiderna (den gällande italienska lagstiftningen utesluter möjligheten till självbetjäning).

| — | Den regionala fördelningen av gasledningar är avgörande för lokaliseringen av anläggningarna som, för att vara ekonomiskt lönsamma, måste placeras i närheten av närmaste gasledning. De italienska myndigheternas kartor visar hur de två gasledningarna närmast gränsen mellan Italien och Frankrike är dragna: 1) Gasledningen ”Val di Susa” förbinder Salbertrand med Bardonecchia via Oulx och 2) gasledningen ”Val Chisone” följer dalen mellan Roure och Cesana Torinese, halvvägs mellan Sestrière och Clavière, vid den franska gränsen. De två gasledningarna är sammankopplade genom Sauze d’Oulx. |
| --- | --- |

—

Den regionala fördelningen av gasledningar är avgörande för lokaliseringen av anläggningarna som, för att vara ekonomiskt lönsamma, måste placeras i närheten av närmaste gasledning. De italienska myndigheternas kartor visar hur de två gasledningarna närmast gränsen mellan Italien och Frankrike är dragna: 1) Gasledningen ”Val di Susa” förbinder Salbertrand med Bardonecchia via Oulx och 2) gasledningen ”Val Chisone” följer dalen mellan Roure och Cesana Torinese, halvvägs mellan Sestrière och Clavière, vid den franska gränsen. De två gasledningarna är sammankopplade genom Sauze d’Oulx.

| — | De regionala myndigheterna i Piemonte hävdar att tankstationerna för metan i Italien inte alls kan konkurrera med de befintliga och framtida anläggningarna i Frankrike, och att de inte snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen i den utsträckning att det påverkar handeln mellan medlemsstaterna enligt vad som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot skulle den förväntade ökningen av metandrivna fordon i Piemonte – tack vare den ökade gränsöverskridande trafiken – också leda till en ökning av metanförsäljningen på de icke-italienska tankstationerna i Frankrike och i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

De regionala myndigheterna i Piemonte hävdar att tankstationerna för metan i Italien inte alls kan konkurrera med de befintliga och framtida anläggningarna i Frankrike, och att de inte snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen i den utsträckning att det påverkar handeln mellan medlemsstaterna enligt vad som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot skulle den förväntade ökningen av metandrivna fordon i Piemonte – tack vare den ökade gränsöverskridande trafiken – också leda till en ökning av metanförsäljningen på de icke-italienska tankstationerna i Frankrike och i andra medlemsstater.

| (43) | Sammanfattningsvis visar den ovan beskrivna situationen att metanleverantörerna i Piemonte inte skulle ha några som helst negativa effekter på handeln över gränserna och antyder för närvarande bara en lokal – eller snarare regional – effekt av åtgärden och en eventuell positiv effekt i framtiden. |
| --- | --- |

(43)

Sammanfattningsvis visar den ovan beskrivna situationen att metanleverantörerna i Piemonte inte skulle ha några som helst negativa effekter på handeln över gränserna och antyder för närvarande bara en lokal – eller snarare regional – effekt av åtgärden och en eventuell positiv effekt i framtiden.

4.5   Kommentarer som avser ägandet av tankanläggningarna för metan och stödmottagarnas identitet (arten av avtal mellan leverantör och förvaltare)

| (44) | Bränslesektorn (försäljning) avreglerades 1998 (13). |
| --- | --- |

(44)

Bränslesektorn (försäljning) avreglerades 1998 (13).

| (45) | Alla operatörer som uppfyller de subjektiva och objektiva kraven (på säkerhet, minimiservice, miljöskydd etc.) har rätt till tillstånd. Tillstånd ges av behörig kommunal myndighet. Åtgärden gör ingen åtskillnad på grundval av investerarnas storlek och styrka på marknaden, och är avsedd för såväl stora oljebolag som oberoende förvaltare, oavsett om de redan finns på marknaden eller vill komma in på densamma. Den begränsade budgeten ger bara möjlighet till uppförande av 33 anläggningar och stödmottagarna kommer att väljas ut på grundval av ett öppet förfarande (anbudsförfarande). |
| --- | --- |

(45)

Alla operatörer som uppfyller de subjektiva och objektiva kraven (på säkerhet, minimiservice, miljöskydd etc.) har rätt till tillstånd. Tillstånd ges av behörig kommunal myndighet. Åtgärden gör ingen åtskillnad på grundval av investerarnas storlek och styrka på marknaden, och är avsedd för såväl stora oljebolag som oberoende förvaltare, oavsett om de redan finns på marknaden eller vill komma in på densamma. Den begränsade budgeten ger bara möjlighet till uppförande av 33 anläggningar och stödmottagarna kommer att väljas ut på grundval av ett öppet förfarande (anbudsförfarande).

| (46) | Tillståndsinnehavare kan besluta sig för att driva den egna anläggningen direkt eller att anförtro den till tredje part (förvaltare) på basis av ett kontrakt om kostnadsfri överlåtelse med en varaktighet på minst sex år (med möjlighet till förnyelse) eller ett kontrakt om bränsleleveranser (14). |
| --- | --- |

(46)

Tillståndsinnehavare kan besluta sig för att driva den egna anläggningen direkt eller att anförtro den till tredje part (förvaltare) på basis av ett kontrakt om kostnadsfri överlåtelse med en varaktighet på minst sex år (med möjlighet till förnyelse) eller ett kontrakt om bränsleleveranser (14).

| (47) | Tillståndsinnehavarna kan antingen vara oljebolag med eget märkesnamn (ERG, Tamoil) eller oberoende (så kallade retisti eller nätverksföretag). Enligt de italienska myndigheternas uppgifter äger oljebolagen med eget märkesnamn cirka 65 % av de befintliga anläggningarna i Piemonte, medan de oberoende företagen äger resterande 35 %. |
| --- | --- |

(47)

Tillståndsinnehavarna kan antingen vara oljebolag med eget märkesnamn (ERG, Tamoil) eller oberoende (så kallade retisti eller nätverksföretag). Enligt de italienska myndigheternas uppgifter äger oljebolagen med eget märkesnamn cirka 65 % av de befintliga anläggningarna i Piemonte, medan de oberoende företagen äger resterande 35 %.

| (48) | När tillståndsinnehavaren är ett oljebolag är den vanligaste modellen – såväl i regionen Piemonte som på nationell nivå – tankanläggningar som ägs av ett oljebolag, men som förvaltas av tredje part (Co/Do). I detta fall hyr återförsäljaren tankstationen som han förvaltar på egen risk, men är bunden till leverantören-licensgivaren genom ett exklusivt inköpsavtal (somministrazione) eller ett kontrakt om kostnadsfri överlåtelse (comodato pertrolifero) (15). I detta fall använder också tankanläggningen oljebolagets märkesnamn och oljebolaget gör alla investeringar som krävs för ombyggnad och modernisering av anläggningen. Förvaltaren köper bränsle från oljebolaget och betalar varan med ett dröjsmål på tre till fyra dagar. Förvaltaren, som har blivit exklusiv ägare till bränslet (metan/LPG), får fritt fastställa sitt återförsäljningspris, men oljebolaget kan rekommendera ett försäljningspris till allmänheten och/eller ange ett maximipris. |
| --- | --- |

(48)

När tillståndsinnehavaren är ett oljebolag är den vanligaste modellen – såväl i regionen Piemonte som på nationell nivå – tankanläggningar som ägs av ett oljebolag, men som förvaltas av tredje part (Co/Do). I detta fall hyr återförsäljaren tankstationen som han förvaltar på egen risk, men är bunden till leverantören-licensgivaren genom ett exklusivt inköpsavtal (somministrazione) eller ett kontrakt om kostnadsfri överlåtelse (comodato pertrolifero) (15). I detta fall använder också tankanläggningen oljebolagets märkesnamn och oljebolaget gör alla investeringar som krävs för ombyggnad och modernisering av anläggningen. Förvaltaren köper bränsle från oljebolaget och betalar varan med ett dröjsmål på tre till fyra dagar. Förvaltaren, som har blivit exklusiv ägare till bränslet (metan/LPG), får fritt fastställa sitt återförsäljningspris, men oljebolaget kan rekommendera ett försäljningspris till allmänheten och/eller ange ett maximipris.

| (49) | I Piemonte har man bara i tio fall använt modellen Co/Co, där oljebolaget som äger tankstationen också svarar för förvaltningen av denna. Ingen av dessa tankstationer säljer metan. |
| --- | --- |

(49)

I Piemonte har man bara i tio fall använt modellen Co/Co, där oljebolaget som äger tankstationen också svarar för förvaltningen av denna. Ingen av dessa tankstationer säljer metan.

| (50) | Kontrakten och avtalen mellan oljebolagen (ägare och tillståndsinnehavare) och förvaltarnas sammanslutning har anmälts och godkänts av den behöriga myndigheten för konkurrens och marknad (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato). |
| --- | --- |

(50)

Kontrakten och avtalen mellan oljebolagen (ägare och tillståndsinnehavare) och förvaltarnas sammanslutning har anmälts och godkänts av den behöriga myndigheten för konkurrens och marknad (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato).

| (51) | När det gäller resterande 35 % av anläggningarna – där återförsäljarna även äger tankstationerna, Do/Do – gör förvaltaren (retista eller nätverksföretag) upp om ett kontrakt med oljebolaget om användning av märkesnamnet och exklusivt inköp av bränsle (16). |
| --- | --- |

(51)

När det gäller resterande 35 % av anläggningarna – där återförsäljarna även äger tankstationerna, Do/Do – gör förvaltaren (retista eller nätverksföretag) upp om ett kontrakt med oljebolaget om användning av märkesnamnet och exklusivt inköp av bränsle (16).

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (52) | Alla berörda parter som inkommit med synpunkter, enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 659/1999 (17) är eniga i sitt stöd av regionen Piemontes ståndpunkt när det gäller nödvändigheten av att främja användning av metan inom transportsektorn av miljöskäl. |
| --- | --- |

(52)

Alla berörda parter som inkommit med synpunkter, enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 659/1999 (17) är eniga i sitt stöd av regionen Piemontes ståndpunkt när det gäller nödvändigheten av att främja användning av metan inom transportsektorn av miljöskäl.

| (53) | OMV Erdgas framhåller de fördelar som förslaget bör få för miljön och betydelsen av att främja användning av metan som miljöpolitiskt mål. Användning av metan som fordonsbränsle har lett till att de stora biltillverkarna i Europa (Fiat, Opel, Volvo, Renault, VW, Ford och Mercedes) har gjort en stor insats för att ställa om produktionen, som även har djupgående inflytande på den kommersiella bilsektorn. Metanmarknaden är dock inte särskilt mogen ännu och det krävs ytterligare investeringar. Det första steget i denna riktning innebär utveckling av en lämplig infrastruktur med tankstationer som, med tanke på det begränsade antalet metandrivna fordon i Europa, ännu inte är lönsam. I det förslag till direktiv som kommissionen lade fram den 7 november 2001 fastställdes att användningen av metan som fordonsbränsle skall uppgå till 10 % av bränslemarknaden senast 2020 (18). Följaktligen verkar det nödvändigt och berättigat att ge stöd till uppförande av infrastrukturer för metan. Dessutom betonar OMV Erdgas den relevanta skillnaden mellan den ordning som föreslås av regionen Piemonte och det nederländska projekt som omfattar beviljande av stöd till nederländska tankstationer vid den tyska gränsen för att kompensera dem för de skilda punktskatter som tillämpas i gränsregionerna och på så sätt ge de nederländska försäljningsställena möjlighet att konkurrera med de tyska tankstationerna på andra sidan gränsen på lika villkor. Detta är inte fallet i Piemonte. |
| --- | --- |

(53)

OMV Erdgas framhåller de fördelar som förslaget bör få för miljön och betydelsen av att främja användning av metan som miljöpolitiskt mål. Användning av metan som fordonsbränsle har lett till att de stora biltillverkarna i Europa (Fiat, Opel, Volvo, Renault, VW, Ford och Mercedes) har gjort en stor insats för att ställa om produktionen, som även har djupgående inflytande på den kommersiella bilsektorn. Metanmarknaden är dock inte särskilt mogen ännu och det krävs ytterligare investeringar. Det första steget i denna riktning innebär utveckling av en lämplig infrastruktur med tankstationer som, med tanke på det begränsade antalet metandrivna fordon i Europa, ännu inte är lönsam. I det förslag till direktiv som kommissionen lade fram den 7 november 2001 fastställdes att användningen av metan som fordonsbränsle skall uppgå till 10 % av bränslemarknaden senast 2020 (18). Följaktligen verkar det nödvändigt och berättigat att ge stöd till uppförande av infrastrukturer för metan. Dessutom betonar OMV Erdgas den relevanta skillnaden mellan den ordning som föreslås av regionen Piemonte och det nederländska projekt som omfattar beviljande av stöd till nederländska tankstationer vid den tyska gränsen för att kompensera dem för de skilda punktskatter som tillämpas i gränsregionerna och på så sätt ge de nederländska försäljningsställena möjlighet att konkurrera med de tyska tankstationerna på andra sidan gränsen på lika villkor. Detta är inte fallet i Piemonte.

| (54) | Även den tyska federala regeringen betonar i sina synpunkter den avsevärda skillnaden mellan det nederländska och italienska fallet. Framför allt står det klart att regeln om stöd av mindre betydelse inte kan tillämpas ifråga om den åtgärd som antagits av regionen Piemonte och att alla diskussioner om denna fråga är grundlösa. Å andra sidan hävdar den tyska regeringen att den berörda åtgärden faller inom ramen för och skall bedömas i ljuset av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön på grund av det fastställda målet (som skall hållas åtskilt från effekten). Den tyska regeringens övriga argument skiljer sig inte från de argument som lagts fram av OMV Erdgas (19). |
| --- | --- |

(54)

Även den tyska federala regeringen betonar i sina synpunkter den avsevärda skillnaden mellan det nederländska och italienska fallet. Framför allt står det klart att regeln om stöd av mindre betydelse inte kan tillämpas ifråga om den åtgärd som antagits av regionen Piemonte och att alla diskussioner om denna fråga är grundlösa. Å andra sidan hävdar den tyska regeringen att den berörda åtgärden faller inom ramen för och skall bedömas i ljuset av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön på grund av det fastställda målet (som skall hållas åtskilt från effekten). Den tyska regeringens övriga argument skiljer sig inte från de argument som lagts fram av OMV Erdgas (19).

| (55) | BGW (Bundesverband der deutschen Gas- und Wasserwirtschaft, det tyska förbundet för gas- och vattenindustri) välkomnar regionen Piemontes initiativ och belyser exempel på liknande utveckling och åtgärder som vidtagits i Tyskland för att inrätta en marknad för metan som fordonsbränsle. Huvudargumentet är att tankanläggningarna för metan i Italien inte alls konkurrerar med de tyska försäljningsställena och det finns inga tecken på att de skulle snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att de påverkar handeln mellan medlemsstaterna enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot skulle den planerade ökningen av antalet metandrivna fordon i Piemonte – tack vare en ökning av trafiken över gränserna – kunna medföra att metanförsäljningen även ökar för de tyska tankstationerna, vilket i sig är en positiv utveckling. Det bör noteras att samma argument har använts av de regionala myndigheterna i Piemonte med avseende på Frankrike. |
| --- | --- |

(55)

BGW (Bundesverband der deutschen Gas- und Wasserwirtschaft, det tyska förbundet för gas- och vattenindustri) välkomnar regionen Piemontes initiativ och belyser exempel på liknande utveckling och åtgärder som vidtagits i Tyskland för att inrätta en marknad för metan som fordonsbränsle. Huvudargumentet är att tankanläggningarna för metan i Italien inte alls konkurrerar med de tyska försäljningsställena och det finns inga tecken på att de skulle snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att de påverkar handeln mellan medlemsstaterna enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot skulle den planerade ökningen av antalet metandrivna fordon i Piemonte – tack vare en ökning av trafiken över gränserna – kunna medföra att metanförsäljningen även ökar för de tyska tankstationerna, vilket i sig är en positiv utveckling. Det bör noteras att samma argument har använts av de regionala myndigheterna i Piemonte med avseende på Frankrike.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

6.1   Stödets berättigande

| (56) | De italienska myndigheterna har uppfyllt sin skyldighet enligt artikel 88.3 i fördraget om att anmäla stödet till kommissionen innan det genomförs. |
| --- | --- |

(56)

De italienska myndigheterna har uppfyllt sin skyldighet enligt artikel 88.3 i fördraget om att anmäla stödet till kommissionen innan det genomförs.

6.2   Förekomsten av stöd enligt artikel 87.1

| (57) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(57)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (58) | Regionen Piemontes åtgärd innebär en fördel som beviljats genom offentliga medel (bidrag på 150 000 euro från regionen Piemontes budget) till förmån för några företag (tillståndsinnehavare och tankstationsägare). Åtgärden har således ett selektivt mål. På grundval av de bevis som har lagts fram av de italienska myndigheterna efter det att kommissionen hade inlett det formella granskningsförfarandet har det dock visat sig att effekten på handeln mellan medlemsstaterna enligt artikel 87.1 i fördraget är försumbar. |
| --- | --- |

(58)

Regionen Piemontes åtgärd innebär en fördel som beviljats genom offentliga medel (bidrag på 150 000 euro från regionen Piemontes budget) till förmån för några företag (tillståndsinnehavare och tankstationsägare). Åtgärden har således ett selektivt mål. På grundval av de bevis som har lagts fram av de italienska myndigheterna efter det att kommissionen hade inlett det formella granskningsförfarandet har det dock visat sig att effekten på handeln mellan medlemsstaterna enligt artikel 87.1 i fördraget är försumbar.

| (59) | Det bör dock noteras att åtgärden skulle kunna påverka handeln om det fanns konkurrens mellan de italienska försäljningsställena som får stöd från regionen Piemonte och metandistributörerna i en annan medlemsstat. I detta sammanhang bör det betonas att den enda medlemsstat som gränsar till regionen Piemonte är Frankrike. Gränsen består till största delen av berg som bara kan passeras av motorfordon via bergspass eller avgiftsbelagda motorvägstunnlar. Dessutom skall försäljningsställena vara anslutna till de befintliga gasledningarna inom de regionala gränserna. Som redan nämnts går de två gasledningar som ligger närmast gränsen mellan Piemonte och Frankrike över Alperna i Bardonecchia och i Cesana Torinese. Dessa orter kan nås från Frankrike via den avgiftsbelagda tunneln i Frejus och Montgenèvrepasset. Till skillnad från vad som hände i det fall som omfattades av beslut 1999/705/EG är det därför otänkbart att en bilist kan passera gränsen i syfte att köpa metan till ett lägre pris. Dessutom är den möjliga körsträckan för ett metandrivet fordon kortare än för ett bensindrivet fordon (300 km jämfört med åtminstone 600 km) och metan får bara fyllas på under tankstationens öppettider. |
| --- | --- |

(59)

Det bör dock noteras att åtgärden skulle kunna påverka handeln om det fanns konkurrens mellan de italienska försäljningsställena som får stöd från regionen Piemonte och metandistributörerna i en annan medlemsstat. I detta sammanhang bör det betonas att den enda medlemsstat som gränsar till regionen Piemonte är Frankrike. Gränsen består till största delen av berg som bara kan passeras av motorfordon via bergspass eller avgiftsbelagda motorvägstunnlar. Dessutom skall försäljningsställena vara anslutna till de befintliga gasledningarna inom de regionala gränserna. Som redan nämnts går de två gasledningar som ligger närmast gränsen mellan Piemonte och Frankrike över Alperna i Bardonecchia och i Cesana Torinese. Dessa orter kan nås från Frankrike via den avgiftsbelagda tunneln i Frejus och Montgenèvrepasset. Till skillnad från vad som hände i det fall som omfattades av beslut 1999/705/EG är det därför otänkbart att en bilist kan passera gränsen i syfte att köpa metan till ett lägre pris. Dessutom är den möjliga körsträckan för ett metandrivet fordon kortare än för ett bensindrivet fordon (300 km jämfört med åtminstone 600 km) och metan får bara fyllas på under tankstationens öppettider.

| (60) | Det bör dessutom noteras att handeln skulle kunna påverkas av åtgärden om samma företag kunde ta emot flera bidrag för uppförande av liknande anläggningar för distribution av metan. I detta sammanhang meddelas att det av budgetskäl bara planeras uppförande av 33 nya försäljningsställen. Bidragen kommer att fördelas efter ett offentligt anbudsförfarande. I praktiken kommer bara befintliga tankstationer att ta emot bidrag eftersom en tankstation inte kan vara lönsam om den begränsar sig till enbart metanförsäljning. Av de 1 974 befintliga tankstationerna i Piemonte förvaltas bara 10 direkt av bolaget som äger stationen (Co/Co), dvs. av oljebolaget självt. Av de återstående 1 964 tankanläggningarna förvaltas cirka 35 % av återförsäljare som äger sina stationer (Do/Do), medan 65 % av stationerna ägs av oljebolagen, men förvaltas av tredje part (Co/Do). I det aktuella fallet finns det ingen mekanism som liknar den klausul om prisstyrningssystem på grundval av vilken bidraget i modellerna Do/Do och Co/Do skall kompensera oljebolaget i likhet med det fall som omfattades av beslut 1999/705/EG (20). Därför kan samma företag enbart ta emot flera bidrag i modellen Co/Co. Under förutsättning att de 33 bidragen fördelas i förhållande till andelen befintliga anläggningar av typerna Co/Co, Do/Do och Co/Do är det inte möjligt för ett oljebolag att ta emot flera bidrag. Dessutom är det nödvändigt att nämna att ingen av de 14 tankstationerna som för närvarande säljer metan är av typen Co/Co. Vidare har de italienska myndigheterna åtagit sig att inte bevilja något stöd till denna typ av tankstationer. På grundval av dessa överväganden är det således otänkbart att ett oljebolag skulle kunna ta emot flera bidrag och att det skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(60)

Det bör dessutom noteras att handeln skulle kunna påverkas av åtgärden om samma företag kunde ta emot flera bidrag för uppförande av liknande anläggningar för distribution av metan. I detta sammanhang meddelas att det av budgetskäl bara planeras uppförande av 33 nya försäljningsställen. Bidragen kommer att fördelas efter ett offentligt anbudsförfarande. I praktiken kommer bara befintliga tankstationer att ta emot bidrag eftersom en tankstation inte kan vara lönsam om den begränsar sig till enbart metanförsäljning. Av de 1 974 befintliga tankstationerna i Piemonte förvaltas bara 10 direkt av bolaget som äger stationen (Co/Co), dvs. av oljebolaget självt. Av de återstående 1 964 tankanläggningarna förvaltas cirka 35 % av återförsäljare som äger sina stationer (Do/Do), medan 65 % av stationerna ägs av oljebolagen, men förvaltas av tredje part (Co/Do). I det aktuella fallet finns det ingen mekanism som liknar den klausul om prisstyrningssystem på grundval av vilken bidraget i modellerna Do/Do och Co/Do skall kompensera oljebolaget i likhet med det fall som omfattades av beslut 1999/705/EG (20). Därför kan samma företag enbart ta emot flera bidrag i modellen Co/Co. Under förutsättning att de 33 bidragen fördelas i förhållande till andelen befintliga anläggningar av typerna Co/Co, Do/Do och Co/Do är det inte möjligt för ett oljebolag att ta emot flera bidrag. Dessutom är det nödvändigt att nämna att ingen av de 14 tankstationerna som för närvarande säljer metan är av typen Co/Co. Vidare har de italienska myndigheterna åtagit sig att inte bevilja något stöd till denna typ av tankstationer. På grundval av dessa överväganden är det således otänkbart att ett oljebolag skulle kunna ta emot flera bidrag och att det skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

6.3   Slutsatser

| (61) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att den stödordning som anmälts av regionen Piemonte och som avser utbyggnad av distributionsnätet för försäljning av naturgas som används som motorbränsle inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att den stödordning som anmälts av regionen Piemonte och som avser utbyggnad av distributionsnätet för försäljning av naturgas som används som motorbränsle inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den åtgärd som Italien, regionen Piemonte, planerar att genomföra för att begränsa utsläppen av växthusgaser genom beslut nr 67–7675 fattat av Giunta Regionale den 11 november 2002 utgör inte ett statligt stöd som omfattas av artikel 87.1 i fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 26 november 2003.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUT C 183, 2.8.2003, s. 5.

2

(3)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

3

(4)  EGT L 280, 30.10.1999, s. 87.

4

(5)  Dom i mål C-382/99, Konungariket Nederländerna mot kommissionen, REG 2002, s. I-5163.

5

(6)  Se fotnot 3.

6

(7)  Till exempel ett exklusivt inköpsavtal eller ett annat bindande avtal och eventuellt särskilda exklusiva klausuler som binder leverantören och tankstationen.

7

(8)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

8

(9)  I punkterna 68–71 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (EGT C 37, 3.2.2001, s. 3) hänvisar man till åtagandet i Kyotoprotokollet, som undertecknats av medlemsstaterna och gemenskapen, att begränsa eller minska utsläppen av växthusgaser, men man hävdar även att det är ”för tidigt att fastställa villkoren för godkännande av [de stöd som eventuellt beviljats av medlemsstaterna för detta ändamål]”.

9

(10)  Assogasliquidi Consorzio ECOGAS

10

(11)  Uppgiften för Piemonte stiger till 14 om man tar hänsyn till de 2 ”vita pumparna”.

11

(12)  Ställningen är uppdaterad i juni 2003.

12

(13)  Till följd av D. Lgs. N. 32/1998.

13

(14)  På italienska kallas dessa kontrakt contratto di comodato respektive contratto di somministazione.

14

contratto di comodato

contratto di somministazione

(15)  Se diskussionen om det tidigare nederländska ärendet under punkterna 17–22.

15

(16)  Kallas på italienska contratto di convenzionamento. Dessa kontrakt har en varierande löptid, ofta ettårig, men den är under alla omständigheter kortare än fem år.

16

contratto di convenzionamento

(17)  Se fotnot 1.

17

(18)  Även om dessa synpunkter inte nödvändigtvis delas fullt ut av kommissionen, har de inte övervägts ingående av kommissionen eftersom den vid bedömningen av den berörda åtgärden kom till slutsatsen att det inte rörde sig om stöd.

18

(19)  Den tyska regeringen nämner följande andra kommissionsdokument och kommissionsprogram till stöd för sin ståndpunkt: Kommissionens grönbok – Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning, direktiv 1999/30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften, Kommissionens vitbok – Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010, gemenskapsprogrammen för forskning och utveckling Civitas I och II (rena stadstransporter), Meddelande från kommissionen om alternativa bränslen för vägtransport och om åtgärder för att främja användningen av biobränslen (KOM(2001) 547 slutlig).

19

(20)  Se särskilt punkt 85 i beslutet.

20

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/91 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/91

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 1 februari 2006

om ändring av beslut 2005/393/EG beträffande restriktionszonerna när det gäller bluetongue i Spanien och Portugal

[delgivet med nr K(2006) 180]

(Text av betydelse för EES)

(2006/64/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (1), särskilt artikel 8.2 d, artikel 8.3 och artikel 19 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2000/75/EG fastställs kontrollregler och åtgärder för bekämpning av bluetongue i gemenskapen, bl.a. genom inrättande av skydds- och övervakningszoner och förbud mot förflyttning av djur från dessa zoner. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2000/75/EG fastställs kontrollregler och åtgärder för bekämpning av bluetongue i gemenskapen, bl.a. genom inrättande av skydds- och övervakningszoner och förbud mot förflyttning av djur från dessa zoner.

| (2) | I kommissionens beslut 2005/393/EG av den 23 maj 2005 om skydds- och övervakningszoner när det gäller bluetongue och villkor för förflyttning från eller genom dessa zoner (2) avgränsas geografiska områden inom vilka medlemsstaterna skall upprätta skydds- och övervakningszoner (”restriktionszoner”) när det gäller bluetongue. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2005/393/EG av den 23 maj 2005 om skydds- och övervakningszoner när det gäller bluetongue och villkor för förflyttning från eller genom dessa zoner (2) avgränsas geografiska områden inom vilka medlemsstaterna skall upprätta skydds- och övervakningszoner (”restriktionszoner”) när det gäller bluetongue.

| (3) | Spanien och Portugal har meddelat kommissionen att virus av serotyp 4 har påvisats i ett antal perifera områden av restriktionszon E. |
| --- | --- |

(3)

Spanien och Portugal har meddelat kommissionen att virus av serotyp 4 har påvisats i ett antal perifera områden av restriktionszon E.

| (4) | Restriktionszonen bör därför utvidgas med beaktande av föreliggande uppgifter om vektorns ekologi och utvecklingen av dess säsongsaktivitet. |
| --- | --- |

(4)

Restriktionszonen bör därför utvidgas med beaktande av föreliggande uppgifter om vektorns ekologi och utvecklingen av dess säsongsaktivitet.

| (5) | Beslut 2005/393/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2005/393/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till beslut 2005/393/EG skall förteckningen över restriktionszoner i zon E, som avser Spanien och Portugal, ersättas med följande:

”Spanien:

| — | Provinserna Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz, Toledo och Ciudad Real. |
| --- | --- |

—

Provinserna Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz, Toledo och Ciudad Real.

| — | Provinsen Jaén (comarcas: Jaén, Andújar, Alcalá la Real, Huelma, Linares, Santiesteban del Puerto och Ubeda). |
| --- | --- |

—

Provinsen Jaén (comarcas: Jaén, Andújar, Alcalá la Real, Huelma, Linares, Santiesteban del Puerto och Ubeda).

| — | Provinsen Ávila (comarcas: Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marqués, Navaluenga och Sotillo de la Adrada). |
| --- | --- |

—

Provinsen Ávila (comarcas: Arenas de San Pedro, Candelada, Cebreros, Las Navas del Marqués, Navaluenga och Sotillo de la Adrada).

| — | Provinsen Salamanca (comarcas: Béjar, Ciudad Rodrigo och Sequeros). |
| --- | --- |

—

Provinsen Salamanca (comarcas: Béjar, Ciudad Rodrigo och Sequeros).

| — | Provinsen Madrid (comarcas: Aranjuez, El Escorial, Griñón, Navalcarnero och San Martín de Valdeiglesias).” |
| --- | --- |

—

Provinsen Madrid (comarcas: Aranjuez, El Escorial, Griñón, Navalcarnero och San Martín de Valdeiglesias).”

”Portugal:

| — | Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Algarve: alla concelhos. |
| --- | --- |

—

Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Algarve: alla concelhos.

| — | Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Alentejo: alla concelhos. |
| --- | --- |

—

Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Alentejo: alla concelhos.

| — | Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Ribatejo e Oeste: concelhos: Almada, Barreiro, Moita, Seixal, Sesimbra, Montijo, Coruche, Setúbal, Palmela, Alcochete, Benavente, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes och Sardoal. |
| --- | --- |

—

Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Ribatejo e Oeste: concelhos: Almada, Barreiro, Moita, Seixal, Sesimbra, Montijo, Coruche, Setúbal, Palmela, Alcochete, Benavente, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes och Sardoal.

| — | Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Beira Interior: concelhos: Penamacor, Fundão, Oleiros, Sertã, Vila de Rei, Idanha-a-Nova, Castelo Branco, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão och Mação.” |
| --- | --- |

—

Regionala jordbruksministeriet (Direcção Regional da Agricultura) i Beira Interior: concelhos: Penamacor, Fundão, Oleiros, Sertã, Vila de Rei, Idanha-a-Nova, Castelo Branco, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão och Mação.”

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 7 februari 2006.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 74.

1

(2)  EUT L 130, 24.5.2005, s. 22. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/828/EG (EUT L 311, 26.11.2005, s. 37).

2

---

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/93 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/93

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 februari 2006

om ändring av beslut 97/467/EG vad gäller införande av en anläggning i Uruguay i de provisoriska förteckningarna över anläggningar i tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera ratitkött

[delgivet med nr K(2006) 233]

(Text av betydelse för EES)

(2006/65/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 95/408/EG av den 22 juni 1995 om villkor för upprättande, under en övergångsperiod, av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje land från vilka medlemsstaterna får importera vissa produkter av animaliskt ursprung, fiskprodukter och levande tvåskaliga mollusker (1), särskilt artikel 2.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 97/467/EG av den 7 juli 1997 om upprättande av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av kött av kanin och hägnat vilt (2) finns provisoriska förteckningar över anläggningar i tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera kött av hägnat vilt, kaninkött och ratitkött. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 97/467/EG av den 7 juli 1997 om upprättande av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av kött av kanin och hägnat vilt (2) finns provisoriska förteckningar över anläggningar i tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera kött av hägnat vilt, kaninkött och ratitkött.

| (2) | Uruguay har uppgett namnet på en anläggning som producerar ratitkött för vilken de behöriga myndigheterna intygar att anläggningen uppfyller gemenskapens bestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Uruguay har uppgett namnet på en anläggning som producerar ratitkött för vilken de behöriga myndigheterna intygar att anläggningen uppfyller gemenskapens bestämmelser.

| (3) | Denna anläggning bör därför införas i de förteckningar som upprättats genom beslut 97/467/EG. |
| --- | --- |

(3)

Denna anläggning bör därför införas i de förteckningar som upprättats genom beslut 97/467/EG.

| (4) | Import från denna anläggning bör inte omfattas av minskade fysiska kontroller enligt rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(4)

Import från denna anläggning bör inte omfattas av minskade fysiska kontroller enligt rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (3).

| (5) | Beslut 97/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 97/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 97/467/EG skall ändras i enlighet med bilaga I till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 11 februari 2006.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 243, 11.10.1995, s. 17. Beslutet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33, rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 199, 26.7.1997, s. 57. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/302/EG (EUT L 95, 14.4.2005, s. 62).

2

(3)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1, rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1).

3

---

BILAGA

I bilaga II skall följande text läggas till:

”País: Uruguay/Země: Uruguay/Land: Uruguay/Land: Uruguay/Riik: Uruguay/Χώρα: Ουρουγουάη/Country: Uruguay/ Pays: Uruguay/Paese: Uruguay/Valsts: Urugvaja/Šalis: Urugvajus/Ország: Uruguay/Pajjiż: L-Urugwaj/Land: Uruguay/ Państwo: Urugwaj/País: Uruguai/Krajina: Uruguaj/Država: Urugvaj/Maa: Uruguay/Land: Uruguay

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 240 | Caltes S.A. | Paso de los Toros | Tacuarembó | CP, SH” | |

1

2

3

4

5

6

240

Caltes S.A.

Paso de los Toros

Tacuarembó

CP, SH”

---

Rättelser

| 4.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 32/95 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 32/95

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 2172/2004 av den 17 december 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 371 av den 18 december 2004
  )

På sidan 27, artikel 1.1 c, skall det

i stället för:

| ”b) | ett oljetankfartyg med minst 600 tons, men högst 5 000 tons, dödvikt som är försett med dubbelbottentankar eller andra utrymmen som uppfyller bestämmelserna i regel 13 F.7 a i bilaga I till MARPOL 73/78 och vingtankar eller andra utrymmen i enlighet med regel 13 F.3 a som uppfyller avståndskravet (värdet w) i regel 13F.7 b i bilaga I till MARPOL 73/78.” |
| --- | --- |

”b)

ett oljetankfartyg med minst 600 tons, men högst 5 000 tons, dödvikt som är försett med dubbelbottentankar eller andra utrymmen som uppfyller bestämmelserna i regel 13 F.7 a i bilaga I till MARPOL 73/78 och vingtankar eller andra utrymmen i enlighet med regel 13 F.3 a som uppfyller avståndskravet (värdet w) i regel 13F.7 b i bilaga I till MARPOL 73/78.”

vara:

| ”b) | ett oljetankfartyg med minst 600 tons, men mindre än 5 000 tons, dödvikt som är försett med dubbelbottentankar eller andra utrymmen som uppfyller bestämmelserna i regel 13 F.7 a i bilaga I till MARPOL 73/78 och vingtankar eller andra utrymmen i enlighet med regel 13 F.3 a som uppfyller avståndskravet (värdet w) i regel 13F.7 b i bilaga I till MARPOL 73/78.” |
| --- | --- |

”b)

ett oljetankfartyg med minst 600 tons, men mindre än 5 000 tons, dödvikt som är försett med dubbelbottentankar eller andra utrymmen som uppfyller bestämmelserna i regel 13 F.7 a i bilaga I till MARPOL 73/78 och vingtankar eller andra utrymmen i enlighet med regel 13 F.3 a som uppfyller avståndskravet (värdet w) i regel 13F.7 b i bilaga I till MARPOL 73/78.”

---