# Az Európai Unió L 59/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 59 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. március 1. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 59

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. március 1.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 351/2006/EK, Euratom rendelete (2006. február 27.) a 2005. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazásában alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról | 1 |
| | * | A Tanács 352/2006/EK rendelete (2006. február 27.) az Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 7 |
| | | A Bizottság 353/2006/EK rendelete (2006. február 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | * | A Bizottság 354/2006/EK rendelete (2006. február 28.) az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló 639/2003/EK rendelet módosításáról | 10 |
| | * | A Bizottság 355/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a Koreai Köztársaságból származó egyes dobozos hűtőgépek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 12 |
| | | A Bizottság 356/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a vegyiparban felhasznált fehér cukorra nyújtott termelési visszatérítések megállapításáról a 2006. március 1-jétől31-ig terjedő időszakra | 34 |
| | * | A Bizottság 357/2006/EK rendelete (2006. február 28.), az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 64. alkalommal történő módosításáról | 35 |
| | | A Bizottság 358/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a gabonaágazatban 2006. március 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 37 |
| | | A Bizottság 359/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 40 |
| | | A Bizottság 360/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 42 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 351/2006/EK, Euratom rendelete (2006. február 27.) a 2005. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazásában alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról

1

*

A Tanács 352/2006/EK rendelete (2006. február 27.) az Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

7

A Bizottság 353/2006/EK rendelete (2006. február 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

*

A Bizottság 354/2006/EK rendelete (2006. február 28.) az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló 639/2003/EK rendelet módosításáról

10

*

A Bizottság 355/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a Koreai Köztársaságból származó egyes dobozos hűtőgépek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

12

A Bizottság 356/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a vegyiparban felhasznált fehér cukorra nyújtott termelési visszatérítések megállapításáról a 2006. március 1-jétől31-ig terjedő időszakra

34

*

A Bizottság 357/2006/EK rendelete (2006. február 28.), az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 64. alkalommal történő módosításáról

35

A Bizottság 358/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a gabonaágazatban 2006. március 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

37

A Bizottság 359/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

40

A Bizottság 360/2006/EK rendelete (2006. február 28.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

42

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/1

---

A TANÁCS 351/2006/EK, EURATOM RENDELETE

(2006. február 27.)

a 2005. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazásában alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1) és különösen annak X. melléklete 13. cikkének első albekezdésére,

tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság tervezetére,

mivel:

| (1) | Szükséges figyelembe venni a megélhetési költségek alakulását a Közösségen kívüli országokban, és ennek megfelelően meghatározni az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a 2004. május 1-i időpontot követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének helyi pénznemben fizetett javadalmazásban 2005. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzókat. |
| --- | --- |

(1)

Szükséges figyelembe venni a megélhetési költségek alakulását a Közösségen kívüli országokban, és ennek megfelelően meghatározni az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a 2004. május 1-i időpontot követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének helyi pénznemben fizetett javadalmazásban 2005. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzókat.

| (2) | A 257/2005/EK, Euratom rendelet (2) alapján kifizetéskor alkalmazott korrekciós szorzók a javadalmazások pozitív vagy negatív kiigazítását vonhatják maguk után visszamenőleges hatállyal. |
| --- | --- |

(2)

A 257/2005/EK, Euratom rendelet (2) alapján kifizetéskor alkalmazott korrekciós szorzók a javadalmazások pozitív vagy negatív kiigazítását vonhatják maguk után visszamenőleges hatállyal.

| (3) | A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzóknak köszönhető emelkedése esetén intézkedni kell a hátralék kifizetéséről. |
| --- | --- |

(3)

A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzóknak köszönhető emelkedése esetén intézkedni kell a hátralék kifizetéséről.

| (4) | A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzók miatt bekövetkezett csökkenése esetén intézkedni kell a túlfizetés visszafizetéséről a 2005. július 1-je és a jelen rendelet hatálybalépésének dátuma közötti időszakra. |
| --- | --- |

(4)

A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzók miatt bekövetkezett csökkenése esetén intézkedni kell a túlfizetés visszafizetéséről a 2005. július 1-je és a jelen rendelet hatálybalépésének dátuma közötti időszakra.

| (5) | Intézkedni kell arról, hogy az esetleges visszafizetés csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző maximum hat hónapos időszakra terjedhet ki, és hogy a következményei csak ezen időponttól számított maximum tizenkét hónapos időszakban érvényesülhetnek, hasonlóan ahhoz, ami a Közösség tisztviselőinek és más alkalmazottainak a javadalmazásában és járadékaiban a Közösségen belül alkalmazandó korrekciós szorzókra vonatkozóan meg van határozva, |
| --- | --- |

(5)

Intézkedni kell arról, hogy az esetleges visszafizetés csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző maximum hat hónapos időszakra terjedhet ki, és hogy a következményei csak ezen időponttól számított maximum tizenkét hónapos időszakban érvényesülhetnek, hasonlóan ahhoz, ami a Közösség tisztviselőinek és más alkalmazottainak a javadalmazásában és járadékaiban a Közösségen belül alkalmazandó korrekciós szorzókra vonatkozóan meg van határozva,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2005. július 1-jei hatállyal az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a 2004. május 1-i időpontot követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy része számára a kiküldetési célország pénznemében fizetett javadalmazásban alkalmazandó korrekciós szorzók a mellékletben foglaltak szerint módosulnak.

Az ilyen díjazás kiszámítását a pénzügyi szabályzat végrehajtási rendelkezéseinek megfelelően megállapított és az első albekezdésben szereplő időpontban érvényes átváltási árfolyamok alapján kell elvégezni.

2. cikk

(1)   Az intézmények visszamenőleges kifizetést eszközölnek a javadalmazásoknak a mellékletben megállapított korrekciós szorzóknak köszönhető emelkedése esetén.

(2)   Az intézmények a javadalmazásoknak a mellékletben megállapított korrekciós szorzók miatt bekövetkezett csökkenése esetén visszamenőleges negatív kiigazítást eszközölnek a 2005. július 1-je és a jelen rendelet hatálybalépésének dátuma közötti időszakra.

A túlfizetés levonását eredményező visszamenőleges negatív kiigazítások csak a jelen rendelet hatálybalépésének dátumát megelőző maximum hat hónapos időszakra terjednek ki. A levonás csak az ugyanezen időponttól számított maximum tizenkét hónapos időszakra terjed ki.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

U. PLASSNIK

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 31/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 8., 2005.1.12., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 46., 2005.2.17., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2005. július |
| --- | --- |
| Afganisztán (1) | 0 |
| Albánia | 86,2 |
| Algéria | 89,3 |
| Angola | 126,5 |
| Argentína | 63,3 |
| Ausztrália | 105,3 |
| Banglades | 53,3 |
| Barbados | 127,4 |
| Benin | 92,8 |
| Bissau-Guinea | 139,2 |
| Bolívia | 52,2 |
| Bosznia és Hercegovina | 73,4 |
| Botswana | 62,8 |
| Brazília | 76,8 |
| Bulgária | 73,9 |
| Burkina Faso | 87,7 |
| Burundi (1) | 0 |
| Chile | 79,4 |
| Ciprus | 101,3 |
| Ciszjordánia - Gázai övezet | 91,3 |
| Costa Rica | 72,4 |
| Csád | 130,6 |
| Cseh Köztársaság | 82,1 |
| Dél-Afrika | 66,6 |
| Dél-Korea | 108,2 |
| Dominikai Köztársaság | 84,8 |
| Dzsibuti | 101,1 |
| Ecuador | 70,5 |
| Egyesült Államok (New York) | 106,8 |
| Egyesült Államok (Washington) | 103,7 |
| Egyiptom | 56,9 |
| Elefántcsontpart | 111,2 |
| Eritrea | 51 |
| Észtország | 77,7 |
| Etiópia | 81,1 |
| Fidzsi-szigetek | 78,4 |
| Fülöp-szigetek | 51,4 |
| Gabon | 116,1 |
| Gambia | 51,1 |
| Ghána | 79,4 |
| Grúzia | 96,1 |
| Guatemala | 84,9 |
| Guinea | 59,8 |
| Guyana | 60,6 |
| Haiti | 100,8 |
| Honduras | 75,9 |
| Hong Kong | 87,6 |
| Horvátország | 101,8 |
| India | 51,6 |
| Indonézia | 78,7 |
| Izrael | 91,5 |
| Jamaica | 91,5 |
| Japán (Naka) | 125,6 |
| Japán (Tokió) | 132,9 |
| Jemen | 75,8 |
| Jordánia | 76 |
| Kambodzsa | 67,6 |
| Kamerun | 101,3 |
| Kanada | 84,6 |
| Kazahsztán | 112,8 |
| Kenya | 88,2 |
| Kína | 78,5 |
| Kirgizisztán | 84,6 |
| Kolumbia | 71,3 |
| Kongó | 129,8 |
| Kongói Demokratikus Köztársaság | 138,6 |
| Közép-afrikai Köztársaság | 117,6 |
| Kuba | 93 |
| Laosz | 74,7 |
| Lengyelország | 78 |
| Lesotho | 74,3 |
| Lettország | 71,2 |
| Libanon | 105,7 |
| Libéria (1) | 0 |
| Litvánia | 73,8 |
| Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 69,9 |
| Madagaszkár | 71,9 |
| Magyarország | 78,1 |
| Malajzia | 73,9 |
| Malawi | 76,4 |
| Mali | 98,8 |
| Málta | 97,9 |
| Marokkó | 86,1 |
| Mauritánia | 71,7 |
| Mauritius | 75 |
| Mexikó | 77,9 |
| Moldova (1) | 0 |
| Mozambik | 72,7 |
| Namíbia | 79,5 |
| Nepál | 72,7 |
| Nicaragua | 67,5 |
| Niger | 91,8 |
| Nigéria | 86,1 |
| Norvégia | 132,5 |
| Oroszország | 110 |
| Örményország | 104,9 |
| Pakisztán | 52,9 |
| Pápua-Új-Guinea | 77,3 |
| Paraguay | 66 |
| Peru | 86,5 |
| Románia | 56,4 |
| Ruanda | 87,7 |
| Salamon-szigetek | 85,4 |
| Salvador | 81,7 |
| Sierra Leone | 72 |
| Srí Lanka | 60,8 |
| Suriname | 54,7 |
| Svájc | 118,7 |
| Szaúd-Arábia | 86,4 |
| Szenegál | 78,2 |
| Szerbia és Montenegró | 61,7 |
| Szingapúr | 97,6 |
| Szíria | 67,5 |
| Szlovákia | 87,4 |
| Szlovénia | 76,4 |
| Szomália (1) | 0 |
| Szudán | 43,4 |
| Szváziföld | 69,7 |
| Tádzsikisztán | 73 |
| Tajvan | 96,2 |
| Tanzánia | 61,7 |
| Thaiföld | 61,8 |
| Togo | 95 |
| Törökország | 93,2 |
| Trinidad és Tobago | 73,8 |
| Tunézia | 72,6 |
| Uganda | 75,6 |
| Új-Kaledónia | 120,4 |
| Új-Zéland | 106,7 |
| Ukrajna | 101,1 |
| Uruguay | 74,8 |
| Vanuatu | 124,1 |
| Venezuela | 59,9 |
| Vietnam | 52,7 |
| Zambia | 55,9 |
| Zimbabwe | 62,7 |
| Zöld-foki-szigetek | 74,2 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2005. július

Afganisztán (1)

0

Albánia

86,2

Algéria

89,3

Angola

126,5

Argentína

63,3

Ausztrália

105,3

Banglades

53,3

Barbados

127,4

Benin

92,8

Bissau-Guinea

139,2

Bolívia

52,2

Bosznia és Hercegovina

73,4

Botswana

62,8

Brazília

76,8

Bulgária

73,9

Burkina Faso

87,7

Burundi (1)

0

Chile

79,4

Ciprus

101,3

Ciszjordánia - Gázai övezet

91,3

Costa Rica

72,4

Csád

130,6

Cseh Köztársaság

82,1

Dél-Afrika

66,6

Dél-Korea

108,2

Dominikai Köztársaság

84,8

Dzsibuti

101,1

Ecuador

70,5

Egyesült Államok (New York)

106,8

Egyesült Államok (Washington)

103,7

Egyiptom

56,9

Elefántcsontpart

111,2

Eritrea

51

Észtország

77,7

Etiópia

81,1

Fidzsi-szigetek

78,4

Fülöp-szigetek

51,4

Gabon

116,1

Gambia

51,1

Ghána

79,4

Grúzia

96,1

Guatemala

84,9

Guinea

59,8

Guyana

60,6

Haiti

100,8

Honduras

75,9

Hong Kong

87,6

Horvátország

101,8

India

51,6

Indonézia

78,7

Izrael

91,5

Jamaica

91,5

Japán (Naka)

125,6

Japán (Tokió)

132,9

Jemen

75,8

Jordánia

76

Kambodzsa

67,6

Kamerun

101,3

Kanada

84,6

Kazahsztán

112,8

Kenya

88,2

Kína

78,5

Kirgizisztán

84,6

Kolumbia

71,3

Kongó

129,8

Kongói Demokratikus Köztársaság

138,6

Közép-afrikai Köztársaság

117,6

Kuba

93

Laosz

74,7

Lengyelország

78

Lesotho

74,3

Lettország

71,2

Libanon

105,7

Libéria (1)

0

Litvánia

73,8

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

69,9

Madagaszkár

71,9

Magyarország

78,1

Malajzia

73,9

Malawi

76,4

Mali

98,8

Málta

97,9

Marokkó

86,1

Mauritánia

71,7

Mauritius

75

Mexikó

77,9

Moldova (1)

0

Mozambik

72,7

Namíbia

79,5

Nepál

72,7

Nicaragua

67,5

Niger

91,8

Nigéria

86,1

Norvégia

132,5

Oroszország

110

Örményország

104,9

Pakisztán

52,9

Pápua-Új-Guinea

77,3

Paraguay

66

Peru

86,5

Románia

56,4

Ruanda

87,7

Salamon-szigetek

85,4

Salvador

81,7

Sierra Leone

72

Srí Lanka

60,8

Suriname

54,7

Svájc

118,7

Szaúd-Arábia

86,4

Szenegál

78,2

Szerbia és Montenegró

61,7

Szingapúr

97,6

Szíria

67,5

Szlovákia

87,4

Szlovénia

76,4

Szomália (1)

0

Szudán

43,4

Szváziföld

69,7

Tádzsikisztán

73

Tajvan

96,2

Tanzánia

61,7

Thaiföld

61,8

Togo

95

Törökország

93,2

Trinidad és Tobago

73,8

Tunézia

72,6

Uganda

75,6

Új-Kaledónia

120,4

Új-Zéland

106,7

Ukrajna

101,1

Uruguay

74,8

Vanuatu

124,1

Venezuela

59,9

Vietnam

52,7

Zambia

55,9

Zimbabwe

62,7

Zöld-foki-szigetek

74,2

---

(1)  Nem áll rendelkezésre adat.

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/7

---

A TANÁCS 352/2006/EK RENDELETE

(2006. február 27.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1461/93/EGK tanácsi rendelet (1) korlátozza az Egyesült Államok ajánlattevőinek hozzáférését egyes olyan szerződésekhez, amelyeket meghatározott hatóságok ítélnek oda, válaszul az Egyesült Államoknak az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címének alapján hozott bizonyos intézkedéseire. |
| --- | --- |

(1)

Az 1461/93/EGK tanácsi rendelet (1) korlátozza az Egyesült Államok ajánlattevőinek hozzáférését egyes olyan szerződésekhez, amelyeket meghatározott hatóságok ítélnek oda, válaszul az Egyesült Államoknak az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címének alapján hozott bizonyos intézkedéseire.

| (2) | 2006. március 1-jén lép hatályba az Amerikai Egyesült Államok határozata, amely hatályon kívül helyezi az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címe alapján bevezetett szankciókat. |
| --- | --- |

(2)

2006. március 1-jén lép hatályba az Amerikai Egyesült Államok határozata, amely hatályon kívül helyezi az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címe alapján bevezetett szankciókat.

| (3) | Ezért az 1461/93/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1461/93/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK tanácsi rendelet hatályát veszti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

U. PLASSNIK

---

(1)  HL L 146., 1993.6.17., 1. o.

1

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/8

---

A BIZOTTSÁG 353/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. február 28-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 80,9 |
| 204 | 41,2 |
| 212 | 94,6 |
| 999 | 72,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,9 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,1 |
| 999 | 120,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 133,1 |
| 204 | 55,8 |
| 999 | 94,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 46,5 |
| 212 | 42,5 |
| 220 | 41,6 |
| 624 | 63,0 |
| 999 | 49,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,1 |
| 220 | 39,9 |
| 624 | 57,5 |
| 999 | 46,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 126,6 |
| 404 | 103,1 |
| 528 | 89,1 |
| 720 | 79,4 |
| 999 | 102,7 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 87,6 |
| 400 | 93,6 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 70,8 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 70,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

80,9

204

41,2

212

94,6

999

72,2

0707 00 05

052

155,9

068

138,2

204

68,1

999

120,7

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

133,1

204

55,8

999

94,5

0805 10 20

052

53,7

204

46,5

212

42,5

220

41,6

624

63,0

999

49,5

0805 50 10

052

43,1

220

39,9

624

57,5

999

46,8

0808 10 80

388

115,2

400

126,6

404

103,1

528

89,1

720

79,4

999

102,7

0808 20 50

220

60,6

388

87,6

400

93,6

512

65,7

528

70,8

720

45,0

999

70,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/10

---

A BIZOTTSÁG 354/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló 639/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (12) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösségek Bizottsága és a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) (2) közötti levélváltásban a két fél megegyezett, hogy együttműködve fognak eljárni. Ennek megfelelően a Közösség támogatásával az OIE 2005 májusában a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 3.7. szakaszaként elfogadta a nemzetközi kereskedelem tárgyát képező állatok kíméletére vonatkozó és különösen a tengeri, szárazföldi és légi szállítással kapcsolatos alapelveket és egyedi iránymutatásokat. Az illetékes hatóságok felelősségi körét meghatározó, az állatok tengeri szállítására vonatkozó iránymutatások 3.7.2.1. cikkének és az állatok szárazföldi szállítására vonatkozó iránymutatások 3.7.3.1. cikkének érvényre juttatása érdekében helyénvaló az állatok kíméletére vonatkozó intézkedések nyomon követésének és értékelésének eszközeit erősíteni a tagállamok által a Közösségből exportált állatok kíméletének feltételeivel kapcsolatban végzett ellenőrzések jelentési rendszereinek javításán keresztül. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek Bizottsága és a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) (2) közötti levélváltásban a két fél megegyezett, hogy együttműködve fognak eljárni. Ennek megfelelően a Közösség támogatásával az OIE 2005 májusában a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 3.7. szakaszaként elfogadta a nemzetközi kereskedelem tárgyát képező állatok kíméletére vonatkozó és különösen a tengeri, szárazföldi és légi szállítással kapcsolatos alapelveket és egyedi iránymutatásokat. Az illetékes hatóságok felelősségi körét meghatározó, az állatok tengeri szállítására vonatkozó iránymutatások 3.7.2.1. cikkének és az állatok szárazföldi szállítására vonatkozó iránymutatások 3.7.3.1. cikkének érvényre juttatása érdekében helyénvaló az állatok kíméletére vonatkozó intézkedések nyomon követésének és értékelésének eszközeit erősíteni a tagállamok által a Közösségből exportált állatok kíméletének feltételeivel kapcsolatban végzett ellenőrzések jelentési rendszereinek javításán keresztül.

| (2) | A 639/2003/EK bizottsági rendelet (3) alkalmazásáról végzett alapos értékelés megkönnyítése érdekében a tagállamoknak részletes statisztikai adatokat kell szolgáltatniuk az export-visszatérítések elmaradása esetében. E célból az adatokat a kifizető ügynökségek szintjén kell összegyűjteni, ami ezáltal hozzájárul a nagyobb átláthatóság eléréséhez is. Rendelkezni kell ezért arról, hogy a kiléptetés helyén illetékes állat-egészségügyi hatóság továbbít a kifizető ügynökségnek egy, a kiléptetés helyén végzett ellenőrzési jelentésről készített másolatot. |
| --- | --- |

(2)

A 639/2003/EK bizottsági rendelet (3) alkalmazásáról végzett alapos értékelés megkönnyítése érdekében a tagállamoknak részletes statisztikai adatokat kell szolgáltatniuk az export-visszatérítések elmaradása esetében. E célból az adatokat a kifizető ügynökségek szintjén kell összegyűjteni, ami ezáltal hozzájárul a nagyobb átláthatóság eléréséhez is. Rendelkezni kell ezért arról, hogy a kiléptetés helyén illetékes állat-egészségügyi hatóság továbbít a kifizető ügynökségnek egy, a kiléptetés helyén végzett ellenőrzési jelentésről készített másolatot.

| (3) | A 639/2003/EK rendelet rendelkezik arról, hogy az ellenőrzéseket a Közösség vámterületének elhagyása után kell elvégezni. Rendelkezik arról is továbbá, hogy az ellenőrzéseket csak állatorvosok végezhetik. Ezen ellenőrzések hatékonyságának növelése érdekében rendelkezni kell arról, hogy azokat csak olyan állatorvos végezheti, aki rendelkezik az állatorvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló, 1978. december 18-i 78/1026/EGK tanácsi irányelv (4) értelmében hivatalos állatorvosi képesítéssel. |
| --- | --- |

(3)

A 639/2003/EK rendelet rendelkezik arról, hogy az ellenőrzéseket a Közösség vámterületének elhagyása után kell elvégezni. Rendelkezik arról is továbbá, hogy az ellenőrzéseket csak állatorvosok végezhetik. Ezen ellenőrzések hatékonyságának növelése érdekében rendelkezni kell arról, hogy azokat csak olyan állatorvos végezheti, aki rendelkezik az állatorvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló, 1978. december 18-i 78/1026/EGK tanácsi irányelv (4) értelmében hivatalos állatorvosi képesítéssel.

| (4) | Ezenkívül a Közösség és a tagállamok egyes hatásköreinek sérelme nélkül a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a nemzetközi ellenőrző és felügyelőügynökségek ellenőrizték-e, hogy a 78/1026/EGK irányelv hatálya alá nem tartozó képesítéssel rendelkező állatorvosok birtokában vannak-e az állatok szállítás közbeni védelméről, valamint a 90/425/EGK és a 91/496/EGK irányelv módosításáról szóló, 1991. november 19-i 91/628/EGK tanácsi irányelvben (5) előírt követelményekre vonatkozó ismereteknek. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a Közösség és a tagállamok egyes hatásköreinek sérelme nélkül a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a nemzetközi ellenőrző és felügyelőügynökségek ellenőrizték-e, hogy a 78/1026/EGK irányelv hatálya alá nem tartozó képesítéssel rendelkező állatorvosok birtokában vannak-e az állatok szállítás közbeni védelméről, valamint a 90/425/EGK és a 91/496/EGK irányelv módosításáról szóló, 1991. november 19-i 91/628/EGK tanácsi irányelvben (5) előírt követelményekre vonatkozó ismereteknek.

| (5) | Ezért a 639/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 639/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | E rendeletet a módosítások végrehajtására megadott megfelelő időt követően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

E rendeletet a módosítások végrehajtására megadott megfelelő időt követően kell alkalmazni.

| (7) | A Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(7)

A Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 639/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A kiléptetési helyért felelős állatorvosi hatóság ezt a jelentést legalább három éven keresztül megőrzi. A jelentés egy másolatát meg kell küldeni a kifizető hatóságnak.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kiléptetési helyért felelős állatorvosi hatóság ezt a jelentést legalább három éven keresztül megőrzi. A jelentés egy másolatát meg kell küldeni a kifizető hatóságnak.”

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az (1) bekezdésben előírt ellenőrzéseket olyan állatorvosnak kell végeznie, aki rendelkezik a 78/1026/EGK tanácsi irányelv (6) 2. cikkében említett állatorvosi oklevéllel, bizonyítvánnyal vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvánnyal. Azon tagállamoknak azonban, amelyek elismerték az e bekezdés első albekezdésében említett nemzetközi ellenőrző és felügyelőügynökségeket, meg kell vizsgálniuk, hogy ezen ügynökségek ellenőrzik-e, hogy az adott irányelv hatálya alá nem tartozó képesítéssel rendelkező állatorvosok birtokában vannak-e a 91/628/EGK irányelvben előírt követelményekre vonatkozó ismereteknek. Ezen ellenőrzéseket megfelelő eljárások útján értelemszerűen, objektíven és pártatlanul kell végrehajtani. |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdésben előírt ellenőrzéseket olyan állatorvosnak kell végeznie, aki rendelkezik a 78/1026/EGK tanácsi irányelv (6) 2. cikkében említett állatorvosi oklevéllel, bizonyítvánnyal vagy a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvánnyal. Azon tagállamoknak azonban, amelyek elismerték az e bekezdés első albekezdésében említett nemzetközi ellenőrző és felügyelőügynökségeket, meg kell vizsgálniuk, hogy ezen ügynökségek ellenőrzik-e, hogy az adott irányelv hatálya alá nem tartozó képesítéssel rendelkező állatorvosok birtokában vannak-e a 91/628/EGK irányelvben előírt követelményekre vonatkozó ismereteknek. Ezen ellenőrzéseket megfelelő eljárások útján értelemszerűen, objektíven és pártatlanul kell végrehajtani.

| 3. | A 8. cikk d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a kifizetés elmaradásának és a visszatérítés behajtásának okai a b) és c) pontban említett állatok tekintetében, valamint azon állatok darabszáma, amelyek az I., II. és III. mellékletben említett B., C. és D. kategóriákban vannak feltüntetve; |
| --- | --- | --- |

3.

A 8. cikk d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a kifizetés elmaradásának és a visszatérítés behajtásának okai a b) és c) pontban említett állatok tekintetében, valamint azon állatok darabszáma, amelyek az I., II. és III. mellékletben említett B., C. és D. kategóriákban vannak feltüntetve;

| da) | a szankciók száma a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott kategóriák esetében az állatok megfelelő számának és az elmaradt visszatérítés összegének megadásával;”. |
| --- | --- |

da)

a szankciók száma a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott kategóriák esetében az állatok megfelelő számának és az elmaradt visszatérítés összegének megadásával;”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Az 1. cikk (1) és (2) bekezdését a 2007. január 1-jétől elfogadott kiviteli nyilatkozatokra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 215., 2004.8.27., 3. o.

2

(3)  HL L 93., 2003.4.10., 10. o. A legutóbb az 1979/2004/EK rendelettel (HL L 342., 2004.11.18., 23. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 362., 1978.12.23., 1. o. A legutóbb a 2001/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 206., 2001.7.31., 1. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 340., 1991.12.11., 17. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 362., 1978.12.23., 1. o.”

6

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/12

---

A BIZOTTSÁG 355/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

a Koreai Köztársaságból származó egyes dobozos hűtőgépek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | A közösségi dobozos hűtőgépgyártás jelentős részarányát képviselő Whirlpool Europe s.r.l. (a továbbiakban: a panaszos) 2005. április 18-án panaszt nyújtott be a Koreai Köztársaságból származó bizonyos dobozos hűtőgépek behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi dobozos hűtőgépgyártás jelentős részarányát képviselő Whirlpool Europe s.r.l. (a továbbiakban: a panaszos) 2005. április 18-án panaszt nyújtott be a Koreai Köztársaságból származó bizonyos dobozos hűtőgépek behozatala tekintetében.

| (2) | Ez a panasz a szóban forgó termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozó bizonyítékokat tartalmazott, amelyek alapján kellően indokoltnak ítélték az eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(2)

Ez a panasz a szóban forgó termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozó bizonyítékokat tartalmazott, amelyek alapján kellően indokoltnak ítélték az eljárás megindítását.

| (3) | Az eljárást 2005. június 2-án, az eljárás megindításáról szóló értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való közzétételével indították meg (2). |
| --- | --- |

(3)

Az eljárást 2005. június 2-án, az eljárás megindításáról szóló értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való közzétételével indították meg (2).

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, az ismerten érintett exportáló koreai gyártókat, kereskedőket, importőröket, szállítókat és kiskereskedőket, valamint az ismerten érintett szövetségeket és a Koreai Köztársaság kormányának a képviselőit. Az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, az ismerten érintett exportáló koreai gyártókat, kereskedőket, importőröket, szállítókat és kiskereskedőket, valamint az ismerten érintett szövetségeket és a Koreai Köztársaság kormányának a képviselőit. Az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

| (5) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt. A Bizottság e célból kérdőíveket küldött ki minden ismerten érintett félnek, valamint minden olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkezett. A kérdőívre három koreai exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló közösségi importőrök, a panaszos, egy független importőr, két közösségi szállító és két közösségi kiskereskedő adott választ. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt. A Bizottság e célból kérdőíveket küldött ki minden ismerten érintett félnek, valamint minden olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkezett. A kérdőívre három koreai exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló közösségi importőrök, a panaszos, egy független importőr, két közösségi szállító és két közösségi kiskereskedő adott választ.

| (6) | A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:






  a) | közösségi gyártók:







  — | Whirlpool Europe s.r.l, Varese, Olaszország; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:

a)

közösségi gyártók:

—

Whirlpool Europe s.r.l, Varese, Olaszország;

| b) | független importőrök:







  — | Indesit Company SpA, Fabriano, Olaszország; |
| --- | --- | --- |

b)

független importőrök:

—

Indesit Company SpA, Fabriano, Olaszország;

| c) | közösségi kiskereskedők:







  — | Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolstadt, Németország; |
| --- | --- | --- |

c)

közösségi kiskereskedők:

—

Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolstadt, Németország;

| d) | koreai exportáló gyártók:







  — | Daewoo Electronics Corporation, Szöul, |
| --- | --- | --- |

d)

koreai exportáló gyártók:

—

Daewoo Electronics Corporation, Szöul,

| — | LG Electronics Corporation, Szöul, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Corporation, Szöul,

| — | Samsung Electronics Corporation, Szöul; |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Corporation, Szöul;

| e) | kapcsolt közösségi importőrök:







  — | Daewoo Electronics Sales UK, Wokingham, Egyesült Királyság, |
| --- | --- | --- |

e)

kapcsolt közösségi importőrök:

—

Daewoo Electronics Sales UK, Wokingham, Egyesült Királyság,

| — | LG Electronics Benelux BV, Almere, Hollandia, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Benelux BV, Almere, Hollandia,

| — | LG Electronics España SA, Madrid, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

LG Electronics España SA, Madrid, Spanyolország,

| — | LG Electronics UK Limited, Slough, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

LG Electronics UK Limited, Slough, Egyesült Királyság,

| — | Samsung Electronics Benelux BV, Delft, Hollandia, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Benelux BV, Delft, Hollandia,

| — | Samsung Electronics Iberia SA, Barcelona, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Iberia SA, Barcelona, Spanyolország,

| — | Samsung Electronics UK Limited, Chertsey, Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics UK Limited, Chertsey, Egyesült Királyság.

| (7) | Minden olyan érdekelt fél, aki kérelmezte és megindokolta a meghallgatásra való igényét, szóbeli meghallgatáson vehetett részt. |
| --- | --- |

(7)

Minden olyan érdekelt fél, aki kérelmezte és megindokolta a meghallgatásra való igényét, szóbeli meghallgatáson vehetett részt.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (8) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra tekintettel a Bizottság a 2002. január 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszak (a továbbiakban: érintett időszak) adatait elemezte. |
| --- | --- |

(8)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra tekintettel a Bizottság a 2002. január 1-jétől2005. március 31-ig tartó időszak (a továbbiakban: érintett időszak) adatait elemezte.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (9) | Az érintett termék a jelenleg az ex 8418 10 20 KN-kód alá sorolható dobozos hűtőgép (side-by-side refrigerators), azaz a Koreai Köztársaságból származó, 400 litert meghaladó űrtartalmú kombinált hűtő-fagyasztógép-egységek, legalább két, egymás melletti külön külső ajtóval. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett termék a jelenleg az ex 8418 10 20 KN-kód alá sorolható dobozos hűtőgép (side-by-side refrigerators), azaz a Koreai Köztársaságból származó, 400 litert meghaladó űrtartalmú kombinált hűtő-fagyasztógép-egységek, legalább két, egymás melletti külön külső ajtóval.

| (10) | Egy közösségi háztartásigép-gyártó az olyan hűtő- és fagyasztógépek fogalomkörbe történő bevonását kérte, amelyek egymás mellett elhelyezve egy speciális készlet felhasználásával egy rendszerré építhetők össze. Az ügy megvizsgálását követően a Bizottság megállapította, hogy ez a termék két külön berendezésből áll, amelyek egymástól függetlenül megvásárolhatók és működtethetők. Ez a termék ezért nem kombinált hűtő- és fagyasztógép, és ebből következően nem tartozik bele a termék fogalommeghatározásába. |
| --- | --- |

(10)

Egy közösségi háztartásigép-gyártó az olyan hűtő- és fagyasztógépek fogalomkörbe történő bevonását kérte, amelyek egymás mellett elhelyezve egy speciális készlet felhasználásával egy rendszerré építhetők össze. Az ügy megvizsgálását követően a Bizottság megállapította, hogy ez a termék két külön berendezésből áll, amelyek egymástól függetlenül megvásárolhatók és működtethetők. Ez a termék ezért nem kombinált hűtő- és fagyasztógép, és ebből következően nem tartozik bele a termék fogalommeghatározásába.

| (11) | Egy exportáló gyártó szerint az eljárást az összes hűtőgépre ki kellett volna terjeszteni, mivel azonos a rendeltetésük, vagyis élelmiszerek és italok frissen tartására szolgálnak, és mivel a többségük hűtőrekesszel és fagyasztórekesszel egyaránt rendelkezik. |
| --- | --- |

(11)

Egy exportáló gyártó szerint az eljárást az összes hűtőgépre ki kellett volna terjeszteni, mivel azonos a rendeltetésük, vagyis élelmiszerek és italok frissen tartására szolgálnak, és mivel a többségük hűtőrekesszel és fagyasztórekesszel egyaránt rendelkezik.

| (12) | Ezen túlmenően ugyanez a vállalat azt állította, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő termékleírás hibás. A vállalat szerint az iparágban a dobozos hűtőgépet olyan hűtőgépként értelmezik, amely egy egymás mellett elhelyezett hűtőrekeszből és fagyasztórekeszből áll, és mindkét rekeszhez külön külső ajtó tartozik. A vállalat állítása szerint, ha fenn kívánják tartani az érintett terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő fogalommeghatározását, a vizsgálatba bevonnának bizonyos alulra szerelt fagyasztókat (bottom mount freezers), nevezetesen a fenti hűtőrekeszen két ajtóval és a lenti fagyasztórekeszen egy ajtóval rendelkező kombinált hűtő- és fagyasztógépeket, miközben kizárnának hasonló, mindkét rekeszen egy ajtóval rendelkező modelleket. A vállalat ezért azt állította, hogy vagy az összes, három vagy több ajtós kombinált hűtő- és fagyasztógépet ki kell zárni az eljárásból, vagy annak hatókörét az összes kombinált hűtő- és fagyasztógép bevonásával ki kell bővíteni. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően ugyanez a vállalat azt állította, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő termékleírás hibás. A vállalat szerint az iparágban a dobozos hűtőgépet olyan hűtőgépként értelmezik, amely egy egymás mellett elhelyezett hűtőrekeszből és fagyasztórekeszből áll, és mindkét rekeszhez külön külső ajtó tartozik. A vállalat állítása szerint, ha fenn kívánják tartani az érintett terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő fogalommeghatározását, a vizsgálatba bevonnának bizonyos alulra szerelt fagyasztókat (bottom mount freezers), nevezetesen a fenti hűtőrekeszen két ajtóval és a lenti fagyasztórekeszen egy ajtóval rendelkező kombinált hűtő- és fagyasztógépeket, miközben kizárnának hasonló, mindkét rekeszen egy ajtóval rendelkező modelleket. A vállalat ezért azt állította, hogy vagy az összes, három vagy több ajtós kombinált hűtő- és fagyasztógépet ki kell zárni az eljárásból, vagy annak hatókörét az összes kombinált hűtő- és fagyasztógép bevonásával ki kell bővíteni.

| (13) | Ami azt az érvelést illeti, hogy az összes hűtőt be kell vonni, mivel azonos a rendeltetésük, meg kell jegyezni, hogy a dobozos hűtőgépek piaca világosan elkülönülő és önálló piaci szegmens. A meghatározott fizikai jellemzők, mégpedig az egymás mellett elhelyezett két nagy ajtó, a kombinált hűtő- és fagyasztógépek piacán saját meghatározott helyet biztosítanak a dobozos hűtőgépeknek. Ezt a gyártók, a forgalmazók és az értékesítők is elismerik, akik a terméket külön, a kombinált hűtő- és fagyasztógép „prémium” típusaként forgalmazzák. |
| --- | --- |

(13)

Ami azt az érvelést illeti, hogy az összes hűtőt be kell vonni, mivel azonos a rendeltetésük, meg kell jegyezni, hogy a dobozos hűtőgépek piaca világosan elkülönülő és önálló piaci szegmens. A meghatározott fizikai jellemzők, mégpedig az egymás mellett elhelyezett két nagy ajtó, a kombinált hűtő- és fagyasztógépek piacán saját meghatározott helyet biztosítanak a dobozos hűtőgépeknek. Ezt a gyártók, a forgalmazók és az értékesítők is elismerik, akik a terméket külön, a kombinált hűtő- és fagyasztógép „prémium” típusaként forgalmazzák.

| (14) | A második érv tekintetében a vizsgálat során megállapították, hogy nincs a dobozos hűtőgépnek semmilyen általánosan használt meghatározása. A (12) preambulumbekezdésben említett három ajtós kombinált hűtő- és fagyasztógép azonban a dobozos hűtőgép összes egyéb modellje mellett van jelen a piacon. Az az exportáló gyártó, aki a fenti állításokat tette, a múltban szintén kifejezetten „három ajtós dobozos hűtőgépként” (three door side-by-side refrigerators) forgalmazta ezeket a kombinált hűtő- és fagyasztógépeket. |
| --- | --- |

(14)

A második érv tekintetében a vizsgálat során megállapították, hogy nincs a dobozos hűtőgépnek semmilyen általánosan használt meghatározása. A (12) preambulumbekezdésben említett három ajtós kombinált hűtő- és fagyasztógép azonban a dobozos hűtőgép összes egyéb modellje mellett van jelen a piacon. Az az exportáló gyártó, aki a fenti állításokat tette, a múltban szintén kifejezetten „három ajtós dobozos hűtőgépként” (three door side-by-side refrigerators) forgalmazta ezeket a kombinált hűtő- és fagyasztógépeket.

| (15) | Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az űrtartalom, az opcionális szolgáltatások és a felhasznált anyagok tekintetében ugyan eltérések mutatkoznak, a dobozos hűtőgépek összes típusa – beleértve az alulra szerelt fagyasztóval rendelkező három ajtós kombinált hűtő- és fagyasztógépeket is – ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ezeket alapvetően azonos célra használják. |
| --- | --- |

(15)

Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az űrtartalom, az opcionális szolgáltatások és a felhasznált anyagok tekintetében ugyan eltérések mutatkoznak, a dobozos hűtőgépek összes típusa – beleértve az alulra szerelt fagyasztóval rendelkező három ajtós kombinált hűtő- és fagyasztógépeket is – ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ezeket alapvetően azonos célra használják.

| (16) | Következésképpen az említett exportáló gyártó észrevételei nem indokolták, hogy megváltoztassák az érintett terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítés (2) bekezdésében rögzített leírását. Szükséges van azonban a megfogalmazás csekély mértékű, a termék hatókörét nem érintő változtatására, hogy a termék fogalommeghatározása igazodjon a Kombinált Nómenklatúrában szereplő megnevezéshez. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen az említett exportáló gyártó észrevételei nem indokolták, hogy megváltoztassák az érintett terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítés (2) bekezdésében rögzített leírását. Szükséges van azonban a megfogalmazás csekély mértékű, a termék hatókörét nem érintő változtatására, hogy a termék fogalommeghatározása igazodjon a Kombinált Nómenklatúrában szereplő megnevezéshez.

2.2.   Hasonló termék

| (17) | Az érintett termékről, a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és értékesített dobozos hűtőgépekről, valamint a Koreai Köztársaságban gyártott és értékesített dobozos hűtőgépekről megállapították, hogy lényegében azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel és azonos alapvető funkciókkal rendelkeznek. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett termékről, a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és értékesített dobozos hűtőgépekről, valamint a Koreai Köztársaságban gyártott és értékesített dobozos hűtőgépekről megállapították, hogy lényegében azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel és azonos alapvető funkciókkal rendelkeznek. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők.

3.   DÖMPING

3.1.   Rendes érték

| (18) | A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először megállapította, hogy valamennyi exportáló gyártó esetében a hasonló termékből származó teljes belföldi értékesítés a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítéssel összehasonlítva reprezentatív volt-e. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló gyártók teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésnek legalább 5 %-át elérte. A belföldi értékesítést az összes exportáló gyártó esetében reprezentatívnak találták az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(18)

A rendes érték meghatározását illetően a Bizottság először megállapította, hogy valamennyi exportáló gyártó esetében a hasonló termékből származó teljes belföldi értékesítés a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítéssel összehasonlítva reprezentatív volt-e. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló gyártók teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésnek legalább 5 %-át elérte. A belföldi értékesítést az összes exportáló gyártó esetében reprezentatívnak találták az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében.

| (19) | A Bizottság ezt követően azonosította a hasonló termék belföldön értékesített olyan típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak a Közösségbe irányuló export céljából értékesített típusokkal. Mindezen típusok tekintetében megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott típus belföldi érétkesítését akkor lehet eléggé reprezentatívnak tekinteni, ha a szóban forgó típus VI alatt elért teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe kivitt összehasonlítható típus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság ezt követően azonosította a hasonló termék belföldön értékesített olyan típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak a Közösségbe irányuló export céljából értékesített típusokkal. Mindezen típusok tekintetében megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott típus belföldi érétkesítését akkor lehet eléggé reprezentatívnak tekinteni, ha a szóban forgó típus VI alatt elért teljes belföldi értékesítési mennyisége a Közösségbe kivitt összehasonlítható típus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte.

| (20) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az érintett termék egyes típusainak belföldi értékesítése, amelyeket belföldön reprezentatív mennyiségben értékesítettek, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az egyes exportált terméktípusokra a független vásárlóknak történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát: a) azoknál a terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piaci értékesítések mennyiség szerint több mint 80 %-a nem a fajlagos költség alatt volt és a súlyozott értékesítési átlagár a fajlagos költséggel egyenlő vagy annál magasabb volt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típus súlyozott belföldi értékesítési átlagáraként számították ki; b) azoknál a terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piaci értékesítések mennyiség szerint legalább 10 %-a, de legfeljebb 80 %-a nem a fajlagos költség alatt volt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típusnak csak azon belföldi értékesítési árai súlyozott átlagaként számították ki, amelyek egyenlők voltak a fajlagos költséggel vagy meghaladták azokat; c) azoknál a terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piaci értékesítések mennyiség szerint kevesebb mint 10 %-a nem a fajlagos költség alatt volt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az érintett termék egyes típusainak belföldi értékesítése, amelyeket belföldön reprezentatív mennyiségben értékesítettek, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az egyes exportált terméktípusokra a független vásárlóknak történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát: a) azoknál a terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piaci értékesítések mennyiség szerint több mint 80 %-a nem a fajlagos költség alatt volt és a súlyozott értékesítési átlagár a fajlagos költséggel egyenlő vagy annál magasabb volt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típus súlyozott belföldi értékesítési átlagáraként számították ki; b) azoknál a terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piaci értékesítések mennyiség szerint legalább 10 %-a, de legfeljebb 80 %-a nem a fajlagos költség alatt volt, a rendes értéket terméktípusonként a kérdéses típusnak csak azon belföldi értékesítési árai súlyozott átlagaként számították ki, amelyek egyenlők voltak a fajlagos költséggel vagy meghaladták azokat; c) azoknál a terméktípusoknál, amelyeknél a belföldi piaci értékesítések mennyiség szerint kevesebb mint 10 %-a nem a fajlagos költség alatt volt, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették.

| (21) | Az olyan terméktípusok esetében, amelyeket a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, a rendes értéket számtanilag kellett képezni. |
| --- | --- |

(21)

Az olyan terméktípusok esetében, amelyeket a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, a rendes értéket számtanilag kellett képezni.

| (22) | A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti képzéséhez az egyes érintett együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék vizsgálati időszak alatt, rendes kereskedelmi forgalomban történő belföldi értékesítése során felmerült eladási, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az általuk realizált súlyozott átlagos nyereséget hozzáadták a vizsgálati időszak alatt felmerült saját átlagos előállítási költségükhöz. Szükség esetén a bejelentett gyártási költségeket és SGA-költségeket a rendes kereskedelmi forgalom vizsgálatánál és a rendes értékek képzésénél való felhasználásuk előtt korrigálták. |
| --- | --- |

(22)

A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti képzéséhez az egyes érintett együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék vizsgálati időszak alatt, rendes kereskedelmi forgalomban történő belföldi értékesítése során felmerült eladási, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az általuk realizált súlyozott átlagos nyereséget hozzáadták a vizsgálati időszak alatt felmerült saját átlagos előállítási költségükhöz. Szükség esetén a bejelentett gyártási költségeket és SGA-költségeket a rendes kereskedelmi forgalom vizsgálatánál és a rendes értékek képzésénél való felhasználásuk előtt korrigálták.

3.2.   Exportár

| (23) | Az egyes érintett exportáló gyártók értékesítéseinek a többségét kapcsolt közösségi importőrök felé bonyolították le. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független vásárlókkal szembeni viszonteladási ár alapján állapították meg. Az első független közösségi vásárlóval szembeni viszonteladási árat korrigálták a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költséggel – beleértve a vámokat és adókat is – a közösségi határon fennálló megbízható exportár meghatározása céljából. Ezek a költségek fuvarozási, kezelési, rakodási, biztosítási és járulékos költségek, valamint a kapcsolt importőröknél felmerült SGA-költségek voltak. A viszonteladási árat korrigálták továbbá azzal a méltányos haszonkulccsal, amelynek az érintett termék független importőre általi elérését a vizsgálat során megállapították. |
| --- | --- |

(23)

Az egyes érintett exportáló gyártók értékesítéseinek a többségét kapcsolt közösségi importőrök felé bonyolították le. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független vásárlókkal szembeni viszonteladási ár alapján állapították meg. Az első független közösségi vásárlóval szembeni viszonteladási árat korrigálták a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költséggel – beleértve a vámokat és adókat is – a közösségi határon fennálló megbízható exportár meghatározása céljából. Ezek a költségek fuvarozási, kezelési, rakodási, biztosítási és járulékos költségek, valamint a kapcsolt importőröknél felmerült SGA-költségek voltak. A viszonteladási árat korrigálták továbbá azzal a méltányos haszonkulccsal, amelynek az érintett termék független importőre általi elérését a vizsgálat során megállapították.

| (24) | Az érintett termék egyes exportáló gyártók által bonyolított fennmaradó kivitelét közvetlenül független közösségi vásárlók felé bonyolították le. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, a tényelegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termék egyes exportáló gyártók által bonyolított fennmaradó kivitelét közvetlenül független közösségi vásárlók felé bonyolították le. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, a tényelegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

3.3.   Összehasonlítás

| (25) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő tényezők különbségeit. Szükséges és indokolt esetben jóváírták a csomagolási költségek, a szállítási költségek, a tengeri szállítási és biztosítási költségek, a kezelési költségek, a rakodási és járulékos költségek, a vámvisszatérítések, a kereskedelmi szint, a vevőszolgálati költségek, a jutalékok, az árengedmények, a kedvezmények és a reklámköltségek eltéréseit, szükség szerint megfelelően korrigálva. |
| --- | --- |

(25)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő tényezők különbségeit. Szükséges és indokolt esetben jóváírták a csomagolási költségek, a szállítási költségek, a tengeri szállítási és biztosítási költségek, a kezelési költségek, a rakodási és járulékos költségek, a vámvisszatérítések, a kereskedelmi szint, a vevőszolgálati költségek, a jutalékok, az árengedmények, a kedvezmények és a reklámköltségek eltéréseit, szükség szerint megfelelően korrigálva.

| (26) | Mindhárom exportáló gyártó benyújtott egy összehasonlító táblázatot, amely a belföldön értékesített modelleket és a Közösségbe irányuló export céljából értékesített, részben összehasonlítható modelleket hasonlította össze, és a 2. cikk (10) bekezdésének a) pontja értelmében korrekciót követeltek a fizikai jellemzők fennmaradó eltérései tekintetében. A modellenként igényelt jóváírásokat két vállalat esetében ki kellett igazítani, hogy megfelelően tükrözzék a fizikai jellemzők eltéréseinek piaci értékét. Ezen az alapon a fizikai jellemzők eltérései után mindhárom exportáló gyártó jóváírásban részesült. |
| --- | --- |

(26)

Mindhárom exportáló gyártó benyújtott egy összehasonlító táblázatot, amely a belföldön értékesített modelleket és a Közösségbe irányuló export céljából értékesített, részben összehasonlítható modelleket hasonlította össze, és a 2. cikk (10) bekezdésének a) pontja értelmében korrekciót követeltek a fizikai jellemzők fennmaradó eltérései tekintetében. A modellenként igényelt jóváírásokat két vállalat esetében ki kellett igazítani, hogy megfelelően tükrözzék a fizikai jellemzők eltéréseinek piaci értékét. Ezen az alapon a fizikai jellemzők eltérései után mindhárom exportáló gyártó jóváírásban részesült.

| (27) | Egy vállalat vámvisszatérítés utáni kiigazítást igényelt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint, igényét kizárólag az érintett termék előállításához állítólagosan felhasznált nyersanyagok után kifizetett vámokra alapozva. Ez a vállalat azonban nem támasztotta alá e vámoknak az érintett termék exportálását követő visszatérítését, és ebből következően nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében behozatali vámok visszatérítését megállapítani. Ezt az igényt ennek megfelelően elutasították. |
| --- | --- |

(27)

Egy vállalat vámvisszatérítés utáni kiigazítást igényelt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint, igényét kizárólag az érintett termék előállításához állítólagosan felhasznált nyersanyagok után kifizetett vámokra alapozva. Ez a vállalat azonban nem támasztotta alá e vámoknak az érintett termék exportálását követő visszatérítését, és ebből következően nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében behozatali vámok visszatérítését megállapítani. Ezt az igényt ennek megfelelően elutasították.

| (28) | Két exportáló gyártó kapcsolt kiskereskedőkön keresztül bonyolított belföldi értékesítést. Ők azt kérték, hogy a rendes érték számításából a 2. cikk (10) bekezdése d) pontjának i) alpontja alapján zárják ki ezeket a kiskereskedői értékesítéseket, mivel ezek a közösségi piacon nem létező kereskedelmi szinten valósultak meg. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy ezek a kapcsolt kiskereskedők a hasonló terméket túlnyomórészt vagy kizárólag fogyasztóknak értékesítették, amely kereskedelmi szint a közösségi piacon nem létezik. Azt is megállapították, hogy a fogyasztóknak felszámított árak szintje következetesen eltért a más vevőkategóriáknak felszámított áraktól. A fenti megállapításokra tekintettel, és mivel mindkét vállalat fennmaradó belföldi értékesítéseit elégségesen reprezentatívnak találták, úgy döntöttek, hogy ezeket a fogyasztóknak történt eladásokat kizárják a rendes érték számításából. |
| --- | --- |

(28)

Két exportáló gyártó kapcsolt kiskereskedőkön keresztül bonyolított belföldi értékesítést. Ők azt kérték, hogy a rendes érték számításából a 2. cikk (10) bekezdése d) pontjának i) alpontja alapján zárják ki ezeket a kiskereskedői értékesítéseket, mivel ezek a közösségi piacon nem létező kereskedelmi szinten valósultak meg. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy ezek a kapcsolt kiskereskedők a hasonló terméket túlnyomórészt vagy kizárólag fogyasztóknak értékesítették, amely kereskedelmi szint a közösségi piacon nem létezik. Azt is megállapították, hogy a fogyasztóknak felszámított árak szintje következetesen eltért a más vevőkategóriáknak felszámított áraktól. A fenti megállapításokra tekintettel, és mivel mindkét vállalat fennmaradó belföldi értékesítéseit elégségesen reprezentatívnak találták, úgy döntöttek, hogy ezeket a fogyasztóknak történt eladásokat kizárják a rendes érték számításából.

| (29) | Az exportáló gyártók egyike egy kapcsolt vállalatot vett igénybe az érintett termék tengeri szállítására. A kapcsolt fél által felszámított fuvarköltségekről úgy találták, hogy jelentősen a piaci szint alatt vannak. Ezeket a költségeket emiatt egy nem kapcsolt teherfuvarozó költségeivel helyettesítették, amelynek az érintett termék szállításával kapcsolatos tengeri szállítási költségeit a vizsgálat során meg tudták szerezni. |
| --- | --- |

(29)

Az exportáló gyártók egyike egy kapcsolt vállalatot vett igénybe az érintett termék tengeri szállítására. A kapcsolt fél által felszámított fuvarköltségekről úgy találták, hogy jelentősen a piaci szint alatt vannak. Ezeket a költségeket emiatt egy nem kapcsolt teherfuvarozó költségeivel helyettesítették, amelynek az érintett termék szállításával kapcsolatos tengeri szállítási költségeit a vizsgálat során meg tudták szerezni.

| (30) | Mindhárom exportáló gyártó kiigazítást igényelt a 2. cikk (10) bekezdésének g) pontja szerint a belföldi értékesítései után állítólagosan felmerült hitelköltségei miatt. Ezek az igények a koreai belföldi piacon használt „nyitott számlás” fizetési rendszer keretében a vásárlók által igénybe vett tényleges hitelidőszakon alapultak. Megállapították, hogy az exportáló gyártók e rendszer keretében általánosan nem biztosítottak ténylegesen meghatározott hitelidőszakokat, és az igénybe vett hitelidőszakok nem voltak pontosan meghatározhatók, mivel a bevételeket nem lehetett meghatározott számlákhoz kötni. Az exportáló gyártók igényeit emiatt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(30)

Mindhárom exportáló gyártó kiigazítást igényelt a 2. cikk (10) bekezdésének g) pontja szerint a belföldi értékesítései után állítólagosan felmerült hitelköltségei miatt. Ezek az igények a koreai belföldi piacon használt „nyitott számlás” fizetési rendszer keretében a vásárlók által igénybe vett tényleges hitelidőszakon alapultak. Megállapították, hogy az exportáló gyártók e rendszer keretében általánosan nem biztosítottak ténylegesen meghatározott hitelidőszakokat, és az igénybe vett hitelidőszakok nem voltak pontosan meghatározhatók, mivel a bevételeket nem lehetett meghatározott számlákhoz kötni. Az exportáló gyártók igényeit emiatt el kellett utasítani.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (31) | Mindhárom exportáló gyártó tekintetében megállapították az exportárak egyértelmű tendenciáját, amely térségenként jelentősen eltért. Úgy találták, hogy jelentős mennyiségek koncentrálódtak alacsony árakon az Egyesült Királyság és Franciaország piacain. Ez a két piac adta a VI alatt az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának több mint 50 %-át. |
| --- | --- |

(31)

Mindhárom exportáló gyártó tekintetében megállapították az exportárak egyértelmű tendenciáját, amely térségenként jelentősen eltért. Úgy találták, hogy jelentős mennyiségek koncentrálódtak alacsony árakon az Egyesült Királyság és Franciaország piacain. Ez a két piac adta a VI alatt az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának több mint 50 %-át.

| (32) | Az e piacokon megállapított dömpinget a súlyozott átlagos rendes értéknek az Európai Unió összes tagállamában alkalmazott exportárak súlyozott átlagával való összehasonlítása helytelenül elfedte volna, mivel az Egyesült Királyság és Franciaország piacán mindhárom exportáló gyártó esetében kimutatott dömpingárakat teljes mértékben vagy részben ellensúlyozták a többi közösségi piacon alkalmazott magasabb és nagyrészt nem dömpingelt árak. Ez a módszer ebből következően nem tükrözné a gyakorolt dömping teljes mértékét. A dömping kiszámítása során ennek megfelelően célszerűnek találták az exportárak tendenciáiban a különböző térségek között mutatkozó jelentős különbségek megjelenítését. |
| --- | --- |

(32)

Az e piacokon megállapított dömpinget a súlyozott átlagos rendes értéknek az Európai Unió összes tagállamában alkalmazott exportárak súlyozott átlagával való összehasonlítása helytelenül elfedte volna, mivel az Egyesült Királyság és Franciaország piacán mindhárom exportáló gyártó esetében kimutatott dömpingárakat teljes mértékben vagy részben ellensúlyozták a többi közösségi piacon alkalmazott magasabb és nagyrészt nem dömpingelt árak. Ez a módszer ebből következően nem tükrözné a gyakorolt dömping teljes mértékét. A dömping kiszámítása során ennek megfelelően célszerűnek találták az exportárak tendenciáiban a különböző térségek között mutatkozó jelentős különbségek megjelenítését.

| (33) | A tranzakciók közötti összehasonlítást ebben az esetben nem találták megfelelő alternatív összehasonlítási módszernek, mert az egyedi tranzakcióknak az összehasonlítás elvégzése érdekében történő kiválasztására irányuló eljárást túlságosan célszerűtlennek és önkényesnek tartották, tekintettel a több tízezer export- és belföldi tranzakcióra. |
| --- | --- |

(33)

A tranzakciók közötti összehasonlítást ebben az esetben nem találták megfelelő alternatív összehasonlítási módszernek, mert az egyedi tranzakcióknak az összehasonlítás elvégzése érdekében történő kiválasztására irányuló eljárást túlságosan célszerűtlennek és önkényesnek tartották, tekintettel a több tízezer export- és belföldi tranzakcióra.

| (34) | Ebből következően az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően minden egyes exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagát hasonlították össze a Közösségbe irányuló összes egyedi exporttranzakció áraival. |
| --- | --- |

(34)

Ebből következően az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően minden egyes exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagát hasonlították össze a Közösségbe irányuló összes egyedi exporttranzakció áraival.

| (35) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 4,4 % |

(35)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Daewoo Electronics Corporation

9,1 %

LG Electronics Corporation

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

4,4 %

| (36) | Mivel az együttműködés magas fokú volt (az érintett termék Koreából a Közösségbe irányuló kivitelének 100 %-a), a fennmaradó ideiglenes dömpingkülönbözet szintjét az együttműködő vállalatok tekintetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjében, vagyis az LG Electronics Corporation tekintetében megállapított szintben, nevezetesen 14,3 %-ban szabták meg. |
| --- | --- |

(36)

Mivel az együttműködés magas fokú volt (az érintett termék Koreából a Közösségbe irányuló kivitelének 100 %-a), a fennmaradó ideiglenes dömpingkülönbözet szintjét az együttműködő vállalatok tekintetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjében, vagyis az LG Electronics Corporation tekintetében megállapított szintben, nevezetesen 14,3 %-ban szabták meg.

4.   KÁR

4.1.   Közösségi előállítás és közösségi gazdasági ágazat

| (37) | A Közösségen belül a hasonló terméket csak a panaszos gyártja. |
| --- | --- |

(37)

A Közösségen belül a hasonló terméket csak a panaszos gyártja.

| (38) | A panaszos megfelelően együttműködött a vizsgálat során. Mivel a Közösségben a panaszos a hasonló termék egyedüli gyártója, termelése a vizsgálati időszak alatt a hasonló termék közösségi termelésének a 100 %-át képezte. |
| --- | --- |

(38)

A panaszos megfelelően együttműködött a vizsgálat során. Mivel a Közösségben a panaszos a hasonló termék egyedüli gyártója, termelése a vizsgálati időszak alatt a hasonló termék közösségi termelésének a 100 %-át képezte.

| (39) | Ebből következően a panaszos képezi mind az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében vett közösségi termelést, mind pedig az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében vett közösségi gazdasági ágazatot. A panaszosra „közösségi gazdasági ágazatként” is hivatkozni fogunk. |
| --- | --- |

(39)

Ebből következően a panaszos képezi mind az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében vett közösségi termelést, mind pedig az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében vett közösségi gazdasági ágazatot. A panaszosra „közösségi gazdasági ágazatként” is hivatkozni fogunk.

| (40) | A közösségi gazdasági ágazatnak a tevékenység megkezdésének időszakában (2002) az amerikai anyavállalatától beszerzett hasonló termék behozatalára kellett támaszkodnia. Az e forrásból beszerzett mennyiségek 2003-tól kezdődően erősen visszaestek, ahogyan az újonnan épített üzem lendületbe jött (lásd az alábbi (80) és (81) preambulumbekezdést). A közösségi gazdasági ágazat helyzetének értékelése tekintetében (lásd az alábbi (48) preambulumbekezdéstől) az elemzés csak a közösségi gazdasági ágazat saját termelésére terjed ki, az anyavállalatától származó beszerzésekre nem. |
| --- | --- |

(40)

A közösségi gazdasági ágazatnak a tevékenység megkezdésének időszakában (2002) az amerikai anyavállalatától beszerzett hasonló termék behozatalára kellett támaszkodnia. Az e forrásból beszerzett mennyiségek 2003-tól kezdődően erősen visszaestek, ahogyan az újonnan épített üzem lendületbe jött (lásd az alábbi (80) és (81) preambulumbekezdést). A közösségi gazdasági ágazat helyzetének értékelése tekintetében (lásd az alábbi (48) preambulumbekezdéstől) az elemzés csak a közösségi gazdasági ágazat saját termelésére terjed ki, az anyavállalatától származó beszerzésekre nem.

4.2.   Közösségi fogyasztás

| (41) | A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a közösségi piacon értékesített mennyisége, a három koreai együttműködő exportáló gyártó által a közösségi piacra irányuló behozatali mennyiségekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott adatok, valamint az érintett üzletág leggyakrabban használt adatbázisában szereplő, az USA-ból a közösségi piacra irányuló behozatalra vonatkozó mennyiségi adatok alapján állapították meg. Hasonló terméket az érintett időszakban a világ egyetlen más országából sem hoztak be a Közösségbe. |
| --- | --- |

(41)

A közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a közösségi piacon értékesített mennyisége, a három koreai együttműködő exportáló gyártó által a közösségi piacra irányuló behozatali mennyiségekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott adatok, valamint az érintett üzletág leggyakrabban használt adatbázisában szereplő, az USA-ból a közösségi piacra irányuló behozatalra vonatkozó mennyiségi adatok alapján állapították meg. Hasonló terméket az érintett időszakban a világ egyetlen más országából sem hoztak be a Közösségbe.

| (42) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll és az érintett termék és a hasonló termék közösségi piacát mindössze három származási hely látja el (a közösségi gazdasági ágazat, a koreai gyártók és az USA), a közösségi gazdasági ágazat és az USA piaci részesedésére vonatkozó adatokat indexált formában adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint ne szolgáltassák ki a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott bizalmas adatokat. |
| --- | --- |

(42)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat egyetlen gyártóból áll és az érintett termék és a hasonló termék közösségi piacát mindössze három származási hely látja el (a közösségi gazdasági ágazat, a koreai gyártók és az USA), a közösségi gazdasági ágazat és az USA piaci részesedésére vonatkozó adatokat indexált formában adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint ne szolgáltassák ki a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott bizalmas adatokat.

| (43) | Az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca 2002 és a VI között több mint kétszeresére nőtt. A közösségi fogyasztás 2002-ben 213 000 darab körül, a vizsgálati időszakban pedig 456 000 darab körül mozgott. Részletesebben, 2003-ban 51 %-kal növekedett, 2004-ben további 54 százalékponttal, majd a vizsgálati időszakban 10 százalékponttal nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK teljes fogyasztása (darab) | 212 755 | 321 672 | 435 158 | 456 410 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 151 | 205 | 215 |

(43)

Az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca 2002 és a VI között több mint kétszeresére nőtt. A közösségi fogyasztás 2002-ben 213 000 darab körül, a vizsgálati időszakban pedig 456 000 darab körül mozgott. Részletesebben, 2003-ban 51 %-kal növekedett, 2004-ben további 54 százalékponttal, majd a vizsgálati időszakban 10 százalékponttal nőtt.

2002

2003

2004

VI

Az EK teljes fogyasztása (darab)

212 755

321 672

435 158

456 410

Index (2002 = 100)

100

151

205

215

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

a)   Mennyiség

| (44) | Az érintett termék Koreai Köztársaságból a Közösségbe irányuló behozatalának a mennyisége 2002 és a VI között erőteljesen és folyamatosan emelkedett. 2002 és a VI között 157 %-kal nőtt. Részletesen, az érintett országból származó behozatal 2002 és 2003 között 66 %-kal növekedett, 2004-ben további 77 százalékponttal, majd a vizsgálati időszakban további 14 százalékponttal nőtt. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Koreai Köztársaságból érkezo behozatal mennyisége (darab) | 141 754 | 235 902 | 343 922 | 364 261 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 166 | 243 | 257 |
| A Koreai Köztársaságból érkezo behozatal piaci részesedése | 66,6 % | 73,3 % | 79,0 % | 79,8 % |
| A Koreai Köztársaságból érkezo behozatal árai (EUR/darab) | 649 | 575 | 579 | 577 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 89 |

(44)

Az érintett termék Koreai Köztársaságból a Közösségbe irányuló behozatalának a mennyisége 2002 és a VI között erőteljesen és folyamatosan emelkedett. 2002 és a VI között 157 %-kal nőtt. Részletesen, az érintett országból származó behozatal 2002 és 2003 között 66 %-kal növekedett, 2004-ben további 77 százalékponttal, majd a vizsgálati időszakban további 14 százalékponttal nőtt.

2002

2003

2004

VI

A Koreai Köztársaságból érkezo behozatal mennyisége (darab)

141 754

235 902

343 922

364 261

Index (2002 = 100)

100

166

243

257

A Koreai Köztársaságból érkezo behozatal piaci részesedése

66,6 %

73,3 %

79,0 %

79,8 %

A Koreai Köztársaságból érkezo behozatal árai (EUR/darab)

649

575

579

577

Index (2002 = 100)

100

89

89

89

b)   Piaci részesedés

| (45) | Az érintett országbeli exportőrök piaci részesedése az érintett időszak alatt körülbelül 13 százalékponttal növekedett, és a VI alatt csaknem 80 %-os szintet ért el. A koreai exportőrök 2003-ban csaknem 7 százalékpontos, majd 2004-ben ismét csaknem 6 százalékpontos növekedést értek el. A közösségi piacot következésképpen a koreai gyártók elsöprő erőfölénye jellemzi. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett országbeli exportőrök piaci részesedése az érintett időszak alatt körülbelül 13 százalékponttal növekedett, és a VI alatt csaknem 80 %-os szintet ért el. A koreai exportőrök 2003-ban csaknem 7 százalékpontos, majd 2004-ben ismét csaknem 6 százalékpontos növekedést értek el. A közösségi piacot következésképpen a koreai gyártók elsöprő erőfölénye jellemzi.

c)   Árak

i.   Az árak alakulása

| (46) | A Koreai Köztársaságból származó érintett termék behozatalainak átlagára 2002 és a VI között 11 %-kal csökkent, noha az értékesített modelleket évről évre folyamatosan fejlesztették. Az árcsökkenés a 2002. évet követően, 2003-ban érte el a csúcspontját. Az átlagárak 2003 után egyenletesek maradtak (lásd a fenti táblázatot). |
| --- | --- |

(46)

A Koreai Köztársaságból származó érintett termék behozatalainak átlagára 2002 és a VI között 11 %-kal csökkent, noha az értékesített modelleket évről évre folyamatosan fejlesztették. Az árcsökkenés a 2002. évet követően, 2003-ban érte el a csúcspontját. Az átlagárak 2003 után egyenletesek maradtak (lásd a fenti táblázatot).

ii.   Alákínálás

| (47) | Összehasonlítást végeztek az érintett termék és a hasonló termék összehasonlítható modelljeinek tekintetében az exportáló gyártók és a közösségi gazdasági ágazat átlagos közösségi értékesítési árai között. E célból a közösségi gazdasági ágazatnak a független vásárlók felé kínált, gyártelepi paritáson számolt, árengedményektől és adóktól megtisztított árait hasonlították össze a Koreai Köztársaság exportáló gyártóinak a CIF közösségi határ paritáson számolt, a kirakodási és vámkezelési költségekkel kiigazított áraival. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a VI alatt a Közösségben értékesített, a Koreai Köztársaságból származó érintett terméket az érintett exportőrtől függően 34 % és 42 % közötti mértékben kínálták olcsóbban a közösségi gazdasági ágazat árainál. |
| --- | --- |

(47)

Összehasonlítást végeztek az érintett termék és a hasonló termék összehasonlítható modelljeinek tekintetében az exportáló gyártók és a közösségi gazdasági ágazat átlagos közösségi értékesítési árai között. E célból a közösségi gazdasági ágazatnak a független vásárlók felé kínált, gyártelepi paritáson számolt, árengedményektől és adóktól megtisztított árait hasonlították össze a Koreai Köztársaság exportáló gyártóinak a CIF közösségi határ paritáson számolt, a kirakodási és vámkezelési költségekkel kiigazított áraival. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a VI alatt a Közösségben értékesített, a Koreai Köztársaságból származó érintett terméket az érintett exportőrtől függően 34 % és 42 % közötti mértékben kínálták olcsóbban a közösségi gazdasági ágazat árainál.

4.4.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (48) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint megvizsgált minden fontos gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint megvizsgált minden fontos gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat helyzetét.

| (49) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat mindössze egyetlen gyártóból áll, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat indexált formában és/vagy tartományokban adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint megőrizzük azok bizalmas jellegét. Azt is meg kell jegyeznünk, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2002 áprilisában kezdte meg működését, ami megmagyarázza, hogy a későbbiekben bemutatott, károkra vonatkozó tendenciák 2002 és 2003 között általánosan miért mutatnak éles részben felfelé irányuló (mint pl. a termelés mennyisége esetében) vagy lefelé irányuló ingadozást (mint pl. a beruházások esetében). |
| --- | --- |

(49)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat mindössze egyetlen gyártóból áll, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat indexált formában és/vagy tartományokban adják meg, hogy az alaprendelet 19. cikke szerint megőrizzük azok bizalmas jellegét. Azt is meg kell jegyeznünk, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2002 áprilisában kezdte meg működését, ami megmagyarázza, hogy a későbbiekben bemutatott, károkra vonatkozó tendenciák 2002 és 2003 között általánosan miért mutatnak éles részben felfelé irányuló (mint pl. a termelés mennyisége esetében) vagy lefelé irányuló ingadozást (mint pl. a beruházások esetében).

a)   Termelés

| (50) | A közösségi gazdasági ágazat termelése 2003-ban 205 %-kal nőtt, 2004-ben további 136 százalékponttal növekedett, és ezzel csúcspontot ért el, majd a vizsgálati időszakban 36 százalékponttal visszaesett. A közösségi gazdasági ágazat termelési mennyisége a VI alatt 70 000 és 100 000 darab között mozgott. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (darab) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 305 | 441 | 405 |

(50)

A közösségi gazdasági ágazat termelése 2003-ban 205 %-kal nőtt, 2004-ben további 136 százalékponttal növekedett, és ezzel csúcspontot ért el, majd a vizsgálati időszakban 36 százalékponttal visszaesett. A közösségi gazdasági ágazat termelési mennyisége a VI alatt 70 000 és 100 000 darab között mozgott.

2002

2003

2004

VI

Termelés (darab)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

305

441

405

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználtsági ráták

| (51) | A termelő kapacitás 2003-ban először 125 %-kal nőtt, majd 2004-ben tovább növekedett 113 százalékponttal, és a vizsgálati időszakban ezen a szinten maradt. A közösségi gazdasági ágazat termelése a VI alatt 100 000 és 150 000 darab között mozgott. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelo kapacitás (darab) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 225 | 338 | 338 |
| Kapacitáskihasználtság | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 136 | 131 | 120 |

(51)

A termelő kapacitás 2003-ban először 125 %-kal nőtt, majd 2004-ben tovább növekedett 113 százalékponttal, és a vizsgálati időszakban ezen a szinten maradt. A közösségi gazdasági ágazat termelése a VI alatt 100 000 és 150 000 darab között mozgott.

2002

2003

2004

VI

Termelo kapacitás (darab)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

225

338

338

Kapacitáskihasználtság

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

136

131

120

| (52) | A kapacitáskihasználtság 2003-ban 36 %-kal nőtt, és ezzel elérte csúcspontját. 2004-ben 5 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban további 11 százalékponttal visszaesett. A közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználtsága a VI alatt 60 % és 90 % között mozgott. |
| --- | --- |

(52)

A kapacitáskihasználtság 2003-ban 36 %-kal nőtt, és ezzel elérte csúcspontját. 2004-ben 5 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban további 11 százalékponttal visszaesett. A közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználtsága a VI alatt 60 % és 90 % között mozgott.

c)   Készletek

| (53) | A VI alatt a közösségi gazdasági ágazat teljes termelési mennyiségének mintegy 30 %-át késztermékkészletek képezték; ez a szint magasnak és túlzottnak minősül. A közösségi gazdasági ágazat záró készleteinek szintje 2003-ban először 29 %-kal csökkent, 2004-ben 140 százalékponttal erőteljesen emelkedett, majd a vizsgálati időszakban 2004-hez képest további 27 százalékponttal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat készletei a VI alatt 10 000 és 30 000 darab között mozogtak. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Záró készlet (darab) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 71 | 211 | 238 |

(53)

A VI alatt a közösségi gazdasági ágazat teljes termelési mennyiségének mintegy 30 %-át késztermékkészletek képezték; ez a szint magasnak és túlzottnak minősül. A közösségi gazdasági ágazat záró készleteinek szintje 2003-ban először 29 %-kal csökkent, 2004-ben 140 százalékponttal erőteljesen emelkedett, majd a vizsgálati időszakban 2004-hez képest további 27 százalékponttal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat készletei a VI alatt 10 000 és 30 000 darab között mozogtak.

2002

2003

2004

VI

Záró készlet (darab)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

71

211

238

d)   Eladási mennyiség

| (54) | A közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon független vásárlók részére értékesített saját termelésű termékek száma 2003-ban először 284 %-kal nőtt, majd 2004-ben további 37 százalékponttal emelkedett, a VI alatt azonban 6 százalékponttal visszaesett. A közösségi gazdasági ágazat eladási mennyisége a vizsgálati időszak alatt 50 000 és 90 000 darab között mozgott. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK eladási mennyiség független vásárlóknak (darab) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 384 | 421 | 415 |

(54)

A közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon független vásárlók részére értékesített saját termelésű termékek száma 2003-ban először 284 %-kal nőtt, majd 2004-ben további 37 százalékponttal emelkedett, a VI alatt azonban 6 százalékponttal visszaesett. A közösségi gazdasági ágazat eladási mennyisége a vizsgálati időszak alatt 50 000 és 90 000 darab között mozgott.

2002

2003

2004

VI

Az EK eladási mennyiség független vásárlóknak (darab)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

384

421

415

e)   Piaci részesedés

| (55) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulását tükröző mutató 2003-ban 154 %-kal nőtt, és ezzel elérte csúcspontját, majd 2004-ben 48 százalékponttal, a VI alatt pedig további 13 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a VI alatt 10 % és 20 % között mozgott. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 254 | 206 | 193 |

(55)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulását tükröző mutató 2003-ban 154 %-kal nőtt, és ezzel elérte csúcspontját, majd 2004-ben 48 százalékponttal, a VI alatt pedig további 13 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a VI alatt 10 % és 20 % között mozgott.

2002

2003

2004

VI

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

254

206

193

f)   Növekedés

| (56) | 2003 és a VI alatt, amikor a közösségi fogyasztás 64 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési mennyisége csak 31 százalékponttal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat körülbelül 4 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, ezzel szemben 2003 és a VI között a dömpingelt behozatal körülbelül 6 százalékpontos növekedést ért el. |
| --- | --- |

(56)

2003 és a VI alatt, amikor a közösségi fogyasztás 64 százalékponttal emelkedett, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon elért értékesítési mennyisége csak 31 százalékponttal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat körülbelül 4 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, ezzel szemben 2003 és a VI között a dömpingelt behozatal körülbelül 6 százalékpontos növekedést ért el.

g)   Foglalkoztatás

| (57) | A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2002 és 2003 között először 110 %-kal nőtt, 2004-ben további 102 százalékponttal emelkedett, a vizsgálati időszakban azonban 14 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma a vizsgálati időszak alatt 300 és 500 fő között volt. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 210 | 312 | 298 |

(57)

A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2002 és 2003 között először 110 %-kal nőtt, 2004-ben további 102 százalékponttal emelkedett, a vizsgálati időszakban azonban 14 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma a vizsgálati időszak alatt 300 és 500 fő között volt.

2002

2003

2004

VI

Foglalkoztatás (fő)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

210

312

298

h)   Termelékenység

| (58) | A közösségi gazdasági ágazat termelékenysége, amelyet az egy foglalkoztatottra jutó éves termelés (darabszám) mér, 2002 és 2003 között először erőteljesen, 46 %-kal nőtt, majd 2004-ben 5 százalékponttal visszaesett, a vizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat termelékenysége a VI alatt foglalkoztatottanként 100 és 300 darab között volt. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (egy alkalmazottra jutó darabszám) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 146 | 141 | 136 |

(58)

A közösségi gazdasági ágazat termelékenysége, amelyet az egy foglalkoztatottra jutó éves termelés (darabszám) mér, 2002 és 2003 között először erőteljesen, 46 %-kal nőtt, majd 2004-ben 5 százalékponttal visszaesett, a vizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat termelékenysége a VI alatt foglalkoztatottanként 100 és 300 darab között volt.

2002

2003

2004

VI

Termelékenység (egy alkalmazottra jutó darabszám)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

146

141

136

i)   Bérek

| (59) | Az egy alkalmazottra jutó átlagbér 2002 és a VI között 16 %-kal csökkent. Részletesebben, 2003-ban 3 %-kal, 2004-ben további 11 százalékponttal, és végül a vizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy alkalmazottra jutó éves munkaeroköltség (ezer euró) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 97 | 86 | 84 |

(59)

Az egy alkalmazottra jutó átlagbér 2002 és a VI között 16 %-kal csökkent. Részletesebben, 2003-ban 3 %-kal, 2004-ben további 11 százalékponttal, és végül a vizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent.

2002

2003

2004

VI

Egy alkalmazottra jutó éves munkaeroköltség (ezer euró)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

97

86

84

j)   Értékesítési árak

| (60) | A közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a független vásárlók felé történő közösségi értékesítés során érvényesített egységárai 2002 és a VI között 4 %-kal csökkentek, annak ellenére, hogy az értékesített modelleket évről évre folyamatosan fejlesztették. Az árak 2002 és 2004 között hozzávetőlegesen azonos szinten maradtak, majd a vizsgálati időszakban 4 százalékpontos csökkenés volt tapasztalható. A közösségi gazdasági ágazat átlagos egységára a VI alatt 500 és 1 500 euró között mozgott. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az EK-piacon (EUR/darab) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 96 |

(60)

A közösségi gazdasági ágazat saját termelésének a független vásárlók felé történő közösségi értékesítés során érvényesített egységárai 2002 és a VI között 4 %-kal csökkentek, annak ellenére, hogy az értékesített modelleket évről évre folyamatosan fejlesztették. Az árak 2002 és 2004 között hozzávetőlegesen azonos szinten maradtak, majd a vizsgálati időszakban 4 százalékpontos csökkenés volt tapasztalható. A közösségi gazdasági ágazat átlagos egységára a VI alatt 500 és 1 500 euró között mozgott.

2002

2003

2004

VI

Egységár az EK-piacon (EUR/darab)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

101

100

96

k)   A közösségi árakat befolyásoló tényezők

| (61) | A vizsgálat során az derült ki, hogy a dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban 34–42 %-kal kínált alá a közösségi gazdasági ágazat nyomott értékesítési átlagárainak. Típusonként vizsgálva azonban megállapították, hogy az érintett exportáló gyártók által kínált árak néhány esetben jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat áraival szembeni fenti átlagos alákínálás. Ez az egyedibb terméktípusok szintjén megvalósított alákínálás a dömpingelt behozatal növekvő piaci részesedésével együtt természetesen fokozta az árnyomást, és hátrányosan érintette a közösségi gazdasági ágazat belföldi árait. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálat során az derült ki, hogy a dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban 34–42 %-kal kínált alá a közösségi gazdasági ágazat nyomott értékesítési átlagárainak. Típusonként vizsgálva azonban megállapították, hogy az érintett exportáló gyártók által kínált árak néhány esetben jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat áraival szembeni fenti átlagos alákínálás. Ez az egyedibb terméktípusok szintjén megvalósított alákínálás a dömpingelt behozatal növekvő piaci részesedésével együtt természetesen fokozta az árnyomást, és hátrányosan érintette a közösségi gazdasági ágazat belföldi árait.

l)   Nyereségesség és befektetési hozam

| (62) | A közösségi gazdasági ágazat saját előállítású, Közösségen belüli értékesítéseinek a nettó értékesítési árbevétel százalékában kifejezett nyereségessége 2002 és a VI közötti időszakban végig negatív maradt. A veszteségek 2002-ben igen magasak voltak, ami annak tudható be, hogy a létesítmény ebben az évben kezdte meg működését. A nyereségesség 2003-ban csaknem elérte a jövedelmezőségi határt, de ezután 2004-ben romlott, és a vizsgálati időszakban ismét jelentős veszteségek keletkeztek. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Közösségen belül a független vásárlók részére történt értékesítések nyereségessége (a nettó értékesítések %-ában) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = – 100) | – 100 | – 5 | – 9 | – 30 |
| ROI (nyereség a befektetések nettó könyv szerinti értékének a %-ában) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = – 100) | – 100 | – 20 | – 37 | – 123 |

(62)

A közösségi gazdasági ágazat saját előállítású, Közösségen belüli értékesítéseinek a nettó értékesítési árbevétel százalékában kifejezett nyereségessége 2002 és a VI közötti időszakban végig negatív maradt. A veszteségek 2002-ben igen magasak voltak, ami annak tudható be, hogy a létesítmény ebben az évben kezdte meg működését. A nyereségesség 2003-ban csaknem elérte a jövedelmezőségi határt, de ezután 2004-ben romlott, és a vizsgálati időszakban ismét jelentős veszteségek keletkeztek.

2002

2003

2004

VI

A Közösségen belül a független vásárlók részére történt értékesítések nyereségessége (a nettó értékesítések %-ában)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = – 100)

– 100

– 5

– 9

– 30

ROI (nyereség a befektetések nettó könyv szerinti értékének a %-ában)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = – 100)

– 100

– 20

– 37

– 123

| (63) | A befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett befektetési hozam („ROI”) nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. Ez az érintett időszakban szintén negatív maradt. Ez 2003-ban először jól láthatóan javult, 2004-ben és a vizsgálati időszakban azonban romlott. |
| --- | --- |

(63)

A befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett befektetési hozam („ROI”) nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. Ez az érintett időszakban szintén negatív maradt. Ez 2003-ban először jól láthatóan javult, 2004-ben és a vizsgálati időszakban azonban romlott.

m)   Cash flow és tőkebevonási képesség

| (64) | Az üzemi tevékenységekből származó nettó cash flow az érintett időszakban szintén végig negatív maradt. A 2002-es igen alacsony szintjéről nullához közeli szintre emelkedett, majd 2004-ben és a vizsgálati időszakban ismét romlott. A közösségi gazdasági ágazat gyenge hozama miatt a vállalatcsoporton belülről – amelyhez tartozik – nem tudott további tőkéhez jutni, és el kellett halasztania a termelés további bővítésére irányuló terveit. Az olyan multinacionális vállalatcsoportoknál, mint amelyhez a közösségi gazdasági ágazat is tartozik, a pénzügyi erőforrásokat általában a legnyereségesebb egységekhez irányítják. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cash flow (ezer euró) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = – 100) | – 100 | – 8 | – 65 | – 65 |

(64)

Az üzemi tevékenységekből származó nettó cash flow az érintett időszakban szintén végig negatív maradt. A 2002-es igen alacsony szintjéről nullához közeli szintre emelkedett, majd 2004-ben és a vizsgálati időszakban ismét romlott. A közösségi gazdasági ágazat gyenge hozama miatt a vállalatcsoporton belülről – amelyhez tartozik – nem tudott további tőkéhez jutni, és el kellett halasztania a termelés további bővítésére irányuló terveit. Az olyan multinacionális vállalatcsoportoknál, mint amelyhez a közösségi gazdasági ágazat is tartozik, a pénzügyi erőforrásokat általában a legnyereségesebb egységekhez irányítják.

2002

2003

2004

VI

Cash flow (ezer euró)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = – 100)

– 100

– 8

– 65

– 65

n)   Beruházások

| (65) | A közösségi gazdasági ágazat érintett termék termelésébe való beruházása 2002. évhez képest – amikor a termelés megkezdődött és a főbb beruházásokat megvalósították – 2003-ban erőteljesen csökkent. A hasonló termék gyártását érintő éves beruházások áramlása 2004-ben és a vizsgálati időszakban igen stabil volt. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (ezer euró) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 13 | 14 | 14 |

(65)

A közösségi gazdasági ágazat érintett termék termelésébe való beruházása 2002. évhez képest – amikor a termelés megkezdődött és a főbb beruházásokat megvalósították – 2003-ban erőteljesen csökkent. A hasonló termék gyártását érintő éves beruházások áramlása 2004-ben és a vizsgálati időszakban igen stabil volt.

2002

2003

2004

VI

Nettó beruházások (ezer euró)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

13

14

14

o)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (66) | A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra kifejtett hatását illetően elmondható, hogy tekintettel az érintett országból származó behozatal mennyiségére és áraira, ez a hatás nem elhanyagolható. |
| --- | --- |

(66)

A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi gazdasági ágazatra kifejtett hatását illetően elmondható, hogy tekintettel az érintett országból származó behozatal mennyiségére és áraira, ez a hatás nem elhanyagolható.

p)   Korábbi dömpingből való felépülés

| (67) | Mivel hiányoznak az ebben az eljárásban értékelt helyzetet megelőző dömping létezésére vonatkozó információk, ennek a kérdésnek nincs jelentősége. |
| --- | --- |

(67)

Mivel hiányoznak az ebben az eljárásban értékelt helyzetet megelőző dömping létezésére vonatkozó információk, ennek a kérdésnek nincs jelentősége.

4.5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (68) | Az érintett termék Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatalának mennyisége 2002 és a VI között 157 %-kal, jelentősen növekedett, a közösségi piacból való részesedése pedig körülbelül 13 százalékponttal nőtt. A Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatal átlagárai az érintett időszakban következetesen alacsonyabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat árainál. Ráadásul az érintett országból származó behozatal árai a vizsgálati időszakban jelentősen alámentek a közösségi gazdasági ágazat árainak. A súlyozott átlag alapján az alákínálás a vizsgálati időszakban 34 % és 42 % között volt, az érintett exportőrtől függően, sőt, néhány esetben, egyes modelleknél az alákínálás még ennél is magasabb volt. |
| --- | --- |

(68)

Az érintett termék Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatalának mennyisége 2002 és a VI között 157 %-kal, jelentősen növekedett, a közösségi piacból való részesedése pedig körülbelül 13 százalékponttal nőtt. A Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatal átlagárai az érintett időszakban következetesen alacsonyabbak voltak a közösségi gazdasági ágazat árainál. Ráadásul az érintett országból származó behozatal árai a vizsgálati időszakban jelentősen alámentek a közösségi gazdasági ágazat árainak. A súlyozott átlag alapján az alákínálás a vizsgálati időszakban 34 % és 42 % között volt, az érintett exportőrtől függően, sőt, néhány esetben, egyes modelleknél az alákínálás még ennél is magasabb volt.

| (69) | Megállapították, hogy az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlott. Ha figyelmen kívül hagyjuk a 2002-es évet, amelyben a közösségi gazdasági ágazat megkezdte működését, 2003 és a VI között a kármutatók többsége negatívan alakult: a kapacitáskihasználtság 16 százalékponttal csökkent, a záró készletek 167 százalékponttal növekedtek, a Közösség 61 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, a termelékenység 10 százalékponttal csökkent, az értékesítési egységárak 5 százalékponttal csökkentek, a nyereségesség, a befektetési hozam és a cash flow a már egyébként is negatív kiindulási ponthoz képest romlott. |
| --- | --- |

(69)

Megállapították, hogy az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlott. Ha figyelmen kívül hagyjuk a 2002-es évet, amelyben a közösségi gazdasági ágazat megkezdte működését, 2003 és a VI között a kármutatók többsége negatívan alakult: a kapacitáskihasználtság 16 százalékponttal csökkent, a záró készletek 167 százalékponttal növekedtek, a Közösség 61 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, a termelékenység 10 százalékponttal csökkent, az értékesítési egységárak 5 százalékponttal csökkentek, a nyereségesség, a befektetési hozam és a cash flow a már egyébként is negatív kiindulási ponthoz képest romlott.

| (70) | Egyes mutatók láthatóan pozitívan alakultak 2003 és a VI között. A termelési mennyiség 100 százalékponttal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon bonyolított értékesítéseinek mennyisége 31 százalékponttal emelkedett, a foglalkoztatás pedig 88 százalékponttal nőtt. Ezek a javulások normálisnak tekinthetők egy olyan termelő létesítmény esetében, amely nemrégiben kezdte meg működését, és arra törekszik, hogy a lehető legteljesebb mértékben kihasználja állótőkéjét, és ezzel fedezze állandó költségeit. Ezek a növekedések azonban nem voltak elégségesek sem a piaci részesedés csökkenésének megelőzéséhez (mivel a piac még gyorsabban nőtt), sem pedig a méltányos haszonkulcs eléréséhez. |
| --- | --- |

(70)

Egyes mutatók láthatóan pozitívan alakultak 2003 és a VI között. A termelési mennyiség 100 százalékponttal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat közösségi piacon bonyolított értékesítéseinek mennyisége 31 százalékponttal emelkedett, a foglalkoztatás pedig 88 százalékponttal nőtt. Ezek a javulások normálisnak tekinthetők egy olyan termelő létesítmény esetében, amely nemrégiben kezdte meg működését, és arra törekszik, hogy a lehető legteljesebb mértékben kihasználja állótőkéjét, és ezzel fedezze állandó költségeit. Ezek a növekedések azonban nem voltak elégségesek sem a piaci részesedés csökkenésének megelőzéséhez (mivel a piac még gyorsabban nőtt), sem pedig a méltányos haszonkulcs eléréséhez.

| (71) | Az előzőek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(71)

Az előzőek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   Bevezetés

| (72) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal jelentős mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozatalon kívüli egyéb ismert tényezőket is, amelyek egyidejűleg szintén kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy az ezen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal jelentős mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozatalon kívüli egyéb ismert tényezőket is, amelyek egyidejűleg szintén kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy az ezen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

5.2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (73) | A dömpingelt behozatal mennyiségének 157 %-os, jelentős növekedése 2002 és a VI között, és az ennek megfelelő közösségi piaci részesedés hozzávetőlegesen 13 százalékpontos növekedése, valamint a megállapított (a VI alatt 32–42 %-os) alákínálás egybeesett a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. A kapacitáskihasználtság 2003 és a VI között 16 százalékponttal csökkent, a záró készletek 167 százalékponttal növekedtek, a Közösség 61 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, a termelékenység 10 százalékponttal csökkent, és az értékesítési egységárak 5 százalékponttal csökkentek. Ezt a tendenciát a közösségi piac 2002 és a VI közötti évek alatt tapasztalt gyors növekedésével kell összevetni. Ráadásul a dömpingelt árak az átlagot tekintve a teljes érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak, és azokra lefelé ható nyomást gyakoroltak. A közösségi gazdasági ágazat árainak ebből következő csökkenése váltotta ki változatlan termelési költségek mellett a nyereségesség, a befektetési hozam és a cash flow egyébként is negatív kiindulási ponthoz képest megfigyelt csökkenését. Ezért ideiglenesen úgy tekinthető, hogy a dömpingelt behozatal jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(73)

A dömpingelt behozatal mennyiségének 157 %-os, jelentős növekedése 2002 és a VI között, és az ennek megfelelő közösségi piaci részesedés hozzávetőlegesen 13 százalékpontos növekedése, valamint a megállapított (a VI alatt 32–42 %-os) alákínálás egybeesett a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. A kapacitáskihasználtság 2003 és a VI között 16 százalékponttal csökkent, a záró készletek 167 százalékponttal növekedtek, a Közösség 61 százalékpontnyi piaci részesedést veszített, a termelékenység 10 százalékponttal csökkent, és az értékesítési egységárak 5 százalékponttal csökkentek. Ezt a tendenciát a közösségi piac 2002 és a VI közötti évek alatt tapasztalt gyors növekedésével kell összevetni. Ráadásul a dömpingelt árak az átlagot tekintve a teljes érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak, és azokra lefelé ható nyomást gyakoroltak. A közösségi gazdasági ágazat árainak ebből következő csökkenése váltotta ki változatlan termelési költségek mellett a nyereségesség, a befektetési hozam és a cash flow egyébként is negatív kiindulási ponthoz képest megfigyelt csökkenését. Ezért ideiglenesen úgy tekinthető, hogy a dömpingelt behozatal jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

5.3.   Egyéb tényezők hatása

a)   A nyersanyagárak növekedése

| (74) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár bizonyos nyersanyagok 2003 óta megfigyelhető áremelkedésével függ össze. |
| --- | --- |

(74)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár bizonyos nyersanyagok 2003 óta megfigyelhető áremelkedésével függ össze.

| (75) | Bizonyos nyersanyagok, mint például az acél és a poliuretán ára 2003-tól kezdődően valóban emelkedett. Meg kell azonban jegyezni, hogy az USA-beli, dollárelszámolású szállítóktól beszerzett nyersanyagok esetében ezt a hatást bizonyos mértékben tompította az euró USA-dollárral szembeni felértékelődése, amely ugyanebben az időszakban volt megfigyelhető. Ezen túlmenően a hasonló termék gyártási folyamatában felhasznált fő nyersanyagok nemzetközileg jegyzett áruk, és mind a közösségi gazdasági ágazat, mind koreai versenytársai hasonlóan nagy vásárlóerővel rendelkező nagy vállalatcsoportok. Ebből adódóan hasonló áron szerzik be nyersanyagaikat. Az olyan euróelszámolású gyártók, mint a közösségi gazdasági ágazat, inkább előnyt élveznek koreai versenytársaikkal szemben beszerzéseik USA-beli, dollárelszámolású szállítóktól származó része tekintetében, tekintettel a koreai von USA-dollárral szembeni, az érintett időszak alatti mozgására. A vizsgálat emellett bizonyította, hogy a közösségi gazdasági ágazat fajlagos gyártási költsége 2002-höz képest 2003-ban először erőteljesen csökkent az újonnan épített üzem tevékenységi volumenének növekedésével összefüggésben, majd 2003 és a VI között nem változott. A nyereségesség 2003 és a VI között megfigyelt erőteljes romlása ebből következően nem a gyártási költségek elmozdulásának tudható be, hanem az értékesítési árak csökkenésének. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai 2003 és a VI között valóban 5 százalékponttal visszaestek az árcsökkenés és a dömpingelt behozatal által okozott árnyomás következtében. A nyersanyagárak emelkedése ebből következően legfeljebb korlátozott szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, és csak olyan mértékben volt rá hatással, amely nem töri meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(75)

Bizonyos nyersanyagok, mint például az acél és a poliuretán ára 2003-tól kezdődően valóban emelkedett. Meg kell azonban jegyezni, hogy az USA-beli, dollárelszámolású szállítóktól beszerzett nyersanyagok esetében ezt a hatást bizonyos mértékben tompította az euró USA-dollárral szembeni felértékelődése, amely ugyanebben az időszakban volt megfigyelhető. Ezen túlmenően a hasonló termék gyártási folyamatában felhasznált fő nyersanyagok nemzetközileg jegyzett áruk, és mind a közösségi gazdasági ágazat, mind koreai versenytársai hasonlóan nagy vásárlóerővel rendelkező nagy vállalatcsoportok. Ebből adódóan hasonló áron szerzik be nyersanyagaikat. Az olyan euróelszámolású gyártók, mint a közösségi gazdasági ágazat, inkább előnyt élveznek koreai versenytársaikkal szemben beszerzéseik USA-beli, dollárelszámolású szállítóktól származó része tekintetében, tekintettel a koreai von USA-dollárral szembeni, az érintett időszak alatti mozgására. A vizsgálat emellett bizonyította, hogy a közösségi gazdasági ágazat fajlagos gyártási költsége 2002-höz képest 2003-ban először erőteljesen csökkent az újonnan épített üzem tevékenységi volumenének növekedésével összefüggésben, majd 2003 és a VI között nem változott. A nyereségesség 2003 és a VI között megfigyelt erőteljes romlása ebből következően nem a gyártási költségek elmozdulásának tudható be, hanem az értékesítési árak csökkenésének. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai 2003 és a VI között valóban 5 százalékponttal visszaestek az árcsökkenés és a dömpingelt behozatal által okozott árnyomás következtében. A nyersanyagárak emelkedése ebből következően legfeljebb korlátozott szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, és csak olyan mértékben volt rá hatással, amely nem töri meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

b)   A vállalatcsoporton belüli értékesítések növekedése

| (76) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár a közösségi gazdasági ágazat vállalatcsoporton belüli értékesítésének mennyiségében megfigyelt növekedéshez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(76)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár a közösségi gazdasági ágazat vállalatcsoporton belüli értékesítésének mennyiségében megfigyelt növekedéshez kapcsolódott.

| (77) | A közösségi gazdasági ágazat a multinacionális vállalatcsoportok részét képező más vállalatokhoz hasonlóan 2002 és a VI között számos terméket értékesített a kapcsolt felek részére a vállalatcsoporton belüli elszámolási áron. 2002-ben, 2003-ban, 2004-ben, illetve a vizsgálati időszakban ezek a vállalatcsoporton belüli értékesítések a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítéseinek mindössze 2 %-át, 5 %-át, 15 %-át, illetve 12 %-át tették ki. Ezen értékesítések rendeltetési helyei továbbá 100 %-ban EU-n kívüli piacok voltak. A fenti (54) preambulumbekezdésben elemzett értékesített mennyiség, a fenti (60) preambulumbekezdésben elemzett értékesítési árak, és a fenti (62) preambulumbekezdésben elemzett nyereségesség kifejezetten a saját gyártású termékek független vásárlók felé történő értékesítésére vonatkoznak. Következésképpen a kár elemzéséből gondosan kiszűrtük a kapcsolt vásárlók részére történt értékesítésekből eredő esetleges negatív árhatást. Ezt az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(77)

A közösségi gazdasági ágazat a multinacionális vállalatcsoportok részét képező más vállalatokhoz hasonlóan 2002 és a VI között számos terméket értékesített a kapcsolt felek részére a vállalatcsoporton belüli elszámolási áron. 2002-ben, 2003-ban, 2004-ben, illetve a vizsgálati időszakban ezek a vállalatcsoporton belüli értékesítések a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítéseinek mindössze 2 %-át, 5 %-át, 15 %-át, illetve 12 %-át tették ki. Ezen értékesítések rendeltetési helyei továbbá 100 %-ban EU-n kívüli piacok voltak. A fenti (54) preambulumbekezdésben elemzett értékesített mennyiség, a fenti (60) preambulumbekezdésben elemzett értékesítési árak, és a fenti (62) preambulumbekezdésben elemzett nyereségesség kifejezetten a saját gyártású termékek független vásárlók felé történő értékesítésére vonatkoznak. Következésképpen a kár elemzéséből gondosan kiszűrtük a kapcsolt vásárlók részére történt értékesítésekből eredő esetleges negatív árhatást. Ezt az érvet ezért elutasították.

c)   Eredetiberendezés-gyártó által bonyolított behozatal

| (78) | Egy érdekelt fél állítása szerint az érintett országból származó, az eredetiberendezés-gyártó által bonyolított behozatallal a közösségi gazdasági ágazat maga idézte elő saját kárát. |
| --- | --- |

(78)

Egy érdekelt fél állítása szerint az érintett országból származó, az eredetiberendezés-gyártó által bonyolított behozatallal a közösségi gazdasági ágazat maga idézte elő saját kárát.

| (79) | A közösségi gazdasági ágazat a fenti fél állításával szemben nem hozta be az érintett terméket az érintett országból 2002 és a VI között sem az eredetiberendezés-gyártóval kötött szállítási megállapodás keretében, sem más csatornán keresztül. Az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(79)

A közösségi gazdasági ágazat a fenti fél állításával szemben nem hozta be az érintett terméket az érintett országból 2002 és a VI között sem az eredetiberendezés-gyártóval kötött szállítási megállapodás keretében, sem más csatornán keresztül. Az érvet ezért elutasították.

d)   Behozatal más országokból

| (80) | Mint a (42) preambulumbekezdésben jeleztük, a közösségi piacot mindössze három forrás látja el: a koreai exportáló gyártók, a közösségi gazdasági ágazat és az USA. Az USA-ból származó összes behozatal mennyisége (beleértve a közösségi gazdasági ágazat által bonyolított behozatalt) 2003-ban 49 %-kal csökkent, 2004-ben ezt a szintet tartotta, majd a vizsgálati időszakban csekély mértékben, 4 százalékponttal nőtt. Az USA-ból származó behozatal ennek megfelelő piaci részesedése 2003-ban 66 %-kal, majd 2004-ben további 9 százalékponttal csökkent, és a vizsgálati időszakban ezen a szinten maradt. A USA-ból származó behozatal (beleértve a közösségi gazdasági ágazat által bonyolított behozatalt) piaci részesedése a VI alatt 5 % és 10 % között mozgott. A mennyiség és a piaci részesedés ezen alakulását a következő két ok befolyásolta: a hasonló termék amerikai anyavállalattól való beszerzése a panaszos részéről a tevékenység megkezdésének időszakában, illetve a koreai gyártóktól származó dömpingelt behozatal növekvő mennyiségének hatása a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(80)

Mint a (42) preambulumbekezdésben jeleztük, a közösségi piacot mindössze három forrás látja el: a koreai exportáló gyártók, a közösségi gazdasági ágazat és az USA. Az USA-ból származó összes behozatal mennyisége (beleértve a közösségi gazdasági ágazat által bonyolított behozatalt) 2003-ban 49 %-kal csökkent, 2004-ben ezt a szintet tartotta, majd a vizsgálati időszakban csekély mértékben, 4 százalékponttal nőtt. Az USA-ból származó behozatal ennek megfelelő piaci részesedése 2003-ban 66 %-kal, majd 2004-ben további 9 százalékponttal csökkent, és a vizsgálati időszakban ezen a szinten maradt. A USA-ból származó behozatal (beleértve a közösségi gazdasági ágazat által bonyolított behozatalt) piaci részesedése a VI alatt 5 % és 10 % között mozgott. A mennyiség és a piaci részesedés ezen alakulását a következő két ok befolyásolta: a hasonló termék amerikai anyavállalattól való beszerzése a panaszos részéről a tevékenység megkezdésének időszakában, illetve a koreai gyártóktól származó dömpingelt behozatal növekvő mennyiségének hatása a közösségi piacon.

| (81) | A közösségi gazdasági ágazat kibocsátása 2002-ben és 2003-ban nőtt. A panaszos emiatt drasztikusan csökkentette az amerikai anyavállalatától származó beszerzéseket. 2002-ben a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének 62 %-át az amerikai anyavállalatától szerezte be. Ez az arány 2003-ban 3 %-ra zuhant, 2004-ben 6 %-ot, a vizsgálati időszakban pedig 8 %-ot tett ki. A közösségi gazdasági ágazat által lebonyolított, amerikai anyavállalatától származó behozatal 2002-ben az USA-ból származó teljes statisztikai behozatali mennyiség mintegy 57 %-át, 2003-ban 6 %-át, 2004-ben 19 %-át, a vizsgálati időszakban pedig 23 %-át adta. Megjegyezzük, hogy a panaszos USA-ból származó behozatala 2003 és a VI között mennyiségében korlátozott volt, és mint az alábbi táblázatból kitűnik, az USA-ból származó összes behozatal (a panaszos saját behozatala és egyéb behozatal) árai mind a koreai, mind a közösségi gazdasági ágazat árainál magasabbak voltak. |
| --- | --- |

(81)

A közösségi gazdasági ágazat kibocsátása 2002-ben és 2003-ban nőtt. A panaszos emiatt drasztikusan csökkentette az amerikai anyavállalatától származó beszerzéseket. 2002-ben a közösségi gazdasági ágazat összes értékesítésének 62 %-át az amerikai anyavállalatától szerezte be. Ez az arány 2003-ban 3 %-ra zuhant, 2004-ben 6 %-ot, a vizsgálati időszakban pedig 8 %-ot tett ki. A közösségi gazdasági ágazat által lebonyolított, amerikai anyavállalatától származó behozatal 2002-ben az USA-ból származó teljes statisztikai behozatali mennyiség mintegy 57 %-át, 2003-ban 6 %-át, 2004-ben 19 %-át, a vizsgálati időszakban pedig 23 %-át adta. Megjegyezzük, hogy a panaszos USA-ból származó behozatala 2003 és a VI között mennyiségében korlátozott volt, és mint az alábbi táblázatból kitűnik, az USA-ból származó összes behozatal (a panaszos saját behozatala és egyéb behozatal) árai mind a koreai, mind a közösségi gazdasági ágazat árainál magasabbak voltak.

| (82) | A csökkenő mennyiségre, piaci részesedésre és a viszonylag magas árakra tekintettel megállapítható, hogy az USA-ból származó behozatal, legyen szó akár a Whirlpool által, akár független versenytárs által bonyolított behozatalról, nem okozott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. | 2002 | 2003 | 2004 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az USA-ból származó behozatal mennyisége (darab) | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 51 | 51 | 54 |
| Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése | nem szolgáltatható ki |
| Index (2002 = 100) | 100 | 34 | 25 | 25 |
| Az USA-ból származó behozatal árai (EUR/darab) | 1 157 | 1 138 | 1 090 | 1 012 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 94 | 87 |

(82)

A csökkenő mennyiségre, piaci részesedésre és a viszonylag magas árakra tekintettel megállapítható, hogy az USA-ból származó behozatal, legyen szó akár a Whirlpool által, akár független versenytárs által bonyolított behozatalról, nem okozott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak.

2002

2003

2004

VI

Az USA-ból származó behozatal mennyisége (darab)

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

51

51

54

Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése

nem szolgáltatható ki

Index (2002 = 100)

100

34

25

25

Az USA-ból származó behozatal árai (EUR/darab)

1 157

1 138

1 090

1 012

Index (2002 = 100)

100

98

94

87

e)   A felfutási időszak tevékenységeinek következményei

| (83) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által érzékelt kár az újonnan épített gyártóüzem felfutási időszak alatti tevékenységeinek tudható be. |
| --- | --- |

(83)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat által érzékelt kár az újonnan épített gyártóüzem felfutási időszak alatti tevékenységeinek tudható be.

| (84) | A szóban forgó érdekelt fél azt állította továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat létesítményében gyártott első hasonló termékek valamikor 2003 áprilisában kerültek piacra. Ez nem állja meg a helyét. A létesítmény 2002 áprilisában kezdte meg működését, és ezeket a termékeket már 2002-ben értékesítették. Mint ahogy a (62) preambulumbekezdésből is kitűnik, a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a felfutás évében (2002) valóban kiugróan negatív volt. A nyereségesség azonban már 2003-ban érzékelhetően javult, és csaknem elérte a gazdaságossági határt. A nyereségesség 2004-ben és a vizsgálati időszakban ismét romlott. Az érdekelt fél érvelése nem ad magyarázatot arra, hogy az előre láthatóan nehéz 2002-es felfutási időszak után (2003) miért javult érzékelhetően a nyereségesség, mielőtt romlani kezdett volna (2004 és a VI). Az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(84)

A szóban forgó érdekelt fél azt állította továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat létesítményében gyártott első hasonló termékek valamikor 2003 áprilisában kerültek piacra. Ez nem állja meg a helyét. A létesítmény 2002 áprilisában kezdte meg működését, és ezeket a termékeket már 2002-ben értékesítették. Mint ahogy a (62) preambulumbekezdésből is kitűnik, a közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a felfutás évében (2002) valóban kiugróan negatív volt. A nyereségesség azonban már 2003-ban érzékelhetően javult, és csaknem elérte a gazdaságossági határt. A nyereségesség 2004-ben és a vizsgálati időszakban ismét romlott. Az érdekelt fél érvelése nem ad magyarázatot arra, hogy az előre láthatóan nehéz 2002-es felfutási időszak után (2003) miért javult érzékelhetően a nyereségesség, mielőtt romlani kezdett volna (2004 és a VI). Az érvet ezért elutasították.

f)   Más típusú hűtőgépek értékesítésének hatása

| (85) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetének értékelésekor figyelmet kell fordítani a más típusú hűtőgépek értékesítéséből eredő hatásokra is, mivel a hűtőgép-vásárlók vásárlási döntéseik meghozatalakor a hűtőgépek összes típusa közül választhatnak. |
| --- | --- |

(85)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetének értékelésekor figyelmet kell fordítani a más típusú hűtőgépek értékesítéséből eredő hatásokra is, mivel a hűtőgép-vásárlók vásárlási döntéseik meghozatalakor a hűtőgépek összes típusa közül választhatnak.

| (86) | A fenti (9)–(17) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca önálló és a többi hűtőgép piacától elkülönülő piacot alkot. Az e piac és bármely másik termék piaca közötti verseny kérdése ezért nem meghatározó, így ezt az érvet elutasították. A közösségi gazdasági ágazat helyzetének a fenti (48)–(71) preambulumbekezdésben szereplő elemzése minden esetben kizárólag a dobozos hűtőgépekre vonatkozó adatokon alapul. |
| --- | --- |

(86)

A fenti (9)–(17) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca önálló és a többi hűtőgép piacától elkülönülő piacot alkot. Az e piac és bármely másik termék piaca közötti verseny kérdése ezért nem meghatározó, így ezt az érvet elutasították. A közösségi gazdasági ágazat helyzetének a fenti (48)–(71) preambulumbekezdésben szereplő elemzése minden esetben kizárólag a dobozos hűtőgépekre vonatkozó adatokon alapul.

g)   A hibás formatervezési és forgalmazási döntéseknek betudható, önmaga által okozott kár

| (87) | Egy érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömping okozta, hanem maga a közösségi gazdasági ágazat, számos hibás stratégiai döntés miatt. Részletesen, ez a fél az állítólagosan hibás ajtókialakítást (kerekített ajtók), a drága borítóanyagokat (azaz rozsdamentes acél) és a hosszabb termékmegújítási ciklust említette. |
| --- | --- |

(87)

Egy érdekelt fél állítása szerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömping okozta, hanem maga a közösségi gazdasági ágazat, számos hibás stratégiai döntés miatt. Részletesen, ez a fél az állítólagosan hibás ajtókialakítást (kerekített ajtók), a drága borítóanyagokat (azaz rozsdamentes acél) és a hosszabb termékmegújítási ciklust említette.

| (88) | Az első pont tekintetében megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat mindig gyártott és kínált kerekített és sima ajtóval ellátott modelleket egyaránt. A közösségi gazdasági ágazat eladási adatai és a piaci tanulmányok továbbá azt mutatják, hogy a vásárlók – a fenti fél állításaival ellentétben – egyértelműen előnyben részesítik a kerekített ajtós modelleket. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a fenti fél maga is bevezetett a közelmúltban egy kerekített ajtós termékcsaládot, amely döntése ellentmond a fenti állításának. |
| --- | --- |

(88)

Az első pont tekintetében megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat mindig gyártott és kínált kerekített és sima ajtóval ellátott modelleket egyaránt. A közösségi gazdasági ágazat eladási adatai és a piaci tanulmányok továbbá azt mutatják, hogy a vásárlók – a fenti fél állításaival ellentétben – egyértelműen előnyben részesítik a kerekített ajtós modelleket. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a fenti fél maga is bevezetett a közelmúltban egy kerekített ajtós termékcsaládot, amely döntése ellentmond a fenti állításának.

| (89) | A második pont tekintetében a vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem csak rozsdamentes acélt használ a hasonló termék külső borításához, hanem más, olcsóbb anyagokat is. Mindenesetre a közösségi gazdasági ágazat által felhasznált rozsdamentes acél költségének a koreai exportáló gyártók által használt legközelebbi helyettesítő költségével való összehasonlítása igazolta, hogy a különbség a teljes előállítási költség körülbelül 1 %-a lenne. Ezt figyelembe véve a rozsdamentes acélból készült külső borítás költsége nem képezheti a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyetlen okát. |
| --- | --- |

(89)

A második pont tekintetében a vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem csak rozsdamentes acélt használ a hasonló termék külső borításához, hanem más, olcsóbb anyagokat is. Mindenesetre a közösségi gazdasági ágazat által felhasznált rozsdamentes acél költségének a koreai exportáló gyártók által használt legközelebbi helyettesítő költségével való összehasonlítása igazolta, hogy a különbség a teljes előállítási költség körülbelül 1 %-a lenne. Ezt figyelembe véve a rozsdamentes acélból készült külső borítás költsége nem képezheti a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyetlen okát.

| (90) | A harmadik pont tekintetében, a közösségi gazdasági ágazat egy-két éves termékmegújítási ciklust valósít meg, miközben az említett érdekelt fél évente cseréli modelljeit. El kell ismerni, hogy a közösségi gazdasági ágazat termékmegújítási ciklusa valamivel lassúbb, mint a fenti érdekelt félé, de összhangban áll az amerikai gyártókéval. Az említett érdekelt fél nem szolgált lényeges bizonyítékokkal arra nézve, hogy a kétéves helyett egyéves, rövidebb termékmegújítási ciklus miért és hogyan idézne elő automatikusan magasabb értékesítési mennyiséget és magasabb nyereséget. Sőt, a közösségi gazdasági ágazat bizonyítékkal szolgált arra nézve, hogy a kereskedelmi partnerek és a kiskereskedők az ezzel járó magas bemutatási és prospektusköltségek miatt nem kedvelik a termékválaszték túl gyakori megújítását. |
| --- | --- |

(90)

A harmadik pont tekintetében, a közösségi gazdasági ágazat egy-két éves termékmegújítási ciklust valósít meg, miközben az említett érdekelt fél évente cseréli modelljeit. El kell ismerni, hogy a közösségi gazdasági ágazat termékmegújítási ciklusa valamivel lassúbb, mint a fenti érdekelt félé, de összhangban áll az amerikai gyártókéval. Az említett érdekelt fél nem szolgált lényeges bizonyítékokkal arra nézve, hogy a kétéves helyett egyéves, rövidebb termékmegújítási ciklus miért és hogyan idézne elő automatikusan magasabb értékesítési mennyiséget és magasabb nyereséget. Sőt, a közösségi gazdasági ágazat bizonyítékkal szolgált arra nézve, hogy a kereskedelmi partnerek és a kiskereskedők az ezzel járó magas bemutatási és prospektusköltségek miatt nem kedvelik a termékválaszték túl gyakori megújítását.

| (91) | Az állítólagosan hibás tervezési és forgalmazási döntések kérdése következésképpen csak marginális vagy semmilyen szerepet nem játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, és nem olyan mértékben, amely megtörné az ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(91)

Az állítólagosan hibás tervezési és forgalmazási döntések kérdése következésképpen csak marginális vagy semmilyen szerepet nem játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, és nem olyan mértékben, amely megtörné az ok-okozati összefüggést.

h)   Különböző termékválasztékban való versenyzés

| (92) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy a) nem azonos termékválasztékban versenyez a közösségi gazdasági ágazattal; b) az átlagárak összehasonlításából levont következtetések félrevezetőek; és c) ennek következtében nem okozhatott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(92)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy a) nem azonos termékválasztékban versenyez a közösségi gazdasági ágazattal; b) az átlagárak összehasonlításából levont következtetések félrevezetőek; és c) ennek következtében nem okozhatott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (93) | Az érintett termék és a hasonló termék körének egyneműségét a fenti (9)–(17) preambulumbekezdés határozta meg. Nyilvánvalóan minden így meghatározott piac számos típust, modellt és minőséget ölel fel. Ezek a különféle modellek azonban azonos fizikai, műszaki és végfelhasználói jellemzőkkel rendelkeznek, és nem húzható egyértelmű választóvonal az egyes szegmensek között, mivel az egymással szomszédos szegmensek között átfedések vannak. Az alákínálásra vonatkozó számítások a modellek alapján készültek (lásd a fenti (47) preambulumbekezdést), nem pedig egyszerűen az átlagárak alapján. Az, hogy ennek az exportáló gyártónak az árai a közösségi gazdasági ágazat árai alá mentek, lényegében az összes összehasonlított modell esetében bizonyítást nyert. Az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(93)

Az érintett termék és a hasonló termék körének egyneműségét a fenti (9)–(17) preambulumbekezdés határozta meg. Nyilvánvalóan minden így meghatározott piac számos típust, modellt és minőséget ölel fel. Ezek a különféle modellek azonban azonos fizikai, műszaki és végfelhasználói jellemzőkkel rendelkeznek, és nem húzható egyértelmű választóvonal az egyes szegmensek között, mivel az egymással szomszédos szegmensek között átfedések vannak. Az alákínálásra vonatkozó számítások a modellek alapján készültek (lásd a fenti (47) preambulumbekezdést), nem pedig egyszerűen az átlagárak alapján. Az, hogy ennek az exportáló gyártónak az árai a közösségi gazdasági ágazat árai alá mentek, lényegében az összes összehasonlított modell esetében bizonyítást nyert. Az érvet ezért elutasították.

5.4.   Az ok-okozati összefüggés alapján levont következtetés

| (94) | A fenti elemzés végeredményben bizonyította, hogy 2002 és a VI között az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése jelentősen növekedett, a VI alatt emellett jelentősen csökkentek az értékesítési árai, és magas szintű alákínálásra került sor. Az alacsony árú koreai behozatal piaci részesedésének ez a növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének és értékesítési egységárának csökkenésével, valamint a nyereségesség, a befektetési hozam és az üzemi tevékenységekből származó pénzáramlás visszaesésével. |
| --- | --- |

(94)

A fenti elemzés végeredményben bizonyította, hogy 2002 és a VI között az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése jelentősen növekedett, a VI alatt emellett jelentősen csökkentek az értékesítési árai, és magas szintű alákínálásra került sor. Az alacsony árú koreai behozatal piaci részesedésének ez a növekedése egybeesett a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésének és értékesítési egységárának csökkenésével, valamint a nyereségesség, a befektetési hozam és az üzemi tevékenységekből származó pénzáramlás visszaesésével.

| (95) | Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást. |
| --- | --- |

(95)

Másrészről azoknak az egyéb tényezőknek a vizsgálatából, amelyek kárt okozhattak volna a közösségi gazdasági ágazatnak, az derült ki, hogy ezek egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást.

| (96) | A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal károsító hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(96)

A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal károsító hatásától, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

6.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (97) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő indokok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében, hogy intézkedéseket fogadjon el. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések várható hatását. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő indokok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében, hogy intézkedéseket fogadjon el. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések várható hatását.

6.1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (98) | Mint ahogy a fenti (39) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazat egy vállalatból áll, amely egy olaszországi gyártóüzemmel rendelkezik és 300–500 főt foglalkoztat, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó igazgatási tevékenységben. Intézkedések bevezetése esetén a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége a közösségi piacon várhatóan emelkedni fog. Emiatt várható, hogy a termelés növekedése, a kapacitáskihasználtság és a nyereségesség fokozódása, valamint a fajlagos költségek ebből eredő várható csökkenése lehetővé fogja tenni a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy javítsa pénzügyi helyzetét, és ezzel egyidejűleg versenyképesebb árakat kínáljon. Ez csökkentené a közösségi gazdasági ágazat árai és a koreai gyártók árai közötti jelentős különbséget. |
| --- | --- |

(98)

Mint ahogy a fenti (39) preambulumbekezdésből kiderült, a közösségi gazdasági ágazat egy vállalatból áll, amely egy olaszországi gyártóüzemmel rendelkezik és 300–500 főt foglalkoztat, akik közvetlenül részt vesznek a hasonló termék előállításában, értékesítésében és az ehhez kapcsolódó igazgatási tevékenységben. Intézkedések bevezetése esetén a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyisége a közösségi piacon várhatóan emelkedni fog. Emiatt várható, hogy a termelés növekedése, a kapacitáskihasználtság és a nyereségesség fokozódása, valamint a fajlagos költségek ebből eredő várható csökkenése lehetővé fogja tenni a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy javítsa pénzügyi helyzetét, és ezzel egyidejűleg versenyképesebb árakat kínáljon. Ez csökkentené a közösségi gazdasági ágazat árai és a koreai gyártók árai közötti jelentős különbséget.

| (99) | Másrészről, ha nem vezetnek be dömpingellenes intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat negatív tendenciája valószínűleg folytatódni fog. A közösségi gazdasági ágazat várhatóan további piaci részesedést veszít el, és nyereségességének romlását fogja tapasztalni. Ez minden valószínűség szerint a termelés és a befektetések csökkentéséhez, bizonyos termelői kapacitások bezárásához és a közösségi munkahelyek további csökkenéséhez fog vezetni. |
| --- | --- |

(99)

Másrészről, ha nem vezetnek be dömpingellenes intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat negatív tendenciája valószínűleg folytatódni fog. A közösségi gazdasági ágazat várhatóan további piaci részesedést veszít el, és nyereségességének romlását fogja tapasztalni. Ez minden valószínűség szerint a termelés és a befektetések csökkentéséhez, bizonyos termelői kapacitások bezárásához és a közösségi munkahelyek további csökkenéséhez fog vezetni.

| (100) | Összességében a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a megállapított károsító dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(100)

Összességében a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a megállapított károsító dömping hatásaiból.

6.2.   A közösségi gazdasági ágazat szállítóinak az érdeke

| (101) | A közösségi gazdasági ágazat két szállítója, amelyek a közösségi gazdasági ágazat által felhasznált fő nyersanyagok közül kettőt szállítanak, együttműködött az eljárásban, és kifejezésre juttatta, hogy támogatja a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott panaszt. Ez a két szállító reprezentatív, mivel a fenti két nyersanyag a közösségi gazdasági ágazat teljes nyersanyagbeszerzésének hozzávetőlegesen 30 %-át adja. A közösségi gazdasági ágazat részére a hasonló termék gyártásával kapcsolatban szállított nyersanyagok és komponensek átlagosan e két vállalat teljes forgalmának körülbelül 2 %-át tették ki, és 22 közvetlen munkahelyet jelentettek. |
| --- | --- |

(101)

A közösségi gazdasági ágazat két szállítója, amelyek a közösségi gazdasági ágazat által felhasznált fő nyersanyagok közül kettőt szállítanak, együttműködött az eljárásban, és kifejezésre juttatta, hogy támogatja a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott panaszt. Ez a két szállító reprezentatív, mivel a fenti két nyersanyag a közösségi gazdasági ágazat teljes nyersanyagbeszerzésének hozzávetőlegesen 30 %-át adja. A közösségi gazdasági ágazat részére a hasonló termék gyártásával kapcsolatban szállított nyersanyagok és komponensek átlagosan e két vállalat teljes forgalmának körülbelül 2 %-át tették ki, és 22 közvetlen munkahelyet jelentettek.

| (102) | Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az együttműködő szállítók számára, hogy növeljék forgalmukat, nyereségességüket és a foglalkoztatottságot. |
| --- | --- |

(102)

Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az együttműködő szállítók számára, hogy növeljék forgalmukat, nyereségességüket és a foglalkoztatottságot.

6.3.   A háztartásigép-gyártó ágazat érdeke

| (103) | Az eljárás során különféle ipari szövetségek (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques-CECED és Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali-ANIE) nyújtottak be írásbeli beadványt a dömpingellenes intézkedések mellett. |
| --- | --- |

(103)

Az eljárás során különféle ipari szövetségek (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques-CECED és Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali-ANIE) nyújtottak be írásbeli beadványt a dömpingellenes intézkedések mellett.

| (104) | Hasonlóképpen, annak érdekében, hogy ismertté tegyék a Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatal által kiváltott árleszorító hatást, a nagy háztartásigép-gyártók (Electrolux, Bosch-Siemens) – noha nem gyártanak a Közösségben hasonló terméket – kifejezték, hogy támogatják a panaszos által benyújtott panaszt. E vállalatok egyike jelezte, hogy komolyan mérlegelte, hogy beindítja a Közösségben a hasonló termék saját gyártását, de ezt a tervét a Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatal miatt elhalasztotta. Meg kell jegyeznünk, hogy az Electrolux és a Bosch-Siemens a vizsgálati időszakban egyaránt importáltak hasonló terméket az USA-ból, így szintén közvetlenül érintette őket a koreai exportáló gyártók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata. E két vállalat mindegyikénél körülbelül 30–50 közösségi munkahely rendelhető hozzá a hasonló termékkel kapcsolatos behozatali és viszonteladási tevékenységhez. |
| --- | --- |

(104)

Hasonlóképpen, annak érdekében, hogy ismertté tegyék a Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatal által kiváltott árleszorító hatást, a nagy háztartásigép-gyártók (Electrolux, Bosch-Siemens) – noha nem gyártanak a Közösségben hasonló terméket – kifejezték, hogy támogatják a panaszos által benyújtott panaszt. E vállalatok egyike jelezte, hogy komolyan mérlegelte, hogy beindítja a Közösségben a hasonló termék saját gyártását, de ezt a tervét a Koreai Köztársaságból származó dömpingelt behozatal miatt elhalasztotta. Meg kell jegyeznünk, hogy az Electrolux és a Bosch-Siemens a vizsgálati időszakban egyaránt importáltak hasonló terméket az USA-ból, így szintén közvetlenül érintette őket a koreai exportáló gyártók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata. E két vállalat mindegyikénél körülbelül 30–50 közösségi munkahely rendelhető hozzá a hasonló termékkel kapcsolatos behozatali és viszonteladási tevékenységhez.

| (105) | A háztartásigép-gyártó ágazat egésze ebből következően támogatná a dömpingellenes intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(105)

A háztartásigép-gyártó ágazat egésze ebből következően támogatná a dömpingellenes intézkedések bevezetését.

6.4.   A kapcsolt közösségi importőrök érdeke

| (106) | Az érintett termék behozatalának nagy részét kapcsolt importőrökön keresztül bonyolítják le, amelyek a három együttműködő koreai gyártó leányvállalatai. Ezek a kapcsolt importőrök ellenzik a dömpingellenes intézkedést. A vizsgálati időszak alatt a 26 együttműködő kapcsolt importőr importálta az érintett termék érintett országból származó teljes közösségi behozatali mennyiségének mintegy 96 %-át. Az érintett termék behozatalával és viszonteladásával kapcsolatos tevékenység e vállalatok teljes forgalmának körülbelül 4 %-át adja. A munkaerő szempontjából az e kapcsolt importőrök által foglalkoztatott összesen mintegy 4 000 főből 170 fő vesz részt közvetlenül az érintett termék Közösségen belüli kereskedelmében és viszonteladásában. |
| --- | --- |

(106)

Az érintett termék behozatalának nagy részét kapcsolt importőrökön keresztül bonyolítják le, amelyek a három együttműködő koreai gyártó leányvállalatai. Ezek a kapcsolt importőrök ellenzik a dömpingellenes intézkedést. A vizsgálati időszak alatt a 26 együttműködő kapcsolt importőr importálta az érintett termék érintett országból származó teljes közösségi behozatali mennyiségének mintegy 96 %-át. Az érintett termék behozatalával és viszonteladásával kapcsolatos tevékenység e vállalatok teljes forgalmának körülbelül 4 %-át adja. A munkaerő szempontjából az e kapcsolt importőrök által foglalkoztatott összesen mintegy 4 000 főből 170 fő vesz részt közvetlenül az érintett termék Közösségen belüli kereskedelmében és viszonteladásában.

| (107) | Az intézkedések ezen importőrökre gyakorolt hatása tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca gyorsan növekvő piac. Ráadásul a javasolt vámok szintje szerény, és mivel az intézkedések a dömpingkülönbözeteken alapulnak, nem fogják teljes mértékben megszüntetni a koreai exportárak és a közösségi gazdasági ágazat árai között megfigyelt különbözetet. Más szavakkal, a koreai exportárak a megállapított dömpingnek megfelelő kiigazítás után is aláígérnek a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi árainak. Az előző megfontolásokból kifolyólag nem biztos, hogy az intézkedések ki fogják váltani a koreai exportáló gyártók értékesítési mennyiségének csökkenését. Ellenkezőleg, tekintettel a gyorsan növekvő piacra, valószínűleg ennek az értékesítési mennyiségnek a kiegyenlítődését figyelhetnénk meg, ami nem érintené jelentősen hátrányosan a kapcsolt importőrök jelenlegi helyzetét. Továbbá, mint az előző preambulumbekezdés rámutatott, az érintett termék behozatala e vállalatok forgalmának mindössze körülbelül 4 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(107)

Az intézkedések ezen importőrökre gyakorolt hatása tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca gyorsan növekvő piac. Ráadásul a javasolt vámok szintje szerény, és mivel az intézkedések a dömpingkülönbözeteken alapulnak, nem fogják teljes mértékben megszüntetni a koreai exportárak és a közösségi gazdasági ágazat árai között megfigyelt különbözetet. Más szavakkal, a koreai exportárak a megállapított dömpingnek megfelelő kiigazítás után is aláígérnek a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi árainak. Az előző megfontolásokból kifolyólag nem biztos, hogy az intézkedések ki fogják váltani a koreai exportáló gyártók értékesítési mennyiségének csökkenését. Ellenkezőleg, tekintettel a gyorsan növekvő piacra, valószínűleg ennek az értékesítési mennyiségnek a kiegyenlítődését figyelhetnénk meg, ami nem érintené jelentősen hátrányosan a kapcsolt importőrök jelenlegi helyzetét. Továbbá, mint az előző preambulumbekezdés rámutatott, az érintett termék behozatala e vállalatok forgalmának mindössze körülbelül 4 %-át teszi ki.

| (108) | Ezen okok miatt ideiglenesen megállapítható, hogy nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése súlyos negatív hatást gyakorol a kapcsolt közösségi importőrök helyzetére. |
| --- | --- |

(108)

Ezen okok miatt ideiglenesen megállapítható, hogy nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése súlyos negatív hatást gyakorol a kapcsolt közösségi importőrök helyzetére.

6.5.   A független közösségi importőrök érdeke

| (109) | A VI alatt az egyetlen együttműködő független importőr az érintett termék érintett országból származó teljes közösségi behozatali mennyiségének körülbelül 2 %-át hozta be. Ebből következően ez az importőr hozta be annak a mennyiségnek a körülbelül 50 %-át, amelyet független importőrökön keresztül hoznak be a Koreai Köztársaságból. Ez a független importőrök helyzetére nézve reprezentatívnak minősül. Ez az együttműködő fél, amely az érintett terméket egy eredeti berendezésgyártóval kötött szállítási megállapodás keretében hozta be az együttműködő koreai exportáló gyártók egyikétől a Közösségen belüli, saját márkaneve alatti viszonteladás céljából, jelezte, hogy semleges kíván maradni a panaszos által benyújtott panasz tekintetében, és hogy fontolóra veheti a hasonló termék saját gyártásának közösségi beindítását az eljárás eredményétől függően. Az érintett termék viszonteladásával kapcsolatos tevékenység teljes vállalati forgalmának elhanyagolható részét teszi ki. A munkaerő szempontjából kevesebb, mint 10 fő vesz részt közvetlenül az érintett termék kereskedelmében és viszonteladásában. |
| --- | --- |

(109)

A VI alatt az egyetlen együttműködő független importőr az érintett termék érintett országból származó teljes közösségi behozatali mennyiségének körülbelül 2 %-át hozta be. Ebből következően ez az importőr hozta be annak a mennyiségnek a körülbelül 50 %-át, amelyet független importőrökön keresztül hoznak be a Koreai Köztársaságból. Ez a független importőrök helyzetére nézve reprezentatívnak minősül. Ez az együttműködő fél, amely az érintett terméket egy eredeti berendezésgyártóval kötött szállítási megállapodás keretében hozta be az együttműködő koreai exportáló gyártók egyikétől a Közösségen belüli, saját márkaneve alatti viszonteladás céljából, jelezte, hogy semleges kíván maradni a panaszos által benyújtott panasz tekintetében, és hogy fontolóra veheti a hasonló termék saját gyártásának közösségi beindítását az eljárás eredményétől függően. Az érintett termék viszonteladásával kapcsolatos tevékenység teljes vállalati forgalmának elhanyagolható részét teszi ki. A munkaerő szempontjából kevesebb, mint 10 fő vesz részt közvetlenül az érintett termék kereskedelmében és viszonteladásában.

| (110) | Mint ahogy a fenti (107) preambulumbekezdésből kitűnik, ebben az esetben a dömpingellenes intézkedések nem vezethetnek az érintett termék értékesítési mennyiségének csökkenéséhez, hanem inkább a behozatali mennyiség kiegyenlítődéséhez. Tekintettel a független importőr eljárással kapcsolatos eldöntetlen álláspontjára és a közösségi viszonteladással kapcsolatos tevékenység által érintett forgalom elhanyagolható részesedésére, ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések várhatóan marginális hatással lesznek a független közösségi importőrök helyzetére. |
| --- | --- |

(110)

Mint ahogy a fenti (107) preambulumbekezdésből kitűnik, ebben az esetben a dömpingellenes intézkedések nem vezethetnek az érintett termék értékesítési mennyiségének csökkenéséhez, hanem inkább a behozatali mennyiség kiegyenlítődéséhez. Tekintettel a független importőr eljárással kapcsolatos eldöntetlen álláspontjára és a közösségi viszonteladással kapcsolatos tevékenység által érintett forgalom elhanyagolható részesedésére, ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések várhatóan marginális hatással lesznek a független közösségi importőrök helyzetére.

6.6.   A kiskereskedők és a fogyasztók érdeke

| (111) | Tekintettel az eljárás által érintett piac sajátos jellegére a kiskereskedők és fogyasztói szövetségek együttműködését kérték. Ennek ellenére nagyon csekély együttműködést sikerült elérni. Csak két kiskereskedő ajánlotta fel együttműködését. Egyikük sem ellenezte kifejezetten a panaszt. A VI alatt a két együttműködő kiskereskedő által értékesített dobozos hűtőgépek mennyisége a teljes közösségi fogyasztás körülbelül 4 %-át adta. Az érintett termék és a hasonló termék értékesítése által generált forgalom e kiskereskedők teljes forgalmának 0,1 %-át adta, és a VI alatti nettó értékesítések után körülbelül 10 %-os bruttó árrést eredményezett. A relatív forgalom alapján az érintett termékhez hozzárendelhető munkahelyek száma a VI alatt körülbelül 50-re becsülhető. |
| --- | --- |

(111)

Tekintettel az eljárás által érintett piac sajátos jellegére a kiskereskedők és fogyasztói szövetségek együttműködését kérték. Ennek ellenére nagyon csekély együttműködést sikerült elérni. Csak két kiskereskedő ajánlotta fel együttműködését. Egyikük sem ellenezte kifejezetten a panaszt. A VI alatt a két együttműködő kiskereskedő által értékesített dobozos hűtőgépek mennyisége a teljes közösségi fogyasztás körülbelül 4 %-át adta. Az érintett termék és a hasonló termék értékesítése által generált forgalom e kiskereskedők teljes forgalmának 0,1 %-át adta, és a VI alatti nettó értékesítések után körülbelül 10 %-os bruttó árrést eredményezett. A relatív forgalom alapján az érintett termékhez hozzárendelhető munkahelyek száma a VI alatt körülbelül 50-re becsülhető.

| (112) | Mint ahogy a fenti (107) preambulumbekezdésből kiderült, a dömpingellenes intézkedések ebben az esetben kiválthatják az érintett országból származó értékesítési mennyiség kiegyenlítődését. Ennek a forgatókönyvnek az árhatása várhatóan a következő lenne. A CIF közösségi határ paritáson a koreai exportárakra 4,4 % és 14,3 % közötti vámkötelezettség lenne érvényes. E szállítási szint és a végső fogyasztói ár között különféle költségekkel kell növelni az árakat, közöttük többek között az importőröknek történő leszállítás költségei és az importőrök árrése, a kiskereskedőknek történő leszállítás költségei és a kiskereskedők árrése. Ezek a növekmények összességében olyan végső fogyasztói árat eredményezhetnek, amely mintegy 100 %-kal magasabb a fenti CIF paritás melletti árnál. Ennek következtében a dömpingellenes vám hatása a végső fogyasztói árban százalékosan hozzávetőlegesen a dömpingellenes vám fele lenne. Tekintettel a koreai exportáló gyártók domináns piaci részesedésére, a közösségi piacon a mértékadó értékesítési árat ők szabják meg, és minden valószínűség szerint a továbbiakban is ők fogják megszabni. Mint ahogy azt a fenti (98) és (107) preambulumbekezdés is részletesen kifejtette, a közösségi gazdasági ágazat az intézkedések bevezetésének eredményeképpen olyan helyzetbe kerülhet, amelyben versenyképesebben tudja meghatározni árait. A viszonylag kis piaci részesedésére tekintettel azonban ez csekély mértékben befolyásolja az adott termék közösségi fogyasztói átlagárát. Nem valószínű, hogy az USA-ból származó behozatal árát érinteni fogják a javasolt intézkedések. Összességében az intézkedések bevezetése következtében a fogyasztói ár csekély, legfeljebb 2–7 %-os növekedésére kerülhet sor. |
| --- | --- |

(112)

Mint ahogy a fenti (107) preambulumbekezdésből kiderült, a dömpingellenes intézkedések ebben az esetben kiválthatják az érintett országból származó értékesítési mennyiség kiegyenlítődését. Ennek a forgatókönyvnek az árhatása várhatóan a következő lenne. A CIF közösségi határ paritáson a koreai exportárakra 4,4 % és 14,3 % közötti vámkötelezettség lenne érvényes. E szállítási szint és a végső fogyasztói ár között különféle költségekkel kell növelni az árakat, közöttük többek között az importőröknek történő leszállítás költségei és az importőrök árrése, a kiskereskedőknek történő leszállítás költségei és a kiskereskedők árrése. Ezek a növekmények összességében olyan végső fogyasztói árat eredményezhetnek, amely mintegy 100 %-kal magasabb a fenti CIF paritás melletti árnál. Ennek következtében a dömpingellenes vám hatása a végső fogyasztói árban százalékosan hozzávetőlegesen a dömpingellenes vám fele lenne. Tekintettel a koreai exportáló gyártók domináns piaci részesedésére, a közösségi piacon a mértékadó értékesítési árat ők szabják meg, és minden valószínűség szerint a továbbiakban is ők fogják megszabni. Mint ahogy azt a fenti (98) és (107) preambulumbekezdés is részletesen kifejtette, a közösségi gazdasági ágazat az intézkedések bevezetésének eredményeképpen olyan helyzetbe kerülhet, amelyben versenyképesebben tudja meghatározni árait. A viszonylag kis piaci részesedésére tekintettel azonban ez csekély mértékben befolyásolja az adott termék közösségi fogyasztói átlagárát. Nem valószínű, hogy az USA-ból származó behozatal árát érinteni fogják a javasolt intézkedések. Összességében az intézkedések bevezetése következtében a fogyasztói ár csekély, legfeljebb 2–7 %-os növekedésére kerülhet sor.

| (113) | A fentiek fényében és tekintettel az együttműködés általánosan alacsony fokára, nem valószínű, hogy a Közösségben a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek fényében és tekintettel az együttműködés általánosan alacsony fokára, nem valószínű, hogy a Közösségben a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják.

6.7.   A közösségi érdekekre vonatkozó következtetés

| (114) | Az intézkedések bevezetésének hatására a közösségi gazdasági ágazatnak várhatóan lehetősége lesz arra, hogy visszanyerje elvesztett forgalmát és piaci részesedését, és javítsa nyereségességét. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat romló helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában az egyetlen közösségi gyártó bezárja gyártóüzemét és elbocsátja munkavállalóit. A közösségi gazdasági ágazat beszállítóinak szintén hasznára válna az intézkedések bevezetése. A háztartásigép-gyártó ágazat összességében támogatja az intézkedéseket. Az együttműködő független importőrök és kiskereskedők ebben az eljárásban semlegesek maradtak. Jóllehet, bekövetkezhet néhány korlátozott negatív hatás az importált mennyiségek kiegyenlítődésének formájában, ezeknek a mértékét messze ellensúlyozza a közösségi gazdasági ágazat szempontjából várható jótékony eredmény. A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll. |
| --- | --- |

(114)

Az intézkedések bevezetésének hatására a közösségi gazdasági ágazatnak várhatóan lehetősége lesz arra, hogy visszanyerje elvesztett forgalmát és piaci részesedését, és javítsa nyereségességét. Tekintettel a közösségi gazdasági ágazat romló helyzetére, fennáll annak a tényleges kockázata, hogy intézkedések hiányában az egyetlen közösségi gyártó bezárja gyártóüzemét és elbocsátja munkavállalóit. A közösségi gazdasági ágazat beszállítóinak szintén hasznára válna az intézkedések bevezetése. A háztartásigép-gyártó ágazat összességében támogatja az intézkedéseket. Az együttműködő független importőrök és kiskereskedők ebben az eljárásban semlegesek maradtak. Jóllehet, bekövetkezhet néhány korlátozott negatív hatás az importált mennyiségek kiegyenlítődésének formájában, ezeknek a mértékét messze ellensúlyozza a közösségi gazdasági ágazat szempontjából várható jótékony eredmény. A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy ebben az ügyben semmi sem akadályozza az intézkedések bevezetését, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE IRÁNYULÓ JAVASLAT

| (115) | Tekintettel a dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és a közösségi érdek tekintetében levont következtetésekre, ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt további kárt szenvedjen. |
| --- | --- |

(115)

Tekintettel a dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és a közösségi érdek tekintetében levont következtetésekre, ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt további kárt szenvedjen.

7.1.   A kár megszüntetésének szintje

| (116) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözeteket. A dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor azt mérlegelték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne. |
| --- | --- |

(116)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy túllépné a megállapított dömpingkülönbözeteket. A dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor azt mérlegelték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne.

| (117) | A rendelkezésre álló információk alapján előzetesen megállapították, hogy a forgalom 6 %-ával egyező haszonkulcs tekinthető megfelelő szintnek, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a károsító dömping nélkül várhatóan elérhetne. A vizsgálat során megállapították, hogy a Whirlpool az USA-ban a dobozos hűtőgépek eladása tekintetében ezt a haszonkulcsot éri el, és a Közösségben más olyan összehasonlítható szegmensekben is ezt a megtérülést éri el, amelyekben nem kell dömpingelt behozatallal szembesülnie. |
| --- | --- |

(117)

A rendelkezésre álló információk alapján előzetesen megállapították, hogy a forgalom 6 %-ával egyező haszonkulcs tekinthető megfelelő szintnek, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a károsító dömping nélkül várhatóan elérhetne. A vizsgálat során megállapították, hogy a Whirlpool az USA-ban a dobozos hűtőgépek eladása tekintetében ezt a haszonkulcsot éri el, és a Közösségben más olyan összehasonlítható szegmensekben is ezt a megtérülést éri el, amelyekben nem kell dömpingelt behozatallal szembesülnie.

| (118) | A szükséges áremelést ezt követően az alákínálásra vonatkozó számítások tekintetében megállapított súlyozott behozatali átlagár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék nem károsító ára közötti ügyletenkénti összehasonlítás alapján határozták meg. A nem károsító ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják annak érdekében, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az ebből az összehasonlításból eredő különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(118)

A szükséges áremelést ezt követően az alákínálásra vonatkozó számítások tekintetében megállapított súlyozott behozatali átlagár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék nem károsító ára közötti ügyletenkénti összehasonlítás alapján határozták meg. A nem károsító ár úgy számítható ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát kiigazítják annak érdekében, hogy a fent említett haszonkulcsot tükrözze. Az ebből az összehasonlításból eredő különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.

| (119) | Az árak fent említett összehasonlításából a következő kárkülönbözetek adódtak:






  Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % |
| --- | --- | --- |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % |

(119)

Az árak fent említett összehasonlításából a következő kárkülönbözetek adódtak:

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

| (120) | Mivel a kármegszüntetési szint magasabb volt a megállapított dömpingkülönbözetnél, az ideiglenes intézkedéseknek ez utóbbin kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(120)

Mivel a kármegszüntetési szint magasabb volt a megállapított dömpingkülönbözetnél, az ideiglenes intézkedéseknek ez utóbbin kell alapulniuk.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (121) | Az előzőek fényében és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban. |
| --- | --- |

(121)

Az előzőek fényében és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elmondható, hogy a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legalacsonyabbal azonos szintű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kiszabni, a legkisebb vám szabályával összhangban.

| (122) | Az ideiglenes dömpingellenes vámoknak következésképpen a következőképpen kell alakulniuk:








  Vállalat | Kármegszüntetési különbözet | Dömpingkülönbözet | Javasolt dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % | 9,1 % | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % | 14,3 % | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % | 4,4 % | 4,4 % |
| Összes egyéb vállalat | 98,5 % | 14,3 % | 14,3 % |

(122)

Az ideiglenes dömpingellenes vámoknak következésképpen a következőképpen kell alakulniuk:

Vállalat

Kármegszüntetési különbözet

Dömpingkülönbözet

Javasolt dömpingellenes vám

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

9,1 %

9,1 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

14,3 %

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

4,4 %

4,4 %

Összes egyéb vállalat

98,5 %

14,3 %

14,3 %

| (123) | Az e rendeletben meghatározott vállalatok számára megszabott egyéni dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ebből következően e vámtételek a vizsgálat során e vállalatok tekintetében megállapított helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Koreai Köztársaságból származó és az e vállalatok, azaz az említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet operatív részében névvel és címmel nem említett egyéb vállalatokra, közöttük az említett vállalatok kapcsolt egységei által gyártott behozott termékekre e vámtételek nem alkalmazhatók, és azok az országos vámtétel hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(123)

Az e rendeletben meghatározott vállalatok számára megszabott egyéni dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ebből következően e vámtételek a vizsgálat során e vállalatok tekintetében megállapított helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Koreai Köztársaságból származó és az e vállalatok, azaz az említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet operatív részében névvel és címmel nem említett egyéb vállalatokra, közöttük az említett vállalatok kapcsolt egységei által gyártott behozott termékekre e vámtételek nem alkalmazhatók, és azok az országos vámtétel hatálya alá tartoznak.

| (124) | Az egyéni vállalati dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló kérelmet (pl. az egység nevének megváltoztatását vagy új termelő- vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottságnak kell megküldeni az összes fontos információval együtt, különös tekintettel a vállalat termeléssel, belföldi és exportértékesítésekkel összefüggő tevékenységeinek megváltozására, amely például a névváltozáshoz vagy a termelő és értékesítési egységek változásához kapcsolódik. A rendeletet adott esetben megfelelően módosítják az egyéni vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével. |
| --- | --- |

(124)

Az egyéni vállalati dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló kérelmet (pl. az egység nevének megváltoztatását vagy új termelő- vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottságnak kell megküldeni az összes fontos információval együtt, különös tekintettel a vállalat termeléssel, belföldi és exportértékesítésekkel összefüggő tevékenységeinek megváltozására, amely például a névváltozáshoz vagy a termelő és értékesítési egységek változásához kapcsolódik. A rendeletet adott esetben megfelelően módosítják az egyéni vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével.

7.3.   Záró rendelkezés

| (125) | A rendezett ügyintézés érdekében rögzíteni kell azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban kifejthetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(125)

A rendezett ügyintézés érdekében rögzíteni kell azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban kifejthetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Meg kell állapítani továbbá, hogy a vámok megszabása tekintetében e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az ex 8418 10 20 KN-kód (8418102091 TARIC-kód) alá sorolható dobozos hűtőgépekre, azaz a Koreai Köztársaságból származó, 400 litert meghaladó űrtartalmú, legalább két, egymás melletti külön külső ajtóval ellátott kombinált hűtő-fagyasztógép-egységekre, ideiglenes dömpingellenes vám kerül bevezetésre.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó közösségi határparitásos árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Szöul | 9,1 | A733 |
| LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Szöul | 14,3 | A734 |
| Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Szöul | 4,4 | A735 |
| Összes egyéb vállalat | 14,3 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Szöul

9,1

A733

LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Szöul

14,3

A734

Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Szöul

4,4

A735

Összes egyéb vállalat

14,3

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett terméket az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztosíték nyújtásának feltétele mellett lehet a Közösségen belül szabad forgalomba bocsátani.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámok tekintetében hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének a napját követő egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és megfontolásoknak a kiszolgáltatását, amelyek alapján elfogadták ezt a rendeletet, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérelmezhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

Az érintett felek a 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az e rendelet hatálybalépésének napját követő egy hónapon belül észrevételeket tehetnek annak alkalmazásával kapcsolatban.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 135., 2005.6.2., 4. o.

2

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/34

---

A BIZOTTSÁG 356/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

a vegyiparban felhasznált fehér cukorra nyújtott termelési visszatérítések megállapításáról a 2006. március 1-jétől31-ig terjedő időszakra

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikk (5) bekezdésének ötödik francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint határozat születhet termelési visszatérítések nyújtásáról az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) és f) pontjában felsorolt termékekre, az említett bekezdés d) pontjában felsorolt szirupokra, valamint az 1702 50 00 KN-kód alá tartozó vegytiszta fruktózra (levulózra) mint közbenső termékre abban az esetben, ha azok a Szerződés 23. cikkének (2) bekezdésében említett helyzetek valamelyikében találhatók, és amennyiben azokat bizonyos vegyipari termékek gyártására használják fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint határozat születhet termelési visszatérítések nyújtásáról az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) és f) pontjában felsorolt termékekre, az említett bekezdés d) pontjában felsorolt szirupokra, valamint az 1702 50 00 KN-kód alá tartozó vegytiszta fruktózra (levulózra) mint közbenső termékre abban az esetben, ha azok a Szerződés 23. cikkének (2) bekezdésében említett helyzetek valamelyikében találhatók, és amennyiben azokat bizonyos vegyipari termékek gyártására használják fel.

| (2) | Az 1260/2001/EK tanácsi rendeletnek a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1265/2001/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy ezek a visszatérítések a fehér cukorra alkalmazandó visszatérítés alapján kerülnek meghatározásra. |
| --- | --- |

(2)

Az 1260/2001/EK tanácsi rendeletnek a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1265/2001/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy ezek a visszatérítések a fehér cukorra alkalmazandó visszatérítés alapján kerülnek meghatározásra.

| (3) | Az 1265/2001/EK rendelet 9. cikke úgy rendelkezik, hogy a fehér cukor utáni termelési visszatérítést havonta kell rögzíteni, az egyes hónapok első napján kezdődő időszakokra. |
| --- | --- |

(3)

Az 1265/2001/EK rendelet 9. cikke úgy rendelkezik, hogy a fehér cukor utáni termelési visszatérítést havonta kell rögzíteni, az egyes hónapok első napján kezdődő időszakokra.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1265/2001/EK rendelet 4. cikkében említett, fehércukorra nyújtott termelési visszatérítés a 2006. március 1-jétől31-ig terjedő időszakra 26,917 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.).

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 63. o.

2

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/35

---

A BIZOTTSÁG 357/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.),

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről és a 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 64. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2006. február 22-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

2006. február 22-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzügyi alapok és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlen alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o. A legutóbb a 246/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 40., 2006.2.11., 13. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

A „Természetes személyek” pontban a „Mohammed Benhammedi (alias a) Mohamed Hannadi; b) Mohamed Ben Hammedi; c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi; d) Ben Hammedi; e) Panhammedi; f) Abu Hajir; g) Abu Hajir Al Libi; h) Abu Al Qassam). Címe: Midlands, Egyesült Királyság. Születési ideje: 1966.9.22. Születési helye: Líbia. Állampolgársága: brit.” bejegyzés helyébe a következő lép:

Mohammed Benhammedi (alias a) Mohamed Hannadi; b) Mohamed Ben Hammedi; c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi; d) Ben Hammedi; e) Panhammedi; f) Abu Hajir; g) Abu Hajir Al Libi; h) Abu Al Qassam). Címe: Midlands, Egyesült Királyság. Születési ideje: 1966.9.22. Születési helye: Líbia. Állampolgársága: líbiai.

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/37

---

A BIZOTTSÁG 358/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

a gabonaágazatban 2006. március 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokra való alkalmazásának szabályairól szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait.

| (4) | A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép. |
| --- | --- |

(4)

A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép.

| (5) | A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni.

| (6) | Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni, |
| --- | --- |

(6)

Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett, gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett elemek alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1110/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 12. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2006. március 1-jétől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/tonnában) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumbúza, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | Közönséges búza, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rozs | 38,11 |
| 1005 10 90 | Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével | 52,52 |
| 1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével (2) | 52,52 |
| 1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével | 38,11 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/tonnában)

1001 10 00

Durumbúza, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

Közönséges búza, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

Rozs

38,11

1005 10 90

Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével

52,52

1005 90 00

Kukorica, a vetőmag kivételével (2)

52,52

1007 00 90

Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével

38,11

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra (az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése) az importőr vámcsökkentésben részesülhet, amely:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

A vámtételek kiszámításának tényezői

(az 15.2.2006–27.2.2006 közötti időszakban)

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:











  Tőzsdei jegyzések | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett) | HRS2 | YC3 | HAD2 | közepes minőségű (1) | gyenge minőségű (2) | US barley 2 |
| Árfolyamjegyzés (EUR/t) | 141,77 (3) | 74,42 | 180,84 | 170,84 | 150,84 | 105,62 |
| Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t) | 42,87 | 16,79 | — | | | — |
| Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Tőzsdei jegyzések

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett)

HRS2

YC3

HAD2

közepes minőségű (1)

gyenge minőségű (2)

US barley 2

Árfolyamjegyzés (EUR/t)

141,77 (3)

74,42

180,84

170,84

150,84

105,62

Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t)

42,87

16,79

—

—

Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:
  Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 16,88 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 16,88 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam — EUR/t.

| 3. | Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  10 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(2)  30 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(3)  Beleértve 14 EUR/t hozzáadás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/40

---

A BIZOTTSÁG 359/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

a cukorágazat egyes termékeire az 1011/2005/EK rendelet által a 2005/2006-os gazdasági évre rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatban a melasztól eltérő termékek behozatalára vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 23-i 1423/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára és 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2005/2006-os gazdasági évre az 1011/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 344/2006/EK bizottsági rendelet (4) rendelet módósította. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukor, a nyerscukor és egyes szirupok irányadó árát, valamint a behozatalukra vonatkozó kiegészítő vám összegét a 2005/2006-os gazdasági évre az 1011/2005/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 344/2006/EK bizottsági rendelet (4) rendelet módósította.

| (2) | A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket az 1423/95/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az említett összegeket az 1423/95/EK rendeletben foglalt általános és részletes rögzítési szabályoknak megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005/2006-os gazdasági évre az 1011/2005/EK rendelet által rögzített, az 1423/95/EK rendelet 1. cikkében említett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok módosultak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 141., 1995.6.24., 16. o. A legutóbb a 624/98/EK rendelettel (HL L 85., 1998.3.20., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 170., 2005.7.1., 35. o.

3

(4)  HL L 55., 2006.2.25., 18. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehércukor, a nyerscukor és az 1702 90 99 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő vámok 2006. március 1-jétől alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 34,77 | 0,85 |
| 1701 11 90 (1) | 34,77 | 4,47 |
| 1701 12 10 (1) | 34,77 | 0,72 |
| 1701 12 90 (1) | 34,77 | 4,18 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

34,77

0,85

1701 11 90 (1)

34,77

4,47

1701 12 10 (1)

34,77

0,72

1701 12 90 (1)

34,77

4,18

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Az 1260/2001/EK tanácsi rendelet I. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőség esetén (HL L 178., 2001.6.30., 1. o.).

(2)  Az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének I. pontjában meghatározott szabványminőség esetén.

(3)  1 %-os szacharóztartalom esetén.

---

| 1.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 59/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 59/42

---

A BIZOTTSÁG 360/2006/EK RENDELETE

(2006. február 28.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 24,148 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---