# Jurnalul Oficial C 341/24 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 341 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6424 august 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 341

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6424 august 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021 |
| 2021/C 341/01 | Rezoluție pe tema Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022 pe baza activității Grupului ad-hoc Contribuția CESE la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022 | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021 |
| 2021/C 341/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către achiziții publice circulare (aviz din proprie inițiativă) | 16 |
| 2021/C 341/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Niciun pact verde fără un pact social (aviz din proprie inițiativă) | 23 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021

2021/C 341/01

Rezoluție pe tema Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022 pe baza activității Grupului ad-hoc Contribuția CESE la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022

1

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021

2021/C 341/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către achiziții publice circulare (aviz din proprie inițiativă)

16

2021/C 341/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Niciun pact verde fără un pact social (aviz din proprie inițiativă)

23

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021 |
| 2021/C 341/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune în cadrul programului Orizont Europa [COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE)] | 29 |
| 2021/C 341/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul european în domeniul metrologiei derulat în comun de mai multe state membre [COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD] | 34 |
| 2021/C 341/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1628 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru anumite echipamente prevăzute cu motoare cu o putere cuprinsă între 56 kW și 130 kW, precum și cu o putere mai mare de 300 kW, pentru a aborda impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 [COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)] | 39 |
| 2021/C 341/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor –Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței [COM(2021) 32 final] | 41 |
| 2021/C 341/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategie pentru consolidarea aplicării Cartei drepturilor fundamentale în UE [COM(2020) 711 final] | 50 |
| 2021/C 341/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru democrația europeană [COM(2020) 790 final] | 56 |
| 2021/C 341/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare [COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD)] | 66 |
| 2021/C 341/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor referitoare la Strategia UE privind uniunea securității [COM(2020) 605 final] Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Agenda UE privind combaterea terorismului: anticipare, prevenire, protejare și răspuns [COM(2020) 795 final] | 71 |
| 2021/C 341/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Planul european de combatere a cancerului[COM(2021) 44 final] | 76 |
| 2021/C 341/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii[COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)] | 84 |
| 2021/C 341/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Document de lucru al serviciilor Comisiei: Evaluarea cărții albe Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor[SWD(2020) 410 final] | 100 |
| 2021/C 341/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului[COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)] | 106 |
| 2021/C 341/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/625 în ceea ce privește controalele oficiale efectuate asupra animalelor și produselor de origine animală exportate din țări terțe către Uniune pentru a asigura respectarea interdicției privind anumite utilizări ale antimicrobienelor[COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)] | 107 |
| 2021/C 341/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului[COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)] | 108 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021

2021/C 341/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune în cadrul programului Orizont Europa [COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE)]

[COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE)]

29

2021/C 341/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul european în domeniul metrologiei derulat în comun de mai multe state membre [COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD]

[COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD]

34

2021/C 341/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1628 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru anumite echipamente prevăzute cu motoare cu o putere cuprinsă între 56 kW și 130 kW, precum și cu o putere mai mare de 300 kW, pentru a aborda impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 [COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)]

[COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)]

39

2021/C 341/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor –Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței [COM(2021) 32 final]

[COM(2021) 32 final]

41

2021/C 341/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategie pentru consolidarea aplicării Cartei drepturilor fundamentale în UE [COM(2020) 711 final]

[COM(2020) 711 final]

50

2021/C 341/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru democrația europeană [COM(2020) 790 final]

[COM(2020) 790 final]

56

2021/C 341/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare [COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD)]

[COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD)]

66

2021/C 341/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor referitoare la Strategia UE privind uniunea securității [COM(2020) 605 final] Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Agenda UE privind combaterea terorismului: anticipare, prevenire, protejare și răspuns [COM(2020) 795 final]

[COM(2020) 605 final]

[COM(2020) 795 final]

71

2021/C 341/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Planul european de combatere a cancerului[COM(2021) 44 final]

[COM(2021) 44 final]

76

2021/C 341/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii[COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)]

[COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)]

84

2021/C 341/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Document de lucru al serviciilor Comisiei: Evaluarea cărții albe Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor[SWD(2020) 410 final]

[SWD(2020) 410 final]

100

2021/C 341/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului[COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)]

[COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)]

106

2021/C 341/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/625 în ceea ce privește controalele oficiale efectuate asupra animalelor și produselor de origine animală exportate din țări terțe către Uniune pentru a asigura respectarea interdicției privind anumite utilizări ale antimicrobienelor[COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)]

[COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)]

107

2021/C 341/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului[COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)]

[COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)]

108

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/1

---

Rezoluție pe tema „Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022 pe baza activității Grupului ad-hoc «Contribuția CESE la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022»”

(2021/C 341/01)

| Raportori: | Mariya MINCHEVA


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Raportori:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

În sesiunea sa plenară din 9 și 10 iunie 2021 (ședința din 9 iunie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezenta rezoluție cu 175 de voturi pentru și 2 abțineri.

1.   Introducere

| 1.1. | CESE a constatat că programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 arată că cele șase tematici ambițioase emblematice selectate de Comisie (Un pact verde european, O Europă pregătită pentru era digitală, O economie în serviciul cetățenilor, O Europă mai puternică pe scena internațională, Promovarea modului nostru de viață european și Un nou elan pentru democrația europeană) asigură un cadru solid pentru punerea în aplicare a programelor de lucru. De aceea, CESE a elaborat și prezenta rezoluție privind contribuția sa la programul de lucru al Comisiei pentru 2022 în jurul acestor șase tematici. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul pornește de la principiul că, dată fiind durata pandemiei de COVID-19, plasarea economiei europene pe drumul cel bun pentru a asigura o tranziție durabilă, creștere economică și ocuparea forței de muncă, precum și asigurarea prosperității europenilor și organizațiilor și întreprinderilor europene ar trebui să rămână cele mai înalte priorități ale politicii economice a UE în următorii ani. Prin urmare, necesitatea redresării și reconstrucției după pandemie ar trebui din nou abordată pe deplin și în mod concret în programul de lucru al Comisiei pentru 2022. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Situația actuală din Europa în contextul pandemiei duce la o creștere a sărăciei și inegalității, iar resursele ar trebui canalizate acolo unde sunt cele mai necesare pentru a genera oportunități, a crea locuri de muncă de calitate, a reduce sărăcia și excluziunea, a promova antreprenoriatul, perfecționarea și recalificarea și a asigura accesul la servicii de calitate. Astfel cum au declarat instituțiile UE, partenerii sociali, organizațiile societății civile și statele membre în cadrul Summitului social de la Porto din mai 2021, atât investițiile, cât și reformele ar trebui utilizate pentru ieșirea din criza economică și socială, consolidând reziliența Europei la șocurile viitoare, pe baza creșterii durabile și favorabile incluziunii, a muncii decente și a justiției sociale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Date fiind mizele acestui moment, Comitetul ar dori să sublinieze faptul că UE și, prin urmare, toate politicile UE, sunt și ar trebui să fie înrădăcinate în obiectivele și valorile UE consacrate în Tratatul de la Lisabona și în Carta drepturilor fundamentale a UE. Este vorba despre următoarele valori: demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și drepturile omului. În opinia CESE, programul de lucru ar trebui să vizeze cu prioritate restructurarea și îmbunătățirea economiei și a societății noastre, pe baza următoarelor principii: valorificarea întregului potențial al pieței unice; realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), crearea unei economii circulare și realizarea neutralității climatice în UE până cel târziu în 2050, precum și asigurarea bunei guvernanțe și a responsabilității democratice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul este convins că provocările majore cu care ne confruntăm cu toții și tranzițiile radicale din economia noastră, legate de modul în care tratăm natura și mediul, și din viețile noastre – tranziții necesare pentru o lume cu adevărat durabilă – vor fi depășite cu succes doar dacă cetățenii și organizațiile lor vor fi implicați activ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În rezoluția sa privind implicarea societății civile organizate în planurile naționale de redresare și reziliență (PNR), CESE constată cu regret că administrațiile naționale au implicat doar într-o mică măsură societatea civilă organizată în elaborarea acestor planuri. Importanța și utilitatea implicării active a organizațiilor societății civile în punerea în aplicare a politicilor sunt evidențiate, de asemenea, prin studiul publicat de CESE pe tema „Răspunsul organizațiilor societății civile la pandemia de COVID-19 și măsurile restrictive adoptate în consecință în Europa”, pe care l-am prezentat în această primăvară (1), și prin Premiul pentru societatea civilă (2) pentru mobilizarea actorilor sociali în timpul pandemiei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | De aceea, reiterăm apelul adresat Comisiei de a remedia aceste deficiențe în etapele de punere în aplicare și de evaluare a planurilor naționale de redresare și reziliență, prin stabilirea unor proceduri mai formale, care să faciliteze schimburile reale. Prin urmare, Comitetul se așteaptă ca, în programul său de lucru pentru anul viitor, Comisia să recunoască rolul-cheie al întreprinderilor, al lucrătorilor și al organizațiilor societății civile în punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență, în procesul de revizuire și în monitorizarea acestora. Astfel, pornim de la ideea că cele 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS) care orientează politica socială a UE vor fi la rândul lor tratate prioritar în cadrul strategiei de redresare, pentru a se garanta că tranziția digitală și cea verde sunt juste și echitabile. Rolul esențial al partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile în calitate de coproiectanți ai viitorului Europei în cadrul Conferinței privind viitorul Europei trebuie, de asemenea, să se reflecte în activitățile Comisiei. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Piața unică rămâne principalul motor al unei economii europene competitive și, ca atare, este un catalizator esențial pentru redresarea și reconstrucția economiei, atât la nivelul fiecărui stat membru în parte, cât și la nivelul întregii UE. CESE subliniază că este necesar să se elimine toate obstacolele și să se asigure un flux neîntrerupt de bunuri, servicii, capital, date și persoane la nivel transfrontalier. Este esențial să se restabilească cât mai curând posibil libertățile de circulație pe piața unică la nivelul de dinaintea izbucnirii pandemiei de COVID-19, să se aprofundeze piața unică în toate domeniile și să ne concentrăm asupra modului în care ar trebui îmbunătățită în continuare robustețea lanțurilor valorice și de aprovizionare prin intermediul unei diversificări axate pe întreprinderi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută adoptarea Mecanismului de redresare și reziliență. Cu toate acestea, punerea sa în practică este asociată cu anumite riscuri. Există deja o întârziere în procedura de ratificare a deciziei privind resursele proprii (3) care va permite UE să împrumute fondurile necesare pe piețele de capital. CESE este îngrijorat de lipsa unor informații adecvate cu privire la modalitățile practice de emitere a obligațiunilor necesare care vor finanța mecanismul (4). Coerența dintre domeniile emblematice recomandate de Comisia Europeană (CE) și conținutul tematic real al planurilor naționale de redresare și rezistență ar trebui, de asemenea, să fie monitorizată îndeaproape. Dificultatea constă în faptul că nu toate statele membre se vor redresa în același ritm. Comisia trebuie să asigure aprobarea rapidă a planurilor prezentate, știut fiind că orice întârziere ar putea duce la o creștere a decalajului dintre statele membre și în cadrul segmentelor fiecărei economii naționale. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină comunicarea Comisiei privind răspunsul în materie de politică bugetară la pandemia provocată de coronavirus (5), în care CE își exprimă intenția de a decide asupra unei dezactivări viitoare a clauzei derogatorii generale a Pactului de stabilitate și de creștere, în urma unei evaluări generale a stării economiei pe baza unor criterii cantitative, și anume nivelul activității economice în UE sau zona euro comparativ cu nivelurile anterioare crizei (2019). CESE subscrie la necesitatea de a se aplica în continuare clauza derogatorie generală în 2022 și consideră, de asemenea, că ar trebui evitată o retragere prematură a sprijinului bugetar. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pentru a spori beneficiile pe termen lung ale planului de redresare al UE, CESE solicită ca procesul de revizuire a cadrului de guvernanță economică al UE să fie reluat cât mai curând posibil. În loc de o „revenire la normal”, solicităm un „viraj” către un cadru de guvernanță economică revizuit și reechilibrat, orientat spre prosperitate, care să acorde o pondere egală unei game de obiective politice cheie, cum ar fi o creștere durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și muncă decentă, relansarea productivității UE, o economie socială de piață competitivă și finanțe publice stabile. Un astfel de cadru ar trebui, de asemenea, să evite efectele asimetrice în statele membre și să stimuleze investițiile productive prin introducerea, de exemplu, a unei „reguli de aur” bine echilibrate. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | De asemenea, Comisia ar trebui să aibă în vedere extinderea, până la sfârșitul anului 2022, a cadrului temporar privind ajutoarele de stat. Astfel, se va permite statelor membre să continue să utilizeze flexibilitatea totală prevăzută în normele privind ajutoarele de stat pentru a sprijini economia în contextul pandemiei de COVID-19, respectând în același timp regulile în materie de concurență, pentru a evita denaturările pe piața unică. Cu toate acestea, CESE consideră că acest regim are un caracter extraordinar și temporar și că va trebui să fie urmat de un proces de consolidare fiscală, pentru a îmbunătăți starea finanțelor publice din statele membre. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE constată că investițiile nu reprezintă un obiectiv politic al Comisiei pentru mandatul său până în 2024. Pentru a ne asigura că utilizăm în mod optim un efort financiar istoric al UE și pentru a ieși din această criză unică, avem nevoie urgent de o agendă economică europeană bine articulată și de politici eficiente pentru o mai bună reglementare, precum și de o accelerare a campaniilor de vaccinare și de mai puține restricții la frontierele interne ale UE. CESE recomandă includerea inițiativelor bazate pe investiții în programul de lucru al Comisiei pentru 2022, inclusiv a efortului de a mobiliza investiții private în favoarea viitoarei dezvoltări economice durabile a UE (6). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE sprijină propunerea Comisiei de a revizui tabloul de bord social pentru a acoperi pilonul într-o măsură mai mare, ca instrument-cheie de monitorizare utilizat în cadrul semestrului european. În acest scop, Comitetul recomandă adăugarea unor indicatori noi, complementari, îmbunătățiți și măsurabili, de natură socială, economică și de mediu. Aceștia vor contribui la urmărirea progreselor înregistrate în direcția respectării principiilor pilonului într-un mod mai cuprinzător, precum și la monitorizarea punerii în aplicare a măsurilor de politică. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Munca decentă ar trebui să fie opțiunea implicită. Provocarea reprezentată de COVID-19 a scos la lumină slăbiciunile sistemului nostru social, a agravat inegalitățile și sărăcia și a adus sistemele noastre sanitare și sociale la un pas de colaps. Pentru a putea crea un viitor mai bun pentru Europa, CESE recomandă acordarea de sprijin pentru combaterea crizei actuale, corectarea problemelor sistemice care au agravat efectele pandemiei, precum și luarea unor măsuri decisive pentru a combate sărăcia și pentru a promova munca decentă. Dacă această oportunitate va fi valorificată în mod corespunzător, dubla tranziție verde și digitală va oferi oportunități pentru locuri de muncă mai numeroase și de mai bună calitate, atâta timp cât sunt implicați partenerii sociali, se asigură respectarea și consolidarea negocierilor colective, iar opiniile lucrătorilor (informare, consultare și participare) sunt ascultate în acest proces. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE consideră că este, de asemenea, momentul potrivit de a trage învățăminte de pe urma pandemiei și de a ne asigura că sunt puse în aplicare politici de pregătire pentru viitoarele șocuri similare, precum și de a profita de noile oportunități pentru sprijinirea reînnoirii industriei. Criza a demonstrat în mod clar importanța industriilor europene, inclusiv a unei industrii prelucrătoare puternice, pentru consolidarea fundamentelor economice ale UE și pentru reducerea dependenței sale excesive și critice de furnizorii externi. Prin urmare, o strategie industrială eficace trebuie să rămână în centrul programului de redresare al UE. O atenție adecvată ar trebui acordată, de asemenea, protecției activelor și a investițiilor strategice ale UE (în raport cu unele țări terțe), în condițiile în care se preconizează schimbări substanțiale în structurile de proprietate după criza provocată de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Pactul verde european

| 2.1. | În pofida turbulențelor legate de provocarea globală reprezentată de pandemia de COVID-19, eforturile depuse pentru a promova un model economic mai durabil și mai favorabil incluziunii, obiectivele de dezvoltare durabilă și, în special, trecerea la un model de creștere ecologic, trebuie să continue și vor continua. Tranziția către Pactul verde european oferă o oportunitate excepțională de dezvoltare a întreprinderilor bazate pe modelul economiei sociale. Întreprinderile inovatoare sunt esențiale pentru crearea unor soluții inteligente și de succes ca răspuns la provocarea existențială reprezentată de schimbările climatice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Deși promovarea ocupării forței de muncă și a competențelor, a unei tranziții ușoare și a unui dialog social dinamic reprezintă, de asemenea, elemente importante, un pact social ca parte esențială a unui nou pact verde nu se referă, cu siguranță, doar la „muncă”. Este vorba despre venituri, securitate socială și sprijin fiscal pentru toți cei care au nevoie de ele, inclusiv pentru persoanele care nu au deloc acces la un loc de muncă. Astfel, includerea tuturor actorilor societății civile trebuie împărtășită și considerată a fi o chestiune de interes comun (altfel spus, trebuie luată în considerare incluziunea celor mai vulnerabile grupuri). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | UE nu poate fi un exemplu de urmat la nivel global în materie de protecție a climei decât dacă vom gestiona tranziția verde, menținând în același timp lanțuri valorice, locuri de muncă și întreprinderi competitive. Întreprinderile trebuie sprijinite în transformarea lor, nu numai prin instrumente financiare, ci și prin facilitarea unor noi modele de afaceri sustenabile – în caz contrar, își vor pierde competitivitatea. Trebuie găsit un echilibru între libertatea antreprenorială și o reglementare mai strictă, pentru a stimula inovarea, pentru a minimiza sarcina administrativă suplimentară și a evita potențialele denaturări ale pieței. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tranziția către o economie mai sustenabilă și mai rezilientă este mai importantă ca niciodată. Resursele financiare necesare trebuie redirecționate către investiții sustenabile cu o abordare pe termen lung, care să țină seama de aspectele economice, de mediu, sociale și de guvernanță. Pornind de la activitatea deja realizată și de la Strategia reînnoită a UE privind finanțarea durabilă, anunțată de Comisie în contextul Pactului verde european și care urmează să fie adoptată în prima jumătate a anului 2021, trebuie continuate eforturile de instituire și consolidare a cadrului UE privind finanțarea durabilă într-un mod armonizat, care să fie sprijinit de toți actorii, inclusiv de instituțiile financiare, întreprinderi, cetățeni și autorități. CESE subliniază totodată importanța finanțării „transformării durabile” a economiei noastre. O abordare pozitivă care oferă stimulente va permite tuturor sectoarelor și industriilor să treacă printr-o transformare și să contribuie la tranziție. De asemenea, ar trebui luate în considerare diferitele puncte de plecare și provocări legate de transformarea cu care se confruntă întreprinderile, sectoarele și regiunile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pentru a atinge obiectivele în materie de producție și consum ale Pactului verde, în 2022, Comisia ar trebui să își continue activitatea valoroasă privind tranziția către economia circulară prin planul său de acțiune pentru 2020, în special cu privire la:






  — | proiectarea de produse durabile, în vederea reindustrializării Europei; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

proiectarea de produse durabile, în vederea reindustrializării Europei;

| — | sprijinirea unui mediu favorabil, pentru ca întreprinderile să își adapteze modelele de afaceri, și îmbunătățirea predictibilității investițiilor; |
| --- | --- |

—

sprijinirea unui mediu favorabil, pentru ca întreprinderile să își adapteze modelele de afaceri, și îmbunătățirea predictibilității investițiilor;

| — | capacitarea consumatorilor și a cumpărătorilor publici, în special prin consolidarea achizițiilor publice circulare; |
| --- | --- |

—

capacitarea consumatorilor și a cumpărătorilor publici, în special prin consolidarea achizițiilor publice circulare;

| — | asigurarea circularității principalelor lanțuri de produse; |
| --- | --- |

—

asigurarea circularității principalelor lanțuri de produse;

| — | dezvoltarea în continuare a unei piețe a UE pentru materiile prime secundare; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea în continuare a unei piețe a UE pentru materiile prime secundare;

| — | continuarea monitorizării economiei circulare prin intermediul semestrului european și al cadrului de monitorizare și reevaluarea indicatorilor privind utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

—

continuarea monitorizării economiei circulare prin intermediul semestrului european și al cadrului de monitorizare și reevaluarea indicatorilor privind utilizarea resurselor;

| — | îmbunătățirea procesului de asigurare a respectării legislației UE privind deșeurile de către statele membre. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea procesului de asigurare a respectării legislației UE privind deșeurile de către statele membre.

CESE și Comisia ar trebui să continue să se bazeze pe succesul activității lor comune în cadrul Platformei europene a părților interesate privind economia circulară, reunind bunele practici ale părților interesate, învățămintele desprinse și cercetările și strategiile pentru o tranziție justă și echitabilă.

În 2022, Comisia ar trebui să continue să dezvolte Pactul climatic european pentru a se asigura că pactul se bazează pe participarea și asumarea reală a actorilor locali din domeniul climei și că este un vehicul pentru a îndeplini obiectivele climatice ambițioase ale UE. CESE a solicitat, de asemenea, crearea unei platforme a părților interesate privind Pactul climatic european, bazată pe principiile incluziunii, transparenței, participării și asumării veritabile de către actorii din domeniul climei de la toate nivelurile. Înființarea, în cadrul Pactului climatic, a unui forum al UE pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice ar stimula procesele de învățare cu adevărat reciprocă, ar înlesni accesul la finanțare și ar elimina barierele.

| 2.6. | În plus, mecanismul de implicare a tinerilor în domeniul climei și al durabilității, cum ar fi mesele rotunde propuse de CESE pentru implicarea tinerilor în domeniul climei și al durabilității, animate de organizațiile de tineret, ar trebui să facă parte integrantă din acest pact. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Decizia Comisiei de a stabili, pentru 2030, obiectivul mai ambițios de reducere cu 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră este într-o foarte mare măsură în acord cu avizele Comitetului. Un obiectiv de zero emisii pornind de la obiectivele intermediare este posibil doar cu condiția garantării integrității sistemului, inclusiv calcularea precisă a emisiilor și absorbției de dioxid de carbon. CESE consideră că este foarte important ca cetățenii și partenerii sociali să aibă posibilitatea de a afla cum pot fi realizate obiectivele privind emisiile și ce înseamnă aceasta pentru viața lor privată și profesională. Acest lucru este esențial pentru asigurarea sprijinului pentru toate măsurile care trebuie adoptate. Prin urmare, ar trebui adoptate măsuri care să garanteze că riscurile și oportunitățile legate de acest proces sunt partajate în mod egal, asigurând certitudine și stabilitate. UE trebuie să se asigure că politica sa comercială și acordurile sale comerciale sunt coerente cu ambițiile sale în materie de climă; prin urmare, Comisia ar trebui să acorde o atenție specială consecințelor posibile pentru cetățenii cu venituri reduse din țările terțe. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Strategia Comisiei „De la fermă la consumator” și Strategia privind biodiversitatea reprezintă un element central al Pactului verde european. Transpunerea acestor strategii în acțiuni semnificative și oportune este acum esențială. Trebuie asigurată o participare structurată și largă a societății civile la punerea în aplicare a acestor strategii, de exemplu printr-un consiliu european pentru politica alimentară, așa cum a solicitat CESE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În 2022, Comisia ar trebui să înceapă pregătirile pentru propunerea sa de cadru legislativ pentru sisteme alimentare sustenabile, prevăzută pentru publicare în 2023. Cadrul legislativ ar trebui să asigure o abordare cuprinzătoare și să includă obiective clare, indicatori și un mecanism robust de monitorizare. CESE a recomandat elaborarea unui tablou de bord al UE privind alimentele durabile, care ar permite întâmpinarea provocărilor legate de sistemele alimentare printr-o abordare multianuală, promovând astfel alinierea politicii la diferite niveluri de guvernanță. Tabloul de bord va furniza indicatori și, astfel, va încuraja și va monitoriza progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor stabilite. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Politica agricolă comună (PAC) și politicile comune în domeniul pescuitului (PCP) ar trebui, de asemenea, să aducă o contribuție semnificativă la Pactul verde european, mai ales în ceea ce privește Strategia „De la fermă la consumator” și Strategia privind biodiversitatea, stabilind obiective mai ambițioase pentru politicile climatice și de mediu, depunând eforturi pentru sisteme alimentare mai sustenabile și mai reziliente și garantând că dimensiunea socială este luată în considerare în mod corespunzător. La nivel global, trebuie asigurate condiții de concurență echitabile pentru toate sectoarele agroalimentare, astfel încât producția durabilă a UE să nu fie externalizată și nici afectată negativ de importurile din țări cu standarde de mediu, sociale, de sănătate și de calitate mai scăzute, în special în contextul perturbărilor economice și comerciale create de criza provocată de pandemia de COVID-19. De asemenea, durabilitatea socială trebuie să joace un rol-cheie și în PAC și ar trebui să se aibă în vedere un sistem de condiționalitate socială pentru a garanta că fondurile europene nu sunt utilizate în cazurile în care se constată abuzuri împotriva drepturilor lucrătorilor și a drepturilor omului și că lucrătorii agricoli se bucură de cele mai înalte standarde de muncă și protecție socială. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Comitetul sprijină obiectivul UE de reducere la zero a poluării, pentru a asigura ecosisteme sănătoase și un mediu de viață sănătos pentru cetățenii europeni. În acest scop, Comisia va adopta în 2021 planul de acțiune intitulat „Către obiectivul de reducere la zero a poluării aerului, apei și solului – construirea unei planete mai sănătoase pentru oameni mai sănătoși”. CESE așteaptă cu interes să exploreze instrumentele și calendarul propuse pentru punerea în aplicare a acestui plan de acțiune. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | CESE invită Comisia să pună în aplicare măsuri de sprijin concrete pentru o tranziție reușită, sub forma unor piețe-lider pentru oțelul verde, sprijin financiar temporar pentru procesele cu emisii scăzute de carbon și investiții în infrastructura pentru hidrogen, în captarea, depozitarea și utilizarea dioxidului de carbon, precum și regândirea în ansamblu, în consecință, a normelor în materie de concurență și ajutoare de stat. De asemenea, trebuie promovată tranziția sectorului bancar și financiar pentru ca sprijinul acordat să se axeze și mai mult pe proiectele durabile și inovatoare. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE salută faptul că noua strategie a Comisiei în materie de transporturi se concentrează pe mobilitatea durabilă și inteligentă și este integrată în Pactul verde european. Totuși, întrucât piața unică și problemele sociale sunt factori-cheie pentru tranziția către o mobilitate mai durabilă și mai inteligentă, CESE ar dori ca acestea să fie consolidate în cadrul viitoarelor măsuri. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | CESE susține ideea ca toate modurile de transport să devină mai sustenabile și să se promoveze un sistem de transport multimodal sustenabil, bazat pe cooperarea dintre moduri și pe caracteristici de mediu optimizate, precum și pe sustenabilitatea socială a fiecărui mod. În același timp, este necesară o abordare cuprinzătoare cu privire la modul în care poate fi realizat acest lucru. O strategie de succes a UE în materie de mobilitate trebuie, de asemenea, să meargă mână în mână cu consolidarea competitivității întregului sector al transporturilor și a bazei industriale aferente a UE. Deși criza fără precedent cauzată de pandemia de COVID-19 a dovedit importanța vitală a bunei funcționări a pieței unice a transporturilor și a lanțurilor de aprovizionare durabile, CESE subliniază că, în contextul acestei crize, se impune o distincție clară între, pe de o parte, faza de redresare a sectorului aviației pe termen scurt, cu asigurarea contribuției necesare a sectorului la obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și a competitivității sectorului la nivel internațional, și, pe de altă parte, crearea unor condiții de concurență echitabile pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Comisia ar trebui să continue dezvoltarea uniunii energetice, printr-o raportare anuală a stării uniunii energetice și sprijinirea statelor membre în implementarea planurilor naționale privind energia și clima. Ar trebui acordată o atenție sporită modului în care cetățenii ar trebui plasați în centrul tranziției energetice. Sprijinirea sistemelor energetice comunitare și capacitarea consumatorilor, responsabilitatea locală și dezvoltarea regională, precum și evaluarea adecvării strategiilor pentru o tranziție justă ar trebui să figureze pe lista priorităților politice ale Comisiei. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Deja în 2021, Comisia prezintă un program dens și ambițios de inițiative legislative pentru decarbonizarea sectorului energetic, îndeosebi în cadrul pachetului „Fit for 55” (pachetul de măsuri menite să permită reducerea emisiilor cu cel puțin 55 % până în 2030). În 2022, Comisia ar trebui să urmărească în continuare integrarea sistemului energetic, clarificând modul în care se poate garanta siguranța alimentării cu energie folosind surse de energie cu emisii reduse de carbon sau fără emisii de carbon, în inclusiv din perspectiva rolului sectorului public. În ce privește tranziția verde, este necesară o abordare favorabilă afacerilor, care să sprijine Pactul verde și noile sale obiective, cu o strategie industrială credibilă pentru a-l transforma într-un veritabil motor de creștere, garantându-se că agenda pentru o finanțare durabilă permite, de asemenea, finanțarea tehnologiilor, a infrastructurii și activităților de tranziție, ținând seama de competitivitatea industrială. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Realizarea neutralității climatice nu va fi o sarcină ușoară pentru Europa. Decarbonizarea industriei va genera costuri ridicate în domeniul energiei pentru întreprinderile mari consumatoare de energie (sectorul siderurgiei, al cimentului și al produselor chimice), impunând totodată schimbări structurale masive în industrie, transporturi și în sectorul energiei, ceea ce riscă să reprezinte un dezavantaj economic pe o piață competitivă globală a energiei. Pentru a menține competitivitatea, este necesară o transformare energetică cuprinzătoare, care să ofere siguranța alimentării cu energie pentru întreprinderi și gospodării, fără a majora prețurile, crescând în același timp atât conectivitatea rețelei, cât și capacitatea de stocare. Hidrogenul joacă un rol esențial în acest proces. Trebuie dezvoltate cu prioritate aplicații relevante în acest sens. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | CESE consideră că este foarte important să se reducă dependența energetică. Prin urmare, ar trebui luate măsuri pentru reducerea importurilor de energie și eliminarea subvențiilor pentru sursele de energie dăunătoare climei și mediului, iar Uniunea Europeană ar trebui să își asume un rol de lider în domeniul energiei din surse regenerabile, al eficienței energetice și al electromobilității. Cu toate acestea, consensul social ar trebui să fie o prioritate, mai ales în condițiile în care unele regiuni din UE care încă depind de producția de cărbune sau de utilizarea altor combustibili fosili sunt departe de a finaliza tranziția către durabilitate, iar locuitorii lor au venituri mai mici și mai puține oportunități economice decât cei din alte state membre. Lipsa unui răspuns adecvat la efectele negative ale tranziției energetice asupra cetățenilor și a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și incapacitatea de a oferi sprijin adecvat celor mai grav afectați pot induce o rezistență politică și socială puternică și încetinirea întregului proces de punere în aplicare a planurilor naționale privind energia și clima. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Totodată, CESE subliniază că instituirea unei economii a hidrogenului curat în Europa reprezintă doar una dintre componentele strategiei care își propune să conecteze mai bine diferitele sectoare energetice ale UE. Din cauza costului ridicat de producție și transport, hidrogenul curat ar trebui utilizat numai în cazurile în care alte opțiuni de decarbonizare nu sunt posibile, de exemplu în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus sau în cazul unor aplicații foarte specifice din sectoarele transporturilor și construcțiilor. CESE subliniază că, pentru a permite utilizarea pe scară largă a hidrogenului curat, fondurile UE nu ar trebui să subvenționeze combustibilii fosili și invită Comisia să aplice principiul de a nu face rău („do no harm”) tuturor fondurilor publice din cadrul CFM, al InvestEU, al Fondului de redresare al UE și al ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | CESE consideră că, având în vedere natura specifică a strategiei privind Valul de renovări și traiectoria sa până în 2050, aceasta trebuie să fie stabilită într-un cadru juridic și financiar clar, stabil și adaptat. Comisia ar trebui să instituie stimulente pentru dezvoltarea, la nivel local, a industrializării și implementării în masă a proceselor de renovare pentru creșterea eficienței energetice. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | CESE reamintește că Balcanii de Vest sunt o zonă foarte sensibilă la impactul schimbărilor climatice, care afectează sănătatea și economia în general și că sunt necesare măsuri urgente pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor din această zonă, în special a copiilor și tinerilor, printr-o tranziție justă către un model mai ecologic, ținând cont de principiul „nimeni nu trebuie lăsat în urmă”. CESE sprijină Agenda verde pentru Balcanii de Vest și solicită ca acțiunile viitoare care vizează o regiune a Balcanilor de Vest mai ecologică să fie adaptate la provocările și nevoile specifice acestei regiuni, incluzând un cadru de reglementare adecvat, activități transfrontaliere, soluții tehnologice inovatoare, energie produsă și consumată pe plan local și eficiență energetică, un transport urban durabil, rețele rutiere și căi ferate, implicarea publică și privată, TIC și implementarea infrastructurii de acces rapid la internet, măsuri care vizează sectorul agroalimentar etc. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | CESE sprijină fără rezerve ideea cooperării dintre Comisia Europeană și statele membre ale UE pentru a promova competențele-cheie, cunoștințele și perspectivele de facilitare a învățării pe tot parcursul vieții. Trebuie să plasăm locurile de muncă și condițiile de muncă de calitate în centrul strategiei UE, sporind importanța know-how-ului și punerea sa în aplicare continuă printr-un sistem de educație, formare, dreptul la învățare pe tot parcursul vieții, care trebuie implementat prin asigurarea de oportunități de acces și exemple concrete de conturi personale de învățare pe tot parcursul vieții. Acest lucru îi va pregăti pe cetățeni să facă față schimbărilor necesare în contextul dublei tranziții digitale și verzi, pentru a ne asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. CESE solicită Comisiei să inițieze un dialog social cu privire la conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții și să elaboreze o strategie privind competențele și aptitudinile ecologice la nivelul UE, în conformitate cu Pactul verde european. |
| --- | --- |

2.22.

3.   O Europă pregătită pentru era digitală

| 3.1. | Criza provocată de coronavirus arată că revoluția digitală reprezintă un factor important al creșterii rezilienței societăților noastre în situații de criză. Investițiile în digitalizarea serviciilor esențiale și creșterea capacității guvernelor, legiuitorilor și instituțiilor publice de a furniza servicii în vremuri de criză sunt cruciale. În același timp, trebuie să înțelegem că tehnologiile digitale sunt un instrument, nu un obiectiv în sine. Pentru a asigura accesibilitatea deplină pentru cetățenii UE și egalitatea de șanse pentru toți, avem nevoie de un cadru european eficient, guvernat de standarde ridicate de durabilitate. Acesta trebuie să includă garanții democratice și tehnologice solide, împreună cu măsuri de sprijinire a costurilor și a cunoștințelor, care să nu lase pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE observă că pentru a aduce UE în prim-planul transformării digitale este nevoie ca UE să aloce fonduri considerabile cercetării și inovării și să faciliteze cooperarea dintre întreprinderi, cercetători, sectorul public și alte părți interesate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandemia a accelerat tranziția digitală, subliniind necesitatea de a aborda provocări precum echilibrul dintre viața profesională și viața personală, precum și sănătatea și siguranța lucrătorilor. Dialogul social la nivel european, național și industrial este un instrument util pentru a examina dacă și în ce măsură sănătatea angajaților și viața lor privată necesită o protecție suplimentară într-un moment în care comunicarea digitală mobilă este omniprezentă și ce măsuri sunt adecvate în acest sens, inclusiv o evaluare la nivelul UE a așa-numitului „drept de a se deconecta”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre pentru a elimina diferențele dintre lucrătorii cu contracte standard și lucrătorii atipici, făcând o distincție clară între lucrătorii care desfășoară cu adevărat o activitate independentă și persoanele care desfășoară o activitate independentă fictivă. Fiecare lucrător, astfel cum este definit atât de legislația națională, cât și de jurisprudența CEJ, ar trebui să fie protejat în mod egal, indiferent dacă lucrează sau nu pentru o platformă digitală. Ar trebui recunoscute dreptul tuturor lucrătorilor la negociere și reprezentare colectivă, precum și respectarea condițiilor de muncă și protecția sănătății, respectând totodată diferitele sisteme naționale de relații de muncă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tranziția digitală ar trebui să contribuie la creșterea productivității și, totodată, la îmbunătățirea educației și la promovarea participării politice, sociale și culturale a tuturor celor care trăiesc în UE. CESE solicită să se acorde o atenție deosebită persoanelor în vârstă, persoanelor cu handicap, persoanelor expuse riscului de excluziune socială și altor grupuri vulnerabile, pentru a se evita decalajul digital. Prin urmare, unul dintre obiectivele tranziției digitale ar trebui să fie instituirea accesului universal la internet în bandă largă ca serviciu public gratuit pentru toți rezidenții UE, cu atât mai mult cu cât acoperirea existentă este foarte inegală, ceea ce afectează negativ în special zonele rurale (IMM-uri și cetățeni). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Oamenii, cu cunoștințele, abilitățile și competențele lor, joacă un rol crucial în competiția globală. Situația demografică afectează negativ disponibilitatea forței de muncă și, pe deasupra, există o lipsă tot mai mare de personal calificat. CESE solicită o dezvoltare urgentă a educației și formării pentru a răspunde cerințelor erei inteligenței artificiale (IA), inclusiv prin asigurarea unei baze solide de competențe de bază și de competențe STIM (știință, tehnologie, inginerie și matematică). Perfecționarea, recalificarea și învățarea continuă – însoțite de adaptabilitate și reziliență – sunt o necesitate pentru a ne asigura că fiecare este capabil să răspundă la schimbările de pe piața muncii și în viața de zi cu zi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Având în vedere progresul tehnologic rapid în afara UE, aceasta din urmă trebuie să își intensifice eforturile pentru a-și îmbunătăți propria competitivitate. Acest lucru se aplică unei game largi de tehnologii, dintre care multe răspund nevoilor societății, cum ar fi cele referitoare la hrană, apă, energie, mobilitate și locuințe. Dezvoltarea și adoptarea IA și a altor tehnologii digitale este cel mai relevant exemplu în acest sens, întrucât astfel de tehnologii au un impact transformator în întreaga economie și în întreaga societate. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Este important să se păstreze modelul european de drepturi, standarde și politici de protecție a consumatorilor. Acestea sunt aspectele care conferă Uniunii Europene unicitate. De exemplu, în domeniul digitalizării, codul etic al UE privind inteligența artificială face distincție între abordarea UE bazată pe controlul uman („human-in-command”) și cea a altor regiuni ale lumii. Această abordare, bazată pe drepturi și libertăți fundamentale (de exemplu, trebuie să se garanteze că genul, rasa etc. nu influențează deciziile luate de IA), face parte din modelul UE și, în opinia CESE, trebuie păstrată, în pofida climatului concurențial mai acerb care se conturează la ora actuală. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE solicită Comisiei să mențină competitivitatea și interesele lucrătorilor în centrul tranziției digitale, punând în continuare un accent puternic pe relațiile industriale și pe viitorul locurilor de muncă industriale, și să încurajeze tranziția justă și o abordare a acestor schimbări care să fie centrată pe oameni. O strategie industrială ambițioasă este esențială pentru asigurarea succesului dublei tranziții verzi și digitale. Transformarea digitală a economiilor și societăților noastre trebuie sprijinită printr-un climat de investiții stimulativ și prin dezvoltarea unor condiții de încredere pentru implementarea și utilizarea în siguranță a noilor tehnologii. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE constată că politica socială ar trebui să încurajeze investițiile legate de competențe, să sprijine mai bine reformele naționale din domeniul pieței muncii și al securității sociale și să garanteze că Pilonul european al drepturilor sociale promovează creșterea economică și facilitează crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pentru Comitet, cadrul de reglementare european trebuie să asigure eliminarea barierelor din calea tranzacțiilor online, asigurând în același timp protecția vieții private și a datelor cu caracter personal și securitatea cibernetică. În plus, abordarea fragmentării pieței unice digitale ar trebui să rămână una dintre priorități, cu un accent deosebit pe IMM-uri și microîntreprinderi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În opinia Comitetului, implementarea și monitorizarea unui cadru de reglementare pentru inteligența artificială ar trebui să fie o prioritate. Societatea civilă ar trebui să fie implicată în acest proces și să atragă atenția responsabililor cu elaborarea politicilor asupra noilor probleme care pot apărea în acest context. Aceasta include limitarea posibilelor mutații tehnologice, a riscurilor de excludere și a dependenței UE de giganții digitali. Piața unică digitală nu trebuie să lase pe nimeni în urmă. Aceasta înseamnă, pe de o parte, o mai bună accesibilitate, înțelegere și utilizare a instrumentelor digitale și, pe de altă parte, îmbunătățirea competențelor și a formării în materie de tehnologii digitale. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE salută Noua Agendă Transatlantică și eforturile acesteia de consolidare a parteneriatului transatlantic. Contextul fără precedent legat de pandemia de COVID-19 a demonstrat în mod clar că economia digitală transformă societățile și economiile noastre și că tehnologia trebuie să fie o prioritate majoră în cooperarea reînnoită UE-SUA. Prin urmare, CESE sprijină crearea Consiliului pentru tehnologie și comerț (TTC) și solicită o implicare puternică a societății civile în eforturile viitoare de creare a unui cadru transatlantic structurat privind principiile politice și de reglementare, care să includă fundamentele pentru un viitor acord UE-SUA privind comerțul digital. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Digitalizarea va continua să prezinte provocări și oportunități pentru sistemul financiar european. În 2021, Comitetul a sprijinit Strategia Comisiei privind finanțele digitale și propunerile legislative care decurg din aceasta. CESE solicită Comisiei să continue aceste eforturi în 2022 pentru a aborda în mod adecvat provocările și pentru a profita de oportunitățile finanțelor digitale în beneficiul tuturor părților interesate. Acest lucru ar sprijini transformarea digitală a economiei europene, contribuind la piețe financiare competitive și favorabile inovării. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Salutând faptul că digitalizarea și automatizarea pot contribui în mod substanțial la un transport mai durabil („verde”), CESE solicită Comisiei să asigure o tranziție justă către automatizare și digitalizare, care „să nu lase pe nimeni în urmă”. Comisia ar trebui să se asigure că dubla tranziție – verde și digitală – a sectorului funcționează fără sincope și într-un mod echilibrat din punct de vedere economic, social și ecologic. |
| --- | --- |

3.15.

4.   O economie în serviciul cetățenilor

| 4.1. | Pandemia de COVID-19 a devastat economia europeană și a făcut ravagii în societate, având drept consecință creșterea șomajului și a inegalităților. O bază economică puternică și crearea de valoare sunt esențiale pentru generarea dezvoltării durabile și menținerea modelului social european ambițios. Politicile sociale trebuie să fie însoțite de politici care stimulează dezvoltarea economică, recunoscându-și reciproc ca finalitate binele comun. Crearea de locuri de muncă, dezvoltarea competențelor și crearea de piețe incluzive ale muncii sunt cea mai bună rețetă pentru prevenirea inegalităților și excluziunii și pentru creșterea stabilității pe plan societal. Astfel, progresul economic se întrepătrunde cu cel social. Performanța economică și prosperitatea sunt fundamentale. Pentru a asigura o redresare rapidă, trebuie mobilizate toate instrumentele relevante (fiscale, monetare, structurale, favorabile investițiilor, de reglementare și financiare). Procesul de redresare trebuie să respecte nevoile sociale și să fie uniform și echilibrat la nivel regional. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dincolo de problemele economice și de mediu, agenda socială trebuie să ghideze programul de lucru al UE în 2022. Aceasta înseamnă că Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită unei Europe sociale și durabile, inclusiv luând în considerare noi indicatori ai progresului economic dincolo de PIB (de exemplu, calitatea vieții, durabilitatea mediului, coeziunea socială, sănătatea și bunăstarea generală a generațiilor prezente și viitoare). Organizațiile societății civile joacă un rol important în acest sens. Se întrevede o oportunitate prin promovarea inovării sociale ca model de redresare, prin intermediul co-creării, și al unei proiectări și producții care se desfășoară în mod concertat. Într-un peisaj social complex, marcat de provocări societale masive, singura cale de a asigura o redresare de succes este de a mobiliza toate resursele din societate, acționând la nivel intersectorial și pluridisciplinar pentru a identifica soluții comune la provocări comune. Societatea civilă organizată reprezintă un catalizator al inovării sociale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE salută planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale și consideră că, în 2022, ar trebui luate măsuri concrete în ceea ce privește dezvoltarea durabilă și coeziunea socială, pentru a permite cetățenilor europeni accesul la servicii esențiale de bună calitate. CESE îndeamnă Comisia să ia în considerare diferite opțiuni în ceea ce privește chestiunea unui venit minim în Europa pentru a aborda mai bine situația europenilor, în special atunci când se confruntă cu perspectivele economice dezastruoase ale pandemiei și cu consecințele acesteia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comisia Europeană ar trebui să se concentreze pe recâștigarea locurilor de muncă și pe combaterea inegalității și sărăciei în procesul de redresare și să acorde o atenție deosebită sprijinirii grupurilor vulnerabile, cum ar fi lucrătorii atipici, copiii afectați de sărăcie, persoanele cu handicap, persoanele din zonele marginalizate și persoanele provenind din familii de migranți sau care aparțin unor etnii minoritare, prin politici active și favorabile incluziunii. Sărăcia în general și sărăcia persoanelor încadrate în muncă încă reprezintă o problemă semnificativă în multe state membre. Prin urmare, este esențial să se asigure remunerarea corespunzătoare a muncii, pentru a garanta condiții de muncă și de viață decente. Este nevoie de o abordare cuprinzătoare la nivelul UE și al statelor membre pentru a răspunde acestor preocupări, inclusiv de sprijin pentru scheme eficace de incluziune activă, alături de servicii sociale esențiale și cu rol de capacitare. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandemia a exacerbat munca domestică și de îngrijire neremunerată efectuată de femei și violența familială îndreptată împotriva lor. Comisia Europeană ar trebui să propună un „Pact în materie de îngrijire pentru Europa”, pentru a ajuta femeile să se elibereze de aceste sarcini neremunerate, propunând, totodată măsuri ambițioase pentru a contracara acest tip de violență. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE se străduiește să consolideze rolul organizațiilor societății civile, în special al partenerilor sociali, în țările sale partenere, în toate domeniile, dar mai ales în domeniile economic și social. Stabilitatea este indispensabilă pentru a depăși criza, iar stabilitatea nu este posibilă fără implicarea partenerilor sociali în procesul de luare a deciziilor în domeniul economiei și fără implicarea activă a asociațiilor de întreprinderi în procesul legislativ, de reforme și în implementarea acestora. Cooperarea dintre partenerii sociali și alte organizații ale societății civile poate constitui forța motrice a unor politici reușite, durabile și incluzive în domeniul economic, al ocupării forței de muncă și al incluziunii sociale. Comisia ar trebui să recunoască acest rol esențial prin îmbunătățirea dialogului social și civil în egală măsură. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Antreprenoriatul în toate formele și sectoarele sale (inclusiv turismul, industria, economia platformelor online, economia socială și profesiile liberale) este esențial pentru creșterea economică, inovare, ocuparea forței de muncă și incluziune socială. Prin urmare, este important să se identifice dificultățile cu care se confruntă IMM-urile (în special întreprinderile foarte mici, adesea de natură familială) atunci când pătrund pe piața unică și să li se ofere acestora răspunsuri eficiente și mai bine direcționate. Antreprenoriatul social merită o atenție deosebită, având în vedere rolul pe care îl poate juca această formă de antreprenoriat în depășirea crizei și în asigurarea unei redresări economice echitabile și durabile. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Europa se află într-o tranziție către neutralitate climatică și digitalizare. Aceste tranziții – verde și digitală – implică tehnologii noi și, prin urmare, investiții și inovații, și vor genera noi tipuri de locuri de muncă și noi competențe. Prin urmare, politica industrială ar trebui să aibă o puternică dimensiune socială, deoarece locurile de muncă de calitate, protecția socială și serviciile publice eficiente creează un mediu propice pentru dezvoltarea activităților industriale. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | O politică modernă privind consumatorii trebuie să le garanteze acestora drepturile și protecția de care au nevoie. Piața unică ajută consumatorii și întreprinderile din UE să cumpere și să vândă bunuri și servicii la nivel transfrontalier, atât online cât și offline. Acest lucru necesită încredere în piață, o legislație specifică și asigurarea efectivă a respectării normelor. Formarea și informarea consumatorilor trebuie, de asemenea, să îi ajute să joace cu adevărat un rol în dubla tranziție verde și digitală și să facă alegeri mai responsabile și în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Este esențial să se monitorizeze îndeaproape noile forme de consum și producție, luând în considerare necesitatea de a integra preocupările de mediu și protecția consumatorilor și a lucrătorilor, precum și aspectele legate de creștere și ocuparea forței de muncă. Economia circulară contribuie la tranziția către modele de producție și consum mai sustenabile. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Întreprinderile sunt piatra de temelie a unei Europe viabile. Economia europeană trebuie să fie mai inovatoare și mai rezilientă. Ea necesită în mod constant îmbunătățiri suplimentare ale mediului de afaceri. O bună reglementare este un mod rentabil de a sprijini redresarea. La introducerea oricărei noi măsuri de politică, ar trebui garantată respectarea principiilor unei mai bune reglementări, a verificărilor sub aspectul competitivității, a Pilonului european al drepturilor sociale și a durabilității mediului. Necesitatea unui mediu de afaceri favorabil se aplică deopotrivă reglementării, impozitării și alocării finanțării publice, ținând cont de faptul că investițiile în inovare se află la baza succesului european. O politică industrială modernă necesită o abordare cuprinzătoare care are ca scop consolidarea competitivității întreprinderilor din UE în toate domeniile de politică. Investițiile în infrastructuri adaptată exigențelor viitorului reprezintă o necesitate pentru operabilitatea pieței unice. Eliminarea dublei impuneri, precum și digitalizarea și simplificarea sistemelor fiscale, în special în domeniul TVA, ar contribui, de asemenea, la dezvoltarea investițiilor și a comerțului. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Regulamentul privind mecanismul de redresare și reziliență confirmă importanța implicării reale a societății civile în elaborarea planurilor naționale de redresare și reziliență, în cadrul semestrului european. CESE solicită stabilirea unei condiționalități obligatorii pentru o astfel de consultare, întrucât implicarea variază între țări și regiuni, inclusiv în ceea ce privește alte instrumente din cadrul financiar multianual, pe baza standardelor minime definite la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pentru a evita efectele în cascadă disproporționate asupra economiei, pentru a preveni revenirea la măsurile de austeritate și pentru a spori beneficiile pe termen lung ale planului de redresare al UE, CESE solicită ca procesul de revizuire a cadrului de guvernanță economică al UE să fie reluat cât mai curând posibil. În loc de o „revenire la normal”, solicităm un „viraj” către un cadru de guvernanță economică revizuit și reechilibrat, orientat spre prosperitate, care să acorde o pondere egală unei game de obiective politice cheie, cum ar fi o creștere durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și muncă decentă, o economie socială de piață competitivă și finanțe publice stabile. Un astfel de cadru ar trebui, de asemenea, să evite efectele asimetrice în statele membre și să stimuleze investițiile productive prin introducerea, de exemplu, a unei „reguli de aur” bine echilibrate. În orice caz, clauza derogatorie generală a Pactului de stabilitate și de creștere ar trebui să rămână activă până când șomajul scade semnificativ, iar creșterea se înscrie pe o traiectorie ascendentă fermă, cu reguli fiscale modernizate care să intre în vigoare ulterior. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Comitetul solicită intensificarea eforturilor pentru finalizarea uniunii bancare – un proiect a cărui realizare se lasă așteptată. Băncile europene vor continua să joace un rol vital în redresarea economică în urma crizei COVID-19, prin sprijinirea economiei și ocupării forței de muncă. O uniune bancară de sine stătătoare ar contribui, de asemenea, la incluziunea socială și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă, care sunt vitale pentru asigurarea competitivității viitoare a Europei. Comitetul subliniază necesitatea de a crește în continuare proporționalitatea regulilor bancare, fără a sacrifica eficacitatea cadrului prudențial. CESE consideră că, la revizuirea regulilor prudențiale bancare, este crucial să se ia în considerare peisajul divers al sectorului bancar european. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Uniunea piețelor de capital (UPC) ar trebui să rămână, de asemenea, o prioritate pe agenda UE. Comitetul a sprijinit inițiativele prezentate în planul de acțiune al Uniunii piețelor de capital pentru 2020. Comitetul solicită sprijin real din partea statelor membre pentru atingerea obiectivelor UPC și subliniază că inițiativele strategice pentru finanțarea economiei europene și a dublei tranziții verzi și digitale ar trebui să se bucure de o atenție specială. Comitetul consideră că ar trebui promovate cele mai bune practici de la nivel național, pentru a îmbunătăți educația financiară a cetățenilor europeni, ca o premisă pentru o mai bună utilizare a nivelului ridicat de economii în Europa. În plus, CESE subliniază că luarea în considerare a considerentelor de mediu, sociale și de guvernanță (MSG) ar trebui promovată în continuare și, prin urmare, subliniază necesitatea ca investitorii să poată accesa date fiabile referitoare la aceste aspecte. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | CESE are convingerea fermă că, în contextul digitalizării economiei, orice modificare a normelor privind alocarea între țări a drepturilor de impozitare a profiturilor trebuie să fie coordonată la nivel global și, prin urmare, salută cooperarea strânsă dintre Comisie, statele membre și OCDE/G20 în sprijinul dezvoltării unei soluții la nivel internațional. Dacă nu se poate ajunge la o soluție la nivel internațional, UE trebuie să ia în considerare posibilitatea de a acționa pe cont propriu. Lupta împotriva fraudei și evaziunii fiscale, precum și combaterea spălării banilor și a planificării fiscale agresive trebuie să rămână prioritatea maximă pe ordinea de zi. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Politica de coeziune va juca un rol esențial în asigurarea unei redresări echilibrate și efective, în stimularea convergenței, în combaterea inegalităților și în garantarea faptului că nimeni nu este lăsat în urmă. Este important ca diversele resurse ale fondurilor de coeziune din perioada de programare 2021-2027 să fie cheltuite în mod real și în timp util, astfel încât să se realizeze o redresare veritabilă. Pentru a ne reveni din criză și pentru a crește reziliența și sustenabilitatea, trebuie să se acorde prioritate unei distribuții egale și echitabile. Coeziunea teritorială va viza, de asemenea, o dezvoltare mai echilibrată și mai durabilă, în acord cu teritoriile în care trăim. Asigurarea competitivității economice prin cercetare și inovare și prin tranziția digitală, precum și agenda Pactului verde european și obiectivele de dezvoltare durabilă, ar trebui să rămână obiectivele centrale ale politicii de coeziune a UE pentru 2021-2027. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | În sectorul transporturilor, menținerea unor locuri de muncă de calitate și a unor condiții de muncă adecvate reprezintă cerințe esențiale pentru păstrarea unei forțe de muncă calificate, fără de care nu se poate garanta o competitivitate durabilă. Locurile de muncă de calitate și condițiile de muncă adecvate ar trebui menținute, iar recrutarea și formarea unei forțe de muncă calificate ar trebui să continue. Comitetul salută inițiativele în curs ale Comisiei privind „femeile și transporturile” și solicită luarea unor măsuri și mai ample pentru a realiza egalitatea de gen în sector. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | CESE invită Comisia să instituie, în cadrul Inițiativei „Valul de renovări ale clădirilor”, un nou „Erasmus pentru renovare termică 2050”, astfel încât să atragă tinerii din Europa către noi locuri de muncă în sectorul construcțiilor. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Tabloul de bord social ar trebui să monitorizeze periodic progresele înregistrate în punerea în aplicare a pilonului, atât în cadrul raportului comun privind ocuparea forței de muncă, cât și în cadrul rapoartelor de țară. El ar trebui să funcționeze într-o manieră integrată cu raportul de monitorizare a rezultatelor privind ocuparea forței de muncă (RMRO) și cu Monitorul performanței în materie de protecție socială (SPPM) deja existente, dezvoltate de statele membre. Cei 14 indicatori și subindicatori ai tabloului de bord (35 în total) ar trebui să facă obiectul unei revizuiri continue, implicând partenerii sociali și organizațiile societății civile, pentru a-i adapta la obiectivele politice și la situațiile socioeconomice în schimbare din Europa. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Un nou semestru european ar trebui să își propună obiective sociale în cadrul unei monitorizări a dezechilibrelor sociale, pentru a contrabalansa predominanța cerințelor fiscale și macroeconomice. Tabloul de bord social ar trebui să monitorizeze și să vizeze toate drepturile și principiile incluse în pilon și să cuprindă indicatori măsurabili noi și îmbunătățiți. Astfel de indicatori ar putea include, pe lângă statistici, evaluări referitoare la: accesul real la servicii sociale de calitate, drepturile sociale executorii, integrarea migranților în societate și pe piața muncii, acoperirea oferită de negocierile colective, participarea părților interesate din domeniul social la procesul semestrului european și accesul la programe de ucenicie la locul de muncă și la învățământ superior de calitate. Comisia ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a planurilor naționale de reformă în strânsă cooperare cu partenerii sociali și cu organizațiile relevante ale societății civile, promovând, astfel, recomandările sociale specifice fiecărei țări. Numărul și structura recomandărilor ar trebui să fie adecvate și să monitorizeze progresele înregistrate în ceea ce privește prioritățile din foaia de parcurs. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | În conformitate cu dispozițiile prevăzute în TFUE, ar trebui să se consolideze implicarea partenerilor sociali, asigurându-li-se posibilitatea de a participa la consultările cu privire la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale, în conformitate cu practicile naționale. O implicare în timp util și semnificativă a partenerilor sociali este esențială pentru ca aceștia să își asume politicile, ceea ce ar facilita punerea în aplicare cu succes, într-un mod care să echilibreze interesele lucrătorilor și angajatorilor. Colaborarea dintre partenerii sociali poate constitui forța motrice a unor politici reușite, durabile și incluzive în domeniul economic, al ocupării forței de muncă și al incluziunii sociale. Consultarea partenerilor sociali ar trebui consolidată prin îmbunătățirea punerii în aplicare a cadrului UE privind informarea, consultarea și participarea, în special în procesele de restructurare (7). |
| --- | --- |

4.22.

5.   O Uniune Europeană mai puternică pe plan internațional

| 5.1. | CESE consideră că, având în vedere condițiile prealabile ale Pactului verde european și obiectivele de dezvoltare durabilă, coeziunea socială, convergența economică ascendentă și promovarea competitivității și a inovării ar trebui să constituie premisele pentru ca economia zonei euro să capete un ritm alert și să sprijine un rol internațional mai puternic pentru moneda euro în perioada următoare. Acest lucru necesită, printre altele, finalizarea uniunii economice și monetare și a uniunii bancare, precum și măsuri suplimentare pentru aprofundarea sectorului financiar european, inclusiv o infrastructură mai puternică a pieței financiare europene și criterii de referință solide pentru stabilirea ratelor dobânzilor. Promovarea unei utilizări mai extinse a monedei euro în sectoarele strategice poate fi la rândul ei o contribuție esențială la consolidarea rolului internațional al monedei euro. În acest sens, statele membre sunt îndemnate să abordeze într-o manieră mai unificată diplomația internațională și să adopte o orientare mai proactivă pentru promovarea intereselor UE în aceste sectoare, ceea ce ar putea duce la creșterea oportunităților comerciale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În ceea ce privește politica de extindere, CESE se așteaptă ca următoarele rapoarte de țară să urmeze o structură clară de monitorizare a modului în care societatea civilă este tratată de guvernele din Balcanii de Vest. CESE crede cu tărie că UE ar trebui să investească și în dezvoltarea structurilor orizontale ale societății civile, oferind partenerilor sociali și altor organizații ale societății civile din Balcanii de Vest expertiză, sprijin tehnic și oportunități regionale și internaționale de colaborare în rețea, nu în ultimul rând pentru a garanta că acestea au un rol mai activ în procesul de extindere. Pentru a ține sub supraveghere transparența și responsabilitatea elitelor politice din Balcanii de Vest, UE ar trebui să solicite rapoarte alternative periodice cu privire la situația democrației de la organizațiile societății civile din regiune. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pentru a reconstrui încrederea în extindere și a consolida modalitățile prin care UE poate comunica cu aliații săi naturali din regiune, CESE este convins că UE ar trebui să le permită liderilor politici și cetățenilor din Balcanii de Vest să se alăture activităților și discuțiilor desfășurate în contextul Conferinței privind viitorul Europei (CoFoE), acordându-le un rol consultativ. Instituțiile UE se pot baza pe resursele societății civile locale și își pot asigura ajutorul delegațiilor UE din regiune pentru a-i mobiliza pe cetățeni în țările partenere din Balcanii de Vest, oferindu-le șansa de a se alătura platformelor în cadrul cărora cetățenii UE vor putea interacționa pe durata CoFoE. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | În ceea ce privește Parteneriatul estic, Comitetul consideră că UE este, în primul rând, o uniune a valorilor; astfel, și relațiile sale cu vecinii săi ar trebui să se bazeze pe aceleași valori și să fie condiționate de respectarea acestor valori. Comitetul se angajează să rămână puternic implicat în construirea unor societăți mai puternice și mai democratice în țările vecine, în care organizațiile societății civile să poată funcționa liber. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | În contextul deteriorării relațiilor UE-Rusia, CESE solicită Comisiei să continue să sprijine relațiile cu societatea civilă rusă. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Punerea la dispoziție a mijloacelor pentru ca societatea civilă să își joace rolul pe scena mondială: CESE solicită Comisiei să continue reflecția cu privire la modalitățile de a consolida rolul grupurilor consultative interne (GCI). Este esențial să se asigure mijloacele și resursele adecvate pentru a le ajuta să își îndeplinească funcțiile de monitorizare și consiliere, îndeosebi în contextul noii generații de GCI-uri, al căror domeniu de acțiune va fi mult mai larg. CESE își va îndeplini rolul care îi revine în contextul acestui sprijin. Ne așteptăm ca programul de lucru al Comisiei în 2022 să reflecte necesitatea ca DG Comerț să pună în aplicare unele dintre recomandările rezultate din dezbaterile constructive consolidate cu CESE și GCI în 2021. OMC și-a intensificat recent cooperarea cu societatea civilă dincolo de forurile publice anuale, iar aceste eforturi contribuie semnificativ la o mai mare eficacitate și democrație în sistemul comercial multilateral. Cu toate acestea, sunt necesare în continuare îmbunătățiri semnificative. CESE așteaptă cu interes evoluțiile ulterioare angajamentului Comisiei de a promova vocea societății civile la nivel multilateral, îndeosebi acțiunea 6 din recentul plan de acțiune în 6 puncte al Grupului de la Ottawa. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | UE este un actor-cheie în ceea ce privește comerțul internațional. Tocmai de aceea ea trebuie să acționeze în consecință atunci când negociază acorduri comerciale cu partenerii internaționali, susținând astfel rolul său de lider în stabilirea unei agende economice, în promovarea principiilor sale fundamentale și a standardelor și valorilor sociale și de muncă (statul de drept, drepturile fundamentale și principiile democratice). Încheierea negocierilor în curs, ratificarea și punerea în aplicare a unor acorduri finalizate și lansarea de noi negocieri sunt toate necesare pentru a fructifica oportunitățile de la nivel global. De asemenea, UE trebuie să contribuie la consolidarea multilateralismului și să sprijine rolul și modernizarea OMC. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | CESE consideră că UE trebuie să devină autonomă în dezvoltarea unei infrastructuri europene de date și a noilor tehnologii digitale. Între China și Statele Unite, UE trebuie să dea dovadă de independență și să investească în tehnologia de nouă generație. UE trebuie să își dezvolte propria viziune și strategie pentru suveranitatea digitală, rămânând în același timp deschisă comerțului liber și sprijinind sistemul multilateral. La nivel strategic, ar trebui să se concentreze pe punerea în aplicare a infrastructurii sale, a securității cibernetice, a tehnologiei de tip cloud, a tehnologiei generice esențiale și a sistemelor de date și să convingă partenerii globali prin calitatea standardelor și produselor sale. Asigurarea securității alimentare, a unui lanț puternic de aprovizionare cu alimente și a sustenabilității agroalimentare pentru UE ar trebui, de asemenea, să rămână una dintre prioritățile Comisiei. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | CESE propune ca acordurile comerciale, de investiții și economice ale UE:






  — | să încorporeze standardele sociale, de muncă și de dezvoltare durabilă în regulile OMC și ale altor agenții conexe ale ONU și, în acest fel, să contribuie substanțial la construirea unei noi ordini economice și comerciale echitabile și a unei globalizări juste și inteligente; |
| --- | --- | --- |

5.9.

—

să încorporeze standardele sociale, de muncă și de dezvoltare durabilă în regulile OMC și ale altor agenții conexe ale ONU și, în acest fel, să contribuie substanțial la construirea unei noi ordini economice și comerciale echitabile și a unei globalizări juste și inteligente;

| — | să includă un capitol care să conțină clauze privind infracțiunile fiscale, spălarea banilor și planificarea fiscală agresivă și pentru cooperarea între autoritățile fiscale; |
| --- | --- |

—

să includă un capitol care să conțină clauze privind infracțiunile fiscale, spălarea banilor și planificarea fiscală agresivă și pentru cooperarea între autoritățile fiscale;

| — | să includă un mecanism privind drepturile omului și obligația de diligență pentru a asigura respectarea standardelor de muncă și aplicarea de sancțiuni împotriva încălcărilor drepturilor lucrătorilor (8). Acest mecanism ar trebui să se bazeze pe standarde convenite, a căror respectare să fie asigurată prin sancțiuni proporționale, eficace și disuasive și care să fie introduse prin acte legislative obligatorii care să conțină definiții clare ale drepturilor și cerințe de raportare proporționale; |
| --- | --- |

—

să includă un mecanism privind drepturile omului și obligația de diligență pentru a asigura respectarea standardelor de muncă și aplicarea de sancțiuni împotriva încălcărilor drepturilor lucrătorilor (8). Acest mecanism ar trebui să se bazeze pe standarde convenite, a căror respectare să fie asigurată prin sancțiuni proporționale, eficace și disuasive și care să fie introduse prin acte legislative obligatorii care să conțină definiții clare ale drepturilor și cerințe de raportare proporționale;

| — | să includă implicarea deplină și reală a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în procesul de negociere și în următoarele etape ale monitorizării și evaluării impactului efectelor acordurilor (grupuri consultative interne). |
| --- | --- |

—

să includă implicarea deplină și reală a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în procesul de negociere și în următoarele etape ale monitorizării și evaluării impactului efectelor acordurilor (grupuri consultative interne).

| 5.10. | Comitetul solicită ca UE să colaboreze activ cu Statele Unite pentru a atinge obiectivele climatice de la Paris, în condițiile în care Statele Unite sunt din nou active în domeniul climei. Mai ales acum, când relația cu China devine din ce în ce mai problematică din cauza politicii interne și externe a Chinei, o legătură UE-SUA puternică prezintă o mare importanță, nu doar în domeniul climei. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | CESE recunoaște că parteneriatul strategic UE-China este sub presiune din cauza deteriorării situației din Hong Kong, a restrângerii spațiului societății civile și a situației drepturilor omului din China, îndeosebi în ceea ce privește uigurii. Prin urmare, Comitetul solicită Comisiei să utilizeze toate căile diplomatice și politice posibile pentru a îmbunătăți situația cetățenilor din Hong Kong și a minorităților din China. În acest context, CESE solicită Comisiei să prezinte fără întârziere o propunere de strategie unică a UE (în deplină concordanță cu politicile europene privind transporturile, concurența, investițiile, drepturile omului și ale lucrătorilor, securitatea etc.) pentru a răspunde printr-o altă inițiativă în statele membre ale UE incluse în inițiativa „O centură, un drum”. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | CESE susține necesitatea „intensificării acțiunii internaționale pentru reziliența la schimbările climatice”, după cum afirmă Comisia. În acest demers, trebuie să ținem cont de faptul că, în afara UE, țările cel mai puțin dezvoltate și micile state insulare în curs de dezvoltare sunt cele mai afectate de impactul schimbărilor climatice. De aceea insistăm ca, în cadrul Strategiei de parteneriat UE-Africa, UE să colaboreze cu cele mai amenințate țări din Africa, deoarece, așa cum afirmă pe bună dreptate Banca Mondială, citată de Comisie, numai în Africa Subsahariană schimbările climatice pot declanșa o migrație de până la 70 de milioane de oameni până în 2050. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Regiunea mediteraneeană va trebui să redevină din nou un punct cardinal al Europei, așa cum a fost secole de-a rândul, un spațiu dedicat schimburilor interumane, comerciale și culturale. CESE solicită restabilirea rolului strategic al Mediteranei, pentru a permite o politică de vecinătate capabilă să asigure desfășurarea unor procese de pace și dezvoltarea economică, ecologică și socială durabilă. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Promovarea modului nostru de viață european

| 6.1. | O societate civilă dinamică este o componentă centrală a Uniunii Europene. Modul nostru de viață este caracterizat de un sentiment de echitate, dreptate și solidaritate și de o înțelegere a necesității de a contribui la binele comun, în beneficiul tuturor. Având în vedere impactul deosebit de negativ al crizei COVID-19 asupra anumitor grupuri societale, cum ar fi femeile, tinerii și cetățenii mobili ai UE, care trebuie să facă față unei „duble izolări”, acum este mai important ca niciodată ca organizațiile societății civile să joace un rol central în contribuția la consolidarea acestui mod de viață, iar aceste categorii de persoane ar trebui considerate ca aliați în protejarea, promovarea și păstrarea modului nostru de viață bazat pe incluziune și respect pentru ceilalți. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să ofere organizațiilor societății civile un sprijin și o recunoaștere adecvate și direcționate și, în acest mod, să ocrotească spațiul civic și dreptul democratic la asociere, care sunt esențiale pentru modul nostru de viață. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Una dintre principalele lecții ale crizei provocate de coronavirus este că sistemele sanitare din aproape toate țările europene trebuie consolidate, punând accentul pe prevenire și garantând accesul tuturor la structurile de sănătate publică, la servicii medicale de bază, inclusiv la vaccinuri, și la îngrijiri pe termen lung. Situația persoanelor din centrele de îngrijire necesită o atenție specială și urgentă. Deși responsabilitatea pentru asistența medicală este o responsabilitate națională, răspândirea virusului nu ține seama de frontiere, ci necesită răspunsuri comune la nivel european. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Comisia Europeană ar trebui să se concentreze pe recâștigarea locurilor de muncă și pe combaterea inegalității și sărăciei în procesul de redresare și să acorde o atenție deosebită sprijinirii grupurilor vulnerabile, cum ar fi copiii săraci, persoanele cu handicap, lucrătorii atipici, persoanele din zonele marginalizate, migranții și minoritățile etnice, prin politici active și favorabile incluziunii. CESE își exprimă în continuare preocuparea față de faptul că sărăcia în general și sărăcia persoanelor încadrate în muncă încă reprezintă probleme semnificative în multe state membre. Este nevoie de o abordare cuprinzătoare la nivelul UE și al statelor membre pentru a răspunde acestor preocupări, inclusiv de sprijin pentru scheme eficace de incluziune activă, alături de servicii sociale esențiale și cu rol de capacitare. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Un accent special trebuie pus pe copii și tineri: aceasta este generația care va plăti uriașa datorie publică pe care o creează acum țările pentru a face față consecințelor pandemiei. Nu putem să ignorăm provocările legate de implicarea lor activă în societate, precum și pe piața muncii. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Migrația rămâne o problemă prioritară având în vedere impactul ei asupra societății UE și asupra economiei UE (în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, integrarea, controlul frontierelor și lupta împotriva rasismului, xenofobiei, populismului și discriminării). Pandemia de COVID-19 exacerbează vulnerabilitatea migranților din cauza factorilor personali, sociali, situaționali și structurali, așa cum s-a întâmplat și în crizele economice din trecut. Este necesar să se dezvolte căi juridice mai durabile și mai sigure pentru intrarea în UE și să se acorde atenție utilizării eficiente a mecanismelor care există deja, echilibrând sistemul actual de azil între securitate și solidaritate. În plus, este esențial să contracarăm știrile false și percepțiile false și să combatem discursul urii și discursul politic îndreptat împotriva migranților. Acest lucru va contribui, de asemenea, la combaterea rasismului, a radicalizării, a xenofobiei și a discriminării. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Parteneriatul transatlantic se bazează pe valorile noastre istorice comune. El este esențial în abordarea provocărilor globale și păstrarea ordinii internaționale. CESE solicită Uniunii Europene să utilizeze parteneriatul transatlantic reînnoit pentru a face față provocărilor globale actuale fără precedent, printre care se numără ascensiunea Chinei și a altor actori globali care nu își aliniază acțiunile la aceleași principii democratice. De asemenea, solicită implicarea deplină a UE în cadrul viitorului Summit pentru democrație anunțat de președintele Biden și implicarea puternică a societății civile. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Un nou elan pentru democrația europeană

| 7.1. | Modul în care UE legiferează („o mai bună reglementare”) și necesitatea unui corpus legislativ european mai capabil să servească cetățenii și întreprinderile merită o atenție specială. Procesul legislativ al UE trebuie să fie mai transparent, mai deschis la contribuția părților interesate și mai ușor de înțeles. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Participarea tuturor cetățenilor, prin intermediul organizațiilor, al asociațiilor și al rețelelor societății civile, va pune procesul de redresare și de reconfigurare a viitorului Europei pe baze cu adevărat democratice. Prin urmare, CESE este de părere că statele membre și instituțiile UE ar trebui să se asigure că, în acest proces complex, nimeni nu este trecut cu vederea, și cu atât mai puțin persoanele sau grupurile cele mai vulnerabile. Aceasta înseamnă încurajarea organizațiilor societății civile să participe la procesul decizional în calitate de parteneri-cheie și egali. O mai bună punere în aplicare a articolului 11 alineatul (2) TUE privind dialogul cu societatea civilă este mai necesară ca niciodată. CESE consideră că un instrument în acest sens ar fi includerea unui al patrulea pilon în Planul de acțiune pentru democrația europeană, cu un accent puternic pe cetățenia activă și o strategie clară pe această temă. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Principiile fundamentale europene enunțate la articolul 2, precum democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, inclusiv spațiul civic, sunt strâns legate între ele. Raportul privind statul de drept și Planul de acțiune pentru democrație ar trebui să fie interconectate și să monitorizeze problemele asociate spațiului civic, inclusiv spațiul societății civile. Comitetul consideră că este de dorit ca CE să dea curs acestor planuri de acțiune și să implementeze mecanisme mai puternice pentru apărarea acestor principii și a spațiului societății civile. Atunci când dreptul național intră în conflict cu dreptul UE, ar trebui inițiate acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | CESE așteaptă cu interes planurile Comisiei pentru 2022 privind o nouă „Inițiativă privind dialogul social”, dar îndeamnă Comisia să o extindă la „dialogul cu societatea civilă”, astfel încât, în situațiile în care acest lucru este de dorit, și alte organizații ale societății civile decât partenerii sociali tradiționali să poată participa la dialog. Aceasta va plasa societatea civilă pe picior de egalitate cu partenerii sociali în procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Încetinirea economiei, cauzată de pandemie, are implicații considerabile pentru egalitatea între sexe, atât în timpul perioadei de recesiune, cât și în perioada ulterioară de redresare. Pandemia în sine a exacerbat dezechilibrele de gen. De aceea, CESE consideră că este absolut necesar ca egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen să fie abordate în toate aspectele legiferării și punerii în aplicare de către UE. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Drepturile fundamentale și statul de drept se află în centrul valorilor europene; ele sunt valabile în orice moment și în orice loc din UE și, prin urmare, nu pot fi suspendate temporar. Chiar dacă răspunsul la criza actuală trebuie să fie prompt și justifică anumite măsuri temporare excepționale, acestea nu pot contraveni statului de drept și nu pot pune în pericol democrația, separarea puterilor în stat și drepturile fundamentale ale cetățenilor europeni. Comitetul solicită Comisiei să fie vigilentă în acest sens și, acolo unde este necesar, să ia măsuri active atunci când aceste valori sunt încălcate. Mai mult, Comisia ar trebui să integreze agenda privind victimele în toate programele de finanțare ale UE, inclusiv în fondurile UE gestionate la nivel național și internațional. Comitetul reamintește propunerea sa privind o strategie a UE ambițioasă de comunicare, educare și sensibilizare a cetățenilor cu privire la drepturile fundamentale, statul de drept și democrație. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Noile mecanisme ale UE pentru protejarea și promovarea drepturilor fundamentale și a statului de drept – de exemplu, noul ciclu de revizuire a statului de drept și noul mecanism pentru condiționarea finanțării UE de respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept – trebuie puse în aplicare în așa fel încât aceste instrumente să poată fi aplicate rapid și eficace. În plus, CESE solicită consolidarea rolului societății civile în cadrul ciclului de revizuire a statului de drept și instituirea unui forum al părților interesate. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Acțiunile filantropice și societatea civilă joacă un rol cheie în promovarea principalelor domenii de politică europene și ar putea face și mai mult dacă ar beneficia de un mediu de funcționare mai favorabil. Noua politică a UE privind spălarea banilor și finanțarea terorismului trebuie să se bazeze pe riscuri, să fie proporțională cu riscurile pe care încearcă să le abordeze și să nu restricționeze în mod nejustificat beneficiul public legitim și acțiunile filantropice. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Așa cum rezultă sistematic din experiența noastră directă, este cât se poate de evident că se impune luarea de măsuri suplimentare, cu siguranță și din partea Comisiei, pentru a asigura o presă liberă și pluralistă și un jurnalism independent de calitate, precum și reglementarea platformelor de comunicare socială în vederea combaterii dezinformării, inclusiv reglementarea publicității politice online și a responsabilității pentru conținutul aferent publicat online. |
| --- | --- |

7.9.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-21-011-en-n.pdf

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/ro/agenda/our-events/events/civil-solidarity-prize#

2

(3)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

3

(4)  Numai 14 state membre și-au prezentat planurile naționale până la 30 aprilie 2021.

4

(5)  Comunicare a Comisiei către Consiliu: Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară [COM(2021) 105 final], Bruxelles, 3.3.2021.

5

(6)  Rezoluția pe tema „Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 pe baza activității Grupului ad-hoc «Contribuția CESE la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021»” [JO C 364, 28.10.2020, p. 1].

6

(7)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Tranziția industrială către o economie europeană verde și digitală: cerințele de reglementare și rolul partenerilor sociali și al societății civile” (JO C 56, 16.2.2021, p. 10) și avizul INT/903 – „Niciun Pact verde fără un pact social” (a se vedea pagina 23 din prezentul Jurnal Oficial).

7

(8)  A se vedea Avizul CESE pe tema „Obligația de diligență” și Rezoluția legislativă a PE privind obligația de diligență și responsabilitatea întreprinderilor (JO C 429, 11.12.2020, p. 136).

8

---

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/16

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Către achiziții publice circulare”

(aviz din proprie inițiativă)

(2021/C 341/02)

| Raportor: | domnul Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Gonçalo LOBO XAVIER |

Raportor:

domnul Ferre WYCKMANS

Coraportor:

domnul Gonçalo LOBO XAVIER

| Decizia Adunării Plenare | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 11.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 187/4/5 |

Decizia Adunării Plenare

20.2.2020

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

11.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

187/4/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Un instrument transparent, digital și competitiv pentru achiziții publice circulare (APC), ținând cont de definiția achizițiilor publice verzi (APV) astfel cum este prezentată în legislația UE, face obiectul politicilor de promovare a dezvoltării pieței unice, de livrare a unor produse și servicii de înaltă calitate cetățenilor și consumatorilor și de dezvoltare a unei culturi europene a achizițiilor publice care să fie inovatoare, inteligentă, sustenabilă și responsabilă din punct de vedere social. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Gestionarea achizițiilor publice reprezintă un factor central și decisiv în ceea ce privește creșterea investițiilor în domeniul mediului, în obiectivele climatice și în Planul de investiții pentru o Europă durabilă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Achizițiile publice care includ criterii minime obligatorii privind achizițiile publice verzi (criteriile APV ale UE) fac obiectul politicilor economiei circulare, astfel cum sunt prevăzute în Planul de acțiune pentru economia circulară. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Legislația și reglementările trebuie să stimuleze APC prin diferite instrumente, precum directivele referitoare la achiziții și legislația specifică sectorului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Introducerea APC încurajează dezvoltarea economiei circulare. Multe dintre noile norme încă se bazează, în prezent, pe ajustări voluntare. CESE solicită măsuri suplimentare pentru creșterea numărului de acorduri obligatorii. În plus, cadrul de reglementare trebuie neapărat să fie simplu, clar și uniform. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este convins că introducerea unor criterii minime obligatorii privind APV poate crește nivelul de referință al APC și al achizițiilor publice sustenabile în Europa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aceste criterii minime nu îngreunează activitățile de pionierat, nu împiedică inovarea și nici nu constituie un pretext pentru ca autoritățile contractante să se limiteze la măsurile minime. Cel mai important, criteriile minime obligatorii trebuie să fie verificate și actualizate periodic, pentru a ține cont de progresele tehnologice, și nu trebuie să impună restricții celor care merg și mai departe. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE este convins că APC va permite administrațiilor să nu se limiteze la criteriul celui mai scăzut preț la momentul achiziției și să evalueze aspectele legate de calitate și de circularitate ale ofertelor, precum și de calitatea activității. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În opinia CESE, calitatea locurilor de muncă, unul dintre principiile Pilonului european al drepturilor sociale, trebuie să se reflecte în cerința ca întreprinderile cărora li s-au atribuit achiziții publice să aplice dispozițiile contractelor colective sau, în lipsa acestora, să respecte legislația și practicile naționale aplicabile ce derivă din acordurile cu partenerii sociali. Astfel se previne dumpingul social și se asigură concurența loială. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE salută accesul gratuit și standardizat la instrumentele de măsurare pentru costul pe ciclul de viață (JRC) care au fost deja dezvoltate de CE. JRC pentru un produs sau un serviciu și utilizarea de criterii care nu se rezumă la preț, precum calitatea, sustenabilitatea sau impactul social, inspiră și încurajează cumpărătorii publici să folosească achizițiile publice ca o modalitate de a obține un impact social și etic pozitiv. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Este vitală creșterea participării IMM-urilor și a întreprinderilor sociale la achizițiile publice, iar acest lucru s-ar putea realiza prin sprijinirea IMM-urilor în procesul de ofertare și prin utilizarea unui echilibru atent între criteriile calitative și cele cantitative în cadrul caietelor de sarcini. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE este convins că măsurile ce vizează introducerea obligativității de a include clauze sociale în procedurile de ofertare vor garanta că evaluarea aspectului social – care, împreună cu aspectele economice și cele de mediu, reprezintă al treilea pilon al dezvoltării sustenabile – devine o parte permanentă a procedurilor de atribuire a contractelor. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În mod similar, CESE crede că etichetele ecologice reprezintă un mecanism adecvat de folosit dacă pot fi incluse aspecte legate de circularitate, însă directivele actuale complică inutil situația contractantului, fiindcă pun accentul pe cunoașterea exactă de către acesta a conținutului etichetei ecologice. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Este esențial ca achizitorii publici să fie instruiți în ceea ce privește aspectele juridice și tehnice ale APC și conceptul de JRC, iar achizitorii care sunt utilizatori finali să fie instruiți în ceea ce privește utilizarea sustenabilă a produselor. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Pentru CESE, este vitală promovarea conceptului de APC, fie printr-o comunicare mai amplă a bunelor exemple și practici, fie prin campanii promoționale sau, acolo unde este cazul, prin inițiative publice și de instruire. Este nevoie de parteneriat și de îndrumări, prin care UE să sprijine dezvoltarea unei platforme cu o rețea de achiziții de mare anvergură. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | De asemenea, instituțiile UE ar trebui să conducă prin exemplu, realizând APC și evidențiind acest lucru prin studii de caz, pentru a scoate în relief oportunitățile și beneficiile disponibile pentru toți achizitorii publici. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Observații generale

| 2.1. | Cheltuielile guvernamentale anuale reprezintă aproximativ 14 % din produsul intern brut global al Uniunii Europene (1): prin urmare, guvernele sunt cei mai mari consumatori din Europa, iar cheltuielile lor sunt determinate de achizițiile publice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Un instrument transparent, digital și competitiv pentru achiziții publice circulare (APC), ținând cont de definiția achizițiilor publice verzi (APV) astfel cum este prezentată în legislația UE, face obiectul politicilor de promovare a dezvoltării pieței unice, de livrare a unor produse și servicii de înaltă calitate cetățenilor și consumatorilor și de dezvoltare a unei culturi europene a achizițiilor publice care să fie inovatoare, inteligentă, sustenabilă și responsabilă din punct de vedere social (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dezvoltarea economiei circulare este unul dintre principalele domenii de interes ale CESE. Gestionarea achizițiilor publice reprezintă un factor central și decisiv în ceea ce privește creșterea investițiilor în domeniul mediului și în Planul de investiții pentru o Europă durabilă (3), precum și în avizul CESE pe tema Noul Plan de acțiune privind economia circulară (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Scopul avizului este de a propune integrarea mai multor instrumente diferite în legislația europeană, în vederea promovării răspândirii APC, și anume a alinierii scopului principal al unui contract la protecția mediului și a drepturilor sociale, și de a căuta și a alege soluții economice cu un impact mai scăzut asupra mediului pe parcursul duratei lor de viață. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Legislația și reglementările trebuie să stimuleze APC prin diferite instrumente (criterii minime referitoare la APV, încurajarea unei abordări sectoriale, consolidarea cadrului de proiectare ecologică și îmbunătățirea reglementărilor privind proiectarea ecologică, monitorizarea obligatorie) în vederea achizițiilor publice pentru economia circulară, în următoarele scopuri: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | promovarea calității și a inovării, inclusiv dintr-o perspectivă socială și de mediu; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | reducerea cheltuielilor pe care le suportă în prezent autoritățile locale pentru serviciile pe care le oferă; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | realizarea unor achiziții publice mai inteligente și mai eficiente; |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | utilizarea achizițiilor publice pentru a aborda provocări globale precum schimbările climatice, insuficiența resurselor și inegalitățile, prin sprijinirea politicilor sociale; |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | accelerarea tranziției către lanțuri logistice și modele de afaceri mai sustenabile și mai competitive; |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | orientarea utilizării cadrului pentru achiziții publice în situația de urgență asociată crizei provocate de pandemia de COVID-19 (5); |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | sprijinirea IMM-urilor și a întreprinderilor din economia socială să acceseze o cotă de piață mai mare, promovând totodată prezența acestora pe piețele locale și o prezență și mai mare la nivelul sistemelor industriale europene, întrucât cercul virtuos poate constitui o forță motrice pentru investiții în inovațiile din domeniul mediului și o cerere crescută pentru locuri de muncă specializate și calificate; |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | apărarea și extinderea drepturilor consumatorilor și o mai bună promovare a aplicării principiilor dreptății și echității, astfel cum sunt prevăzute în Pilonul european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

2.5.8.

| 2.6. | Introducerea APC încurajează dezvoltarea economiei circulare. Multe dintre noile norme încă se bazează, în prezent, pe ajustări voluntare. Următorul pas constă în creșterea numărului de acorduri obligatorii. În plus, cadrul de reglementare trebuie neapărat să fie simplu, clar și uniform. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Criterii minime obligatorii ale UE privind APV

| 3.1. | Introducerea criteriilor minime obligatorii privind achizițiile publice verzi poate crește nivelul de referință al APC și al achizițiilor publice sustenabile în Europa. Astfel, caietele de sarcini pot fi mai ușor de formulat: acestea includ obligații pe care administrațiile publice au obligația să le respecte, avantaje pentru întreprinderile cu certificări de mediu, prime pentru ofertele eligibile, noi criterii de evaluare a ofertelor și agregarea cererii publice cu scopul de a promova o evaluare calitativă a ofertelor. Este important ca aceste criterii minime să nu îngreuneze activitățile de pionierat, să nu împiedice inovarea și nici să nu constituie un pretext pentru ca autoritățile contractante să se limiteze la măsurile minime. Cel mai important, criteriile minime obligatorii trebuie să fie verificate și actualizate periodic, pentru a ține cont de progresele tehnologice, și nu trebuie să impună restricții celor care merg și mai departe. Între timp, modelele flexibile trebuie să promoveze inovarea. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Achizițiile publice responsabile social (APRS) se referă la obținerea unor rezultate sociale pozitive în contractele publice. APRS au potențialul de a influența piața mai amplă atât la nivelul cererii, cât și la nivelul ofertei. Cumpărând cu înțelepciune, achizitorii publici pot promova șansele de angajare, locurile de muncă decente și incluziunea socială și pe piața muncii, condiții mai bune pentru persoanele cu dizabilități și pentru persoanele defavorizate, accesibilitatea, precum și un comerț etic (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Achizițiile responsabile și etice pot îmbunătăți, de asemenea, profilul antreprenorilor care acordă cea mai mare atenție acestor aspecte, încurajându-i să se implice într-o gestionare mai responsabilă și mai sustenabilă a procesului de producție și a angajării lucrătorilor. Astfel, achizițiile publice responsabile social constituie un instrument strategic pentru o promovare eficace a politicilor sociale și în domeniul muncii. Este important să fie puse în aplicare politici active, care să vizeze facilitarea și finanțarea întreprinderilor, mai exact a IMM-urilor, care intenționează să promoveze aceste modele de afaceri. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Componenta reprezentând durabilitatea socială necesită angajamente ferme, care vor determina încheierea de contracte de achiziții publice numai cu întreprinderi care aplică contracte colective de muncă valabile sau, în lipsa acestora, care respectă legislația și practicile naționale aplicabile ce derivă din acordurile cu partenerii sociali. Astfel se previne dumpingul social și se asigură concurența loială. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Comisia Europeană poate facilita adoptarea unor criterii responsabile din punct de vedere social în domeniul achizițiilor publice și poate promova utilizarea acestora la nivelul UE. De exemplu, ar putea organiza o serie de ateliere pentru a crește gradul de sensibilizare în legătură cu noul Ghid privind achizițiile publice responsabile social (preconizat pentru anul 2021) și cu utilizarea criteriilor și a clauzelor sociale de către achizitorii publici cu scopul de a sprijini organizațiile economiei sociale și ar putea maximiza oportunitățile pentru responsabilitatea socială în fabricația de produse și în prestarea de servicii. De asemenea, Comisia Europeană ar putea actualiza campania #WeBuySocialEU, care a colectat și a diseminat 71 de bune practici și o serie de videoclipuri (7), cu scopul de a inspira și de a încuraja achizitorii publici să folosească achizițiile publice ca o modalitate de a obține un impact social și etic pozitiv. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prin angajamentul de integrare a criteriilor minime privind APV în achizițiile publice, vor fi promovate antreprenoriatul social și economia socială, cu efecte pozitive atât pentru IMM-uri, cât și pentru consumatori, în colaborare cu organizațiile vizate. În plus, administrațiile trebuie să se asigure că introducerea criteriilor de mediu nu conduce la o creștere semnificativă a sarcinii administrative. Apariția unei astfel de sarcini pe parcursul procesului de achiziție reprezintă unul dintre principalele obstacole în calea participării IMM-urilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | APC va permite administrațiilor să nu se rezume la criteriul celui mai scăzut preț la momentul achiziției și să evalueze calitatea și aspectele de circularitate ale ofertelor, costul pe ciclul de viață (JRC) al unui produs sau al unui serviciu și să folosească criterii care nu se rezumă la preț, precum calitatea, sustenabilitatea sau impactul social. Comisia Europeană, care a dezvoltat deja instrumente standardizate și cu acces gratuit pentru măsurarea JRC (8), este în măsură să ofere astfel de instrumente transparente și fiabile, pe care achizitorii să le poată folosi cu încredere. De asemenea, aceste instrumente ar trebui să prevadă opțiunea de a calcula și de a include costurile emisiilor de dioxid de carbon asociate produselor. CESE solicită ca achizitorii publici să fie încurajați să folosească instrumentele existente în domeniul achizițiilor publice pentru a contribui la dezvoltarea de soluții inovatoare, de exemplu, prin parteneriate în domeniul inovării sau prin dialoguri competitive. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Scopul APC ar trebui să constea în orientarea contractelor către satisfacerea unei anumite nevoi, nu către simpla achiziționare a unui anumit produs în cadrul unui proces de rutină. În special, un studiu mai cuprinzător asupra nevoilor va permite adoptarea unei abordări funcționale sau bazate pe performanță. Astfel, procesul poate deveni mai flexibil, se pot realiza inovări și se pot furniza cele mai eficace soluții, reducându-se astfel costurile și consumul de resurse. Abordările funcționale și bazate pe performanță se pot realiza în mod optim prin achiziția de servicii, nu de produse, inclusiv de servicii de întreținere și de returnare. Cererea pentru astfel de servicii va crea noi oportunități de afaceri la nivel local. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | APC pot acoperi promovarea proiectării ecologice a unui produs și proiectarea acestuia având în vedere posibilitatea de reciclare, responsabilitatea extinsă a producătorului, prevenirea generării de deșeuri, ambalajele și partajarea, economia colaborativă, reutilizarea și recondiționarea. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Directivele nu includ norme specifice obligatorii privind emisiile sau economia circulară, însă ele permit autorităților publice:






  — | să utilizeze achizițiile strategice, care reprezintă o modalitate relevantă și puternică de a răspunde provocărilor societale, economice și de mediu, pentru a modela modul în care se comportă atât sectorul public, cât și cel privat pe piață; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

să utilizeze achizițiile strategice, care reprezintă o modalitate relevantă și puternică de a răspunde provocărilor societale, economice și de mediu, pentru a modela modul în care se comportă atât sectorul public, cât și cel privat pe piață;

| — | să abordeze obiective societale comune în procesul de achiziții publice bazate pe considerente sociale în atribuirea contractelor, cu accent pe promovarea egalității de gen, a oportunităților de angajare și a combaterii discriminării (9). |
| --- | --- |

—

să abordeze obiective societale comune în procesul de achiziții publice bazate pe considerente sociale în atribuirea contractelor, cu accent pe promovarea egalității de gen, a oportunităților de angajare și a combaterii discriminării (9).

O posibilitate ar fi să se ia în considerare înlocuirea sistemului actual, care lasă decizia de a utiliza achizițiile strategice în mare măsură la latitudinea statelor membre, cu criterii minime la nivelul UE în anumite domenii, cum ar fi durabilitatea și costul ciclului de viață. O astfel de politică poate încuraja, în același timp, un cadru de cercetare și dezvoltare pentru a crea soluții circulare.

4.   Observații specifice

4.1.   IMM-urile

| 4.1.1. | Scopul este de a crește participarea IMM-urilor și a întreprinderilor sociale la achizițiile publice, prin APC inovatoare și printr-o profesionalizare sporită a tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Trebuie sprijiniți potențialii furnizori – în special IMM-urile și întreprinderile sociale – astfel încât să liciteze pentru contracte publice circulare. Multe IMM-uri nu cunosc oportunitățile de pe piață și cum le pot găsi, inclusiv cum să folosească portalul TED (Tenders Electronic Daily) (10) și cum să găsească licitații din alte țări, și întâmpină dificultăți în a furniza dovezile sociale și ecologice pe care le solicită achizitorii pentru a putea compara ofertele. Pentru achiziții eficiente și eficace este nevoie de oferte de calitate. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | În acest context, IMM-urile care își pot oferi produsele și serviciile pot fi influențate de criterii sociale și ecologice. Pentru a îndeplini aceste criterii, IMM-urile vor fi nevoite să facă investiții semnificative, fără nicio garanție. Prin urmare, administrațiile trebuie să aibă grijă să nu atribuie contractele folosind în principal sau exclusiv criteriul celui mai scăzut preț, întrucât aceasta ar fi în detrimentul IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Creșterea eficienței utilizării resurselor și vizarea sustenabilității joacă un rol în ceea ce privește inovarea și avantajul competitiv la nivelul sistemului de producție și acest lucru se întâmplă mai cu seamă în cazul IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Această abordare inovatoare în ceea ce privește achizițiile publice circulare se aplică nu numai la nivel național sau regional, ci și, fără îndoială, la nivel local, unde impactul său va fi maxim în cazul IMM-urilor și al cooperativelor. Inițiativa CE referitoare la marii cumpărători în ceea ce privește construcțiile circulare și sustenabile, de exemplu, vizează intensificarea adoptării achizițiilor inovatoare, punând accentul pe șantiere cu emisii zero, pe autovehicule grele electrice și pe materiale de construcții circulare. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Inovarea comercială va căpăta un avânt mai mare; ne putem aștepta la o monitorizare raționalizată (rezultate economice și ecologice); digitalizarea procedurilor va ajuta micile entități economice să participe la procedurile de ofertare. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Clauze și etichete

| 4.2.1. | Obligația de a aplica criteriile minime ale UE privind APV în cazul licitațiilor indiferent de cuantum (de exemplu, pentru 100 % din valoarea licitației, nu pentru un procent din aceasta) va facilita tranziția și va garanta că achizițiile sunt atât „verzi”, cât și „sustenabile”. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Prin includerea obligatorie a unor clauze sociale în procedurile de ofertare în special la atribuirea contractelor de concesiune și pentru lucrări, servicii și bunuri (printre altele, dar nu numai) în domeniile cu utilizare intensivă a forței de muncă (precum serviciile de curățenie, de alimentație publică și altele), se va garanta că evaluarea aspectului social – care, împreună cu aspectele economice și de mediu, reprezintă al treilea pilon al dezvoltării durabile – devine o componentă permanentă a procedurilor de atribuire a contractelor. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Clauzele sociale se referă la aplicarea corectă a contractului colectiv aplicabil tuturor lucrătorilor. Dar ele pot servi, de asemenea, interesului social general, prin ocuparea forței de muncă în cadrul grupurilor de risc și prin proiecte de economie socială. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Oricând este posibil, autoritatea contractantă ar trebui să solicite o etichetă ecologică sau o certificare în caietul de sarcini. Etichetele ecologice pot fi un instrument valoros pentru achizitori. În prezent, achizitorii pot preciza că produsele și serviciile trebuie să respecte specificațiile tehnice ale unei etichete ecologice. Ei pot solicita o anumită etichetă ecologică, însă trebuie să se asigure că aceasta îndeplinește anumite condiții prevăzute în Directiva privind achizițiile publice. Acest lucru este complicat și, în multe cazuri, achizitorii nu dispun de resursele și de timpul necesare pentru a realiza aceste demersuri. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Etichetele ecologice reprezintă un mecanism adecvat de folosit dacă pot fi incluse aspecte legate de circularitate, însă directivele actuale complică inutil situația contractantului, fiindcă pun accentul pe cunoașterea exactă de către acesta a conținutului etichetei ecologice. Totuși, ideea unei etichete ecologice este să îi ușureze munca achizitorului, acesta nemaifiind nevoit să înțeleagă toate detaliile tehnice privind un produs/serviciu și impactul acestuia. Este important ca eticheta ecologică să fie de încredere și să fie supusă unei verificări riguroase, pentru a evita afirmațiile false și dezinformarea ecologică. Pe măsură ce achizitorii adoptă abordări mai funcționale sau bazate pe performanță, cererea de servicii ale economiei circulare va crește. De asemenea, etichetele ecologice se pot atribui pentru servicii, cum este recenta etichetă ecologică a UE pentru serviciile de curățenie. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Formarea

| 4.3.1. | Este esențial ca achizitorii publici să fie instruiți în ceea ce privește aspectele juridice și tehnice ale APC și conceptul de JRC, iar achizitorii care sunt utilizatori finali să fie instruiți în ceea ce privește utilizarea sustenabilă a produselor. ICLEI (11), împreună cu alte organizații, a actualizat setul de instrumente de formare ale CE în ceea ce privește APV. Un program de formare al Comisiei, prin care personalul relevant să devină specialist în APC în diferite domenii, ar constitui o investiție care ar putea conduce, în cele din urmă, la reducerea cheltuielilor și, astfel, la economii. Sunt importante, de asemenea, competențele non-tehnice, precum capacitățile de a dialoga pe piață. Colaborarea și dialogul dintre cumpărători și furnizori îi ajută pe cumpărători să înțeleagă ce este disponibil pe piață, iar pe furnizori să se pregătească pentru a răspunde nevoilor viitoare ale cumpărătorilor. Formarea personalului relevant astfel încât să devină specialist în achiziții circulare în diferite domenii este o investiție care ar putea conduce, în cele din urmă, la reducerea cheltuielilor și, astfel, la economii. În plus, trebuie sprijiniți potențialii furnizori – în special IMM-urile și întreprinderile sociale – astfel încât să liciteze pentru contracte publice circulare. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Promovarea

| 4.4.1. | Este vitală promovarea conceptului de APC, fie printr-o comunicare mai amplă a bunelor exemple și practici, fie, eventual, prin alte acțiuni manageriale, precum campaniile promoționale sau, acolo unde este cazul, inițiative publice și de instruire pe care CESE le-ar putea sprijini și organiza. Pe lângă achizitori calificați, achizițiile publice circulare au nevoie de decidenți implicați, de utilizatori informați, de responsabili de contract și de furnizori implicați, care să poată satisface noi nevoi. Proiectele-pilot oferă cumpărătorilor publici oportunitatea ideală de a consolida capacități, de a întreprinde acțiuni de sensibilizare și de a cataliza schimbările de pe piață oferind oportunități reale de afaceri. Viitoarele fluxuri europene de finanțare ar trebui să sprijine în continuare proiectele-pilot inovatoare în ceea ce privește APC, care promovează învățarea prin acțiune și oferă oportunități de extindere și reproducere. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Începând cu anul 2010, Comisia a strâns 189 de exemple de APV care pot fi surse de inspirație. Alte 12 vor fi pregătite în anul 2021. Multe dintre acestea evidențiază și APC. Comisia și-ar putea intensifica eforturile de a promova bune practici care au fost diseminate la nivelul tuturor statelor membre (12). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Platforma europeană a părților interesate în economia circulară a fost lansată ca o inițiativă comună a Comisiei Europene și a CESE în martie 2017. Aceasta reunește părți interesate active în domeniul economiei circulare în Europa și facilitează schimbul de bune practici, de cunoștințe și de lecții învățate în economia circulară (13) (14). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Unele țări au premii naționale pentru achiziții și, de regulă, prevăd o categorie pentru achizițiile verzi/inovatoare/sociale. CESE propune crearea unui Premiu european pentru achiziții publice. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | De asemenea, instituțiile UE ar trebui să conducă prin exemplu, realizând APC și evidențiind acest lucru prin studii de caz, pentru a scoate în relief oportunitățile și beneficiile disponibile pentru toți achizitorii publici. În general, toate ofertele trebuie să includă criterii privind APV. |
| --- | --- |

4.4.5.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

1

(2)  În 2017, Comisia Europeană a publicat o broșură utilă pe această temă: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/cp_european_commission_brochure_en.pdf

2

(3)  A se vedea Planul de acțiune privind economia circulară al Comisiei, avizul CESE pe tema Noul Plan de acțiune privind economia circulară și raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European.

3

Noul Plan de acțiune privind economia circulară

(4)  JO C 364, 28.10.2020, p. 94.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020XC0401(05)&from=RO

5

(6)  Se va menționa în Ghidul CE privind achizițiile publice responsabile social, care este în curs de elaborare.

6

(7)  #webuysocialeu – YouTube.

7

(8)  Costul pe ciclul de viață – APV – Mediul – Comisia Europeană (europa.eu).

8

(9)  Urmărirea obiectivelor sociale prin achiziții publice | EASME (europa.eu)

9

(10)  https://ted.europa.eu/TED/browse/browseByMap.do

10

(11)  Consiliul Internațional pentru Inițiative Locale de Mediu (https://iclei-europe.org).

11

(12)  A se vedea https://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

12

(13)  A se vedea https://circulareconomy.europa.eu/platform/en/good-practices

13

(14)  Un bun exemplu de plan local de achiziții este Planul de la Amsterdam: https://mk0mraduurzaamnh901f.kinstacdn.com/wp-content/uploads/2020/01/MRA_CirculairInkopen_ENGdef01.pdf

14

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/23

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Niciun pact verde fără un pact social”

(aviz din proprie inițiativă)

(2021/C 341/03)

| Raportor: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |

Raportor:

Norbert KLUGE

| Decizia Adunării Plenare | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 11.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 210/3/12 |

Decizia Adunării Plenare

20.2.2020

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

11.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

210/3/12

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Statele, întreprinderile și cetățenii trebuie să răspundă împreună și rapid unor provocări fundamentale și care evoluează rapid. Ei trebuie să își asume responsabilitatea comună de a nu lăsa pe nimeni deoparte. Redresarea trebuie să se bazeze pe „protejarea drepturilor omului și a drepturilor sociale, a valorilor democratice și a statului de drept, fructificarea întregului potențial al pieței unice, realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), crearea unei economii circulare și realizarea neutralității climatice în UE până cel târziu în 2050” (1). CESE subliniază faptul că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol de lider în acest proces, inclusiv la nivel global. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tranziția către modele economice mai verzi și mai durabile va genera costuri economice ridicate cu riscul creșterii inegalităților sociale și al erodării coeziunii sociale (2). Nu va exista niciun „pact verde” fără un „pact social” integrat. O serie de componente esențiale ale acțiunii politice trebuie să intervină pentru a garanta o legătură strânsă între Pactul verde și justiția socială. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Promovarea ocupării forței de muncă și a competențelor, a unei tranziții fără sincope și a unui dialog social dinamic sunt, în mod evident, elemente importante. Cu toate acestea, un pact social ca parte esențială a unui nou pact verde nu are, cu siguranță, legătură doar cu „munca”. Este vorba despre venituri, securitate socială și sprijin fiscal pentru toți cei care au nevoie de ele, inclusiv pentru persoanele fără acces la un loc de muncă. Includerea tuturor actorilor societății civile trebuie să fie un efort comun și o preocupare comună, chiar și în cadrul procesului decizional al întreprinderilor; cu alte cuvinte, trebuie luată în considerare includerea celor mai vulnerabile grupuri. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Întreprinderile trebuie să contribuie la Pactul verde și social în limita capacităților lor specifice. Ele trebuie, desigur, să își păstreze obiectivul de a fi profitabile și competitive. În același timp, întreprinderile pot juca un rol mai proeminent în gestionarea contribuțiilor lor specifice pentru ca Pactul verde, planurile de redresare și reziliență și transformarea industrială să aibă succes și să fie benefice din punct de vedere social. Acest obiectiv include promovarea antreprenoriatului și a rolului special al IMM-urilor, precum și a rolului întreprinderilor din economia socială, care ar trebui considerate actori complementari în conectarea piețelor forței de muncă regionale și locale la schimbările industriale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | O componentă-cheie a unei astfel de abordări o reprezintă un dialog consistent și orientat spre viitor (3). Acesta va sprijini, de asemenea, o guvernanță corporativă mai deschisă și mai axată pe participare. Deși eficiența procesului decizional este una dintre condițiile esențiale pentru succesul întreprinderilor și deși consiliile lor de administrație trebuie să păstreze flexibilitatea necesară pentru a asigura un echilibru între interesele individuale ale părților interesate, dialogul social poate juca un rol constructiv pentru a îmbunătăți calitatea procesului decizional al întreprinderilor, după cum au confirmat multe studii empirice. Inițiativa Workers’ voice (4) (Vocea lucrătorilor) urmărește să provoace schimbări pozitive pe termen lung în cadrul întreprinderilor, bazându-se pe cunoștințele interne despre procedurile lor, îmbunătățind astfel gestionarea riscurilor și controlul conformității. Astfel, crește nivelul de informare și calitatea deciziilor care vor fi luate în cadrul consiliilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recunoaște înțelegerea Comisiei Europene cu privire la această problemă, exprimată în Planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale (din martie 2021): pe măsură ce Europa trece de la gestionarea crizei la faza de redresare, „dialogul social, informarea, consultarea și participarea lucrătorilor și a reprezentanților acestora la diferite niveluri (inclusiv la nivel de întreprindere și la nivel sectorial) joacă un rol important în modelarea tranzițiilor economice și în încurajarea inovării la locul de muncă, în special în vederea dublei tranziții în curs de desfășurare și a schimbărilor de pe piața forței de muncă” (5). Comisia recomandă autorităților naționale și partenerilor sociali să se asigure că lucrătorii sunt informați și consultați și promovează participarea lucrătorilor la nivel de întreprindere în vederea încurajării inovării la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Această înțelegere sistematică a vocii lucrătorilor în cadrul procesului decizional al întreprinderilor privind restructurarea și inovarea în lumea muncii ar trebui să fie luată în considerare și în reforma semestrului european și în planurile naționale de reziliență. Politica comercială a UE ar putea să îl utilizeze tot mai mult la elaborarea politicii sale comerciale comune. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Deși cadrul de guvernanță corporativă existent al UE oferă îndrumări întreprinderilor cu privire la luarea în considerare a diverselor interese ale părților interesate, guvernanța corporativă durabilă necesită o înțelegere mai largă și pluralistă a ceea ce se presupune că este o întreprindere. Recunoscând importanța esențială a acționarilor în supravegherea întreprinderilor, CESE ar dori să existe un stimulent pentru se a avea în vedere o legislație a societăților comerciale mai adecvată și pe părțile interesate, în cadrul guvernanței corporative a UE, care să ia în considerare în mod sistematic vocea lucrătorilor. O difuzare mai largă a acestor puncte de vedere și o abordare prospectivă de acest tip ar trebui să contribuie la un răspuns mai bun la provocările enorme pe care le generează schimbările climatice și digitale și redresarea după pandemia de COVID-19.
  O bună guvernanță corporativă ar trebui înțeleasă din perspectiva societății, combinând „costurile” pe care durabilitatea le presupune pentru o întreprindere cu beneficiile pe care societatea le obține dintr-o guvernanță corporativă mai durabilă. La beneficiile pentru mediu, s-ar adăuga și progresele către o societate mai favorabilă incluziunii, și anume prin angajarea unei forțe de muncă mai diversificate. |
| --- | --- |

1.8.

O bună guvernanță corporativă ar trebui înțeleasă din perspectiva societății, combinând „costurile” pe care durabilitatea le presupune pentru o întreprindere cu beneficiile pe care societatea le obține dintr-o guvernanță corporativă mai durabilă. La beneficiile pentru mediu, s-ar adăuga și progresele către o societate mai favorabilă incluziunii, și anume prin angajarea unei forțe de muncă mai diversificate.

| 1.9. | Vocea tuturor părților interesate, în special a lucrătorilor ca elemente constitutive ale întreprinderii, trebuie să se înscrie în eforturile depuse pentru ca întreprinderile de mâine să fie durabile și competitive într-un mediu sănătos. IMM-urile, cooperativele și activitățile din economia socială joacă un rol important în acest demers. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE ar dori să existe o gândire mai deschisă și mai incluzivă în legătură cu cadrul UE în domeniul economiei, care să capaciteze cetățenii proactivi ca antreprenori, lucrători și consumatori/prosumatori și care să permită organizațiilor sale democratice și reprezentative să anticipeze și să modeleze schimbările (6). În plus, întreprinderile ar trebui să fie ghidate în a-și aduce contribuția la o societate mai favorabilă incluziunii. Acesta este cel mai eficient mod de a îndeplini obiectivul UE de „a nu lăsa pe nimeni deoparte”. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că ar trebui încurajată crearea de valoare pe termen lung ca o atribuție a directorilor executivi prin urmărirea intereselor pe termen lung și, prin urmare, prin îmbunătățirea responsabilității directorilor față de durabilitatea întreprinderii. Contribuția lucrătorilor prin canale adecvate poate avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra strategiilor și investițiilor corporative pe termen lung. Metode precum reprezentarea lucrătorilor în consiliile de administrație și-au dovedit în dese ocazii contribuția pozitivă pentru ca întreprinderile să adopte strategii și investiții pe termen lung (7). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Dimensiunea socială trebuie să fie recunoscută în viitoarea strategie industrială actualizată și trebuie luate în considerare aspectele sociale, precum și cele economice și ecologice, atunci când se elaborează indicatori-cheie de performanță (ICP) pentru a măsura mai bine transformarea industriei europene și reziliența acesteia în perioada post-pandemică, care vor fi incluși în actualizarea strategiei industriale a UE, care a fost publicată de Comisie la 5 mai 2021. Aspectele sociale (inclusiv de muncă), precum și aspectele economice și ecologice trebuie să fie luate în considerare pe picior de egalitate. Dimensiunea socială și de mediu, care ar trebui integrată în indicatori-cheie de performanță ar trebui luată în considerare nu numai în politica industrială și piețele financiare, ci și în sistemele de contabilitate ale gestiunii corporative și în procesul decizional și ar trebui să măsoare capitalul natural (8), social și uman pe lângă capitalul financiar. Legislația europeană ar trebui să sprijine standardele contabile din Europa care să reflecte în mod adecvat costurile sociale și economice reale. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ținând seama de aceste considerații, CESE dorește să deschidă discuția politică la toate nivelurile cu privire la modul de creare a unui nou cadru al UE privind părțile interesate. Parlamentul European și viitoarele președinții ale Consiliului UE trebuie să conducă această dezbatere cu privire la modul în care interacțiunea tuturor grupurilor de interese poate fi trasată politic și poate, de asemenea, în cele din urmă, să se concretizeze într-un cadru juridic îmbunătățit al UE privind părțile interesate, ca una dintre condițiile esențiale pentru a crea întreprinderi favorabile climei și reziliente, prospere economic, durabile pe termen lung și, în același timp, responsabile din punct de vedere social. Acest demers ar trebui să ia în considerare comportamentul investitorilor și a piețelor de capital. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Pentru a permite participarea la nivel european și pentru a asigura o informare directă, CESE solicită Comisiei UE și Parlamentului UE să continue discuția cu privire la o directivă-cadru a UE pentru standarde minime de informare, consultare și participare a lucrătorilor la nivelul consiliilor de administrație în cazurile în care întreprinderile adoptă dreptul societăților comerciale europene. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Calitatea înaltă a procesului decizional al întreprinderilor prezintă o importanță deosebită pentru toate părțile interesate, inclusiv pentru acționari. În acest spirit și animat de obiectivele UE cuprinse în Pactul verde și în programul de redresare Next Generation EU, CESE solicită factorilor de decizie din UE să regândească cadrul UE privind guvernanța corporativă, inclusiv directiva privind drepturile acționarilor, în vederea aducerii unor îmbunătățiri ulterioare. Cu toate acestea, CESE subliniază importanța evaluării impactului și a respectării principiilor unei mai bune reglementări în orice acțiune de reglementare posibilă în acest sens. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Cu toate că responsabilitățile tuturor actorilor (întreprinderi, autorități și societatea civilă) trebuie să fie clare, într-o astfel de dezbatere pe tema unui cadru mai bun al UE pentru o bună guvernanță corporativă, CESE pledează pentru punerea unui accent deosebit pe legătura cu politicile active ale pieței forței de muncă și cu impactul lor regional, pe servicii publice eficiente de ocupare a forței de muncă, pe sisteme de securitate socială adaptate la modelele în schimbare ale piețelor de muncă și pe instituirea unor plase de siguranță adecvate în ceea ce privește venitul minim și serviciile sociale pentru grupurile cele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Urmând conceptul de bună guvernanță corporativă pentru un pact verde de succes asociat cu un pact social favorabil incluziunii, CESE încurajează Comisia Europeană să integreze în programul său de lucru un model mai larg privind părțile interesate, ca reper pentru o guvernanță corporativă sustenabilă. Dezbaterea pe această temă s-ar putea baza pe rezoluții, avize și rapoarte deja adoptate atât de CESE, cât și de PE. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Pactul verde și redresarea în urma pandemiei de COVID-19 ca subiect al tranziției juste a Europei

| 2.1. | Cadrul de reglementare european nu pune încă, pe deplin, pe picior de egalitate obiectivele sociale, ecologice și economice. În timp ce „Planul de acțiune pentru finanțarea creșterii durabile” (9), care urmărește reorientarea fluxurilor de capital către o economie mai durabilă, integrând durabilitatea în gestionarea riscurilor și promovând transparența și viziunea pe termen lung, se referă la dimensiunile de mediu, economice și sociale ale durabilității, sistemul de clasificare unificat (sau taxonomia) pentru activitățile durabile definește până în prezent doar criteriile pentru activitățile economice durabile din punct de vedere ecologic, amânând o definiție a criteriilor sociale (10). În acest context, Comisia Europeană vede investitorii (și lucrătorii investesc și ei în întreprinderea lor) ca fiind una dintre forțele motrice pentru dezvoltarea durabilă și explorează, de asemenea, modalități de a capacita consumatorii și alte părți interesate în tranziția către dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Efectele pandemiei de COVID-19 asupra locurilor de muncă și a întreprinderilor sunt fără precedent, afectând sănătatea și siguranța, organizarea muncii și condițiile economice și financiare ale întreprinderilor și accelerând tendințele de restructurare și digitalizare, precum și polarizarea piețelor forței de muncă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În fața acestor incertitudini, politicile europene trebuie să aducă îmbunătățiri reale în viața oamenilor (11). Modelul social al unor societăți favorabile incluziunii, pluraliste și democratice are nevoie de o societate civilă rezilientă și de un mediu social solid și durabil bazat pe politici naționale și pe integrare legată de muncă. În caz contrar, naționalismul și populismul amenință din ce în ce mai mult să răstoarne valorile democratice și să submineze stabilitatea socială și politică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Există o nevoie reală de a dezvolta un concept larg al dimensiunii sociale pentru a sprijini Pactul verde, prin includerea tuturor părților interesate relevante. Această abordare ar trebui să includă politicile relevante ale UE, precum și ale statelor membre, de exemplu, cele privind ocuparea forței de muncă, protecția socială și bunăstarea, sănătatea și educația și formarea profesională, cu accent pe grupurile cele mai vulnerabile din societate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Statele membre ar trebui să promoveze reforme structurale în special în politicile de protecție socială, de ocupare a forței de muncă și de educație și formare profesională, astfel încât să fie mai bine dotate pentru a face față provocărilor unei tranziții echitabile. Acest lucru înseamnă politici active ale pieței forței de muncă, servicii publice eficiente de ocupare a forței de muncă, sisteme de securitate socială adaptate la evoluția pieței forței de muncă și instituirea unor plase de siguranță adecvate în ceea ce privește venitul minim și serviciile sociale pentru grupurile cele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Întreprinderile durabile trebuie să creeze competitivitate, perspective de muncă și venituri decente în amenajări reziliente și în medii sănătoase. Aceasta este una dintre premisele cheie pentru obiectivele și valorile europene pentru ca schimbarea către o tranziție justă să fie benefică pentru societatea civilă în ansamblu. În perioadele de tranziție și de criză, implicarea angajaților și a părților interesate este importantă și poate oferi o bază solidă pentru sprijinirea angajaților în cadrul întreprinderilor și al societăților și poate, astfel, să stimuleze securitatea și stabilitatea. Acest lucru este esențial pentru avantajul competitiv al unei întreprinderi într-o societate globală. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Către o guvernanță corporativă durabilă din punct de vedere ecologic, social și economic

| 3.1. | Respectând diferențele naționale și cele care există între întreprinderi, informarea, consultarea și participarea la nivelul consiliului de administrație reprezintă o problemă de politică cheie pentru întreprinderile durabile, care sprijină pe termen mai lung și îmbunătățește calitatea luării deciziilor într-o agendă de reformă economică (12). În acest context, „buna reputație” a unei întreprinderi devine un avantaj competitiv. Guvernanța corporativă sustenabilă trebuie să încurajeze un accent pe termen lung și pluralist în deciziile întreprinderilor, menținând în același timp acuratețea, calitatea și eficacitatea procesului decizional. Interesul legal al întreprinderilor de care sunt legate atribuțiile directorilor ar trebui să se distingă de interesul acționarilor, care uneori tinde să se concentreze pe profitul pe termen scurt. O abordare, pluralistă, durabilă și pe termen lung ar trebui să includă și interesele angajaților și alte interese ale părților interesate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În acest scop, Comisia Europeană a întreprins câțiva pași preliminari către o eventuală inițiativă legislativă privind obligația de diligență. CESE susține cu fermitate aceste inițiative (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În plus, ar trebui discutată și dezvoltată, pe lângă indicatorii de costuri și de productivitate, o nouă paradigmă de anticipare și de gestionare a schimbării ca element al „bunei” guvernanțe corporative, care să țină seama și de costurile sociale ale restructurării și schimbării, precum și de contribuția unei întreprinderi la o societate mai favorabilă incluziunii. Trebuie, de asemenea, să se țină seama de efectele asupra repartizării veniturilor, egalității de vârstă și de gen, locurilor de muncă, calității mediului și a ocupării forței de muncă și durabilității și incluziunii sociale (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aspectele sociale nu apar încă în același mod în indicatorii-cheie de performanță pentru analiza financiară și evaluarea întreprinderii. În timp ce Comisia Europeană a încredințat Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG) misiunea de a elabora un standard european de raportare, nu există încă un standard global de măsurare și de evaluare, pentru o estimare financiară și a dezvălui impactul activităților întreprinderilor. Măsurarea, estimarea financiară și raportarea impactului întreprinderilor ar ușura tranziția acestora către neutralitatea climatică. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În acest sens, CESE așteaptă să se înregistreze progrese clare în viitoarea revizuire a directivei privind raportarea de informații nefinanciare în domeniul standardelor de raportare privind aspectele sociale și profesionale ale guvernanței, inclusiv condițiile de muncă, egalitatea în cadrul consiliilor de administrație și angajarea de lucrători defavorizați sau cu handicap. Sustenabilitatea generală a întreprinderilor ar trebui măsurată și evaluată cu exactitate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În conformitate cu obiectivele Pactului verde și ale redresării, scopul atribuit până în prezent gestiunii corporative, de a genera randamente pentru acționari trebuie acum să fie completat în mod egal cu o perspectivă legată de responsabilitatea socială și ecologică (15). Prin urmare, este esențial să se asigure canale pentru ca vocea lucrătorilor să conteze în mod sistematic în procesul decizional al întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | După cum s-a menționat deja în avizul CESE privind tranziția industrială către o economie europeană verde și digitală (16), CESE îndeamnă Comisia să consolideze și să dezvolte dimensiunea socială într-o strategie industrială ajustată și actualizată. Acest lucru ar trebui, de asemenea, să aibă un impact asupra indicatorilor-cheie de performanță care urmează să fie elaborați, abordând, de exemplu, chestiunea includerii unor indicatori sociali. Reprezentanții angajaților și ai societății civile trebuie să aibă un cuvânt de spus în consultările privind indicatorii-cheie de performanță corespunzători pentru a măsura succesul Pactului verde, atât la nivelul sectoarelor de activitate, cât și la nivelul întreprinderii. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Merită să reflectăm dacă cadrul juridic al UE ar trebui să contribuie la definirea unui standard minim de informare, consultare obligatorie și participare a lucrătorilor prin canale adecvate, de exemplu, în structurile de conducere ale întreprinderilor pentru a permite să se facă auzită vocea lucrătorilor (17), garantând informarea și consultarea lucrătorilor dintr-o etapă timpurie, precum și anticiparea schimbărilor. Deși există o experiență pozitivă în acest sens, este necesar să se îmbunătățească implementarea și punerea în aplicare. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În același timp, trebuie să se consolideze egalitatea de gen în consiliile de administrație și în funcțiile de conducere executivă. Trebuie să se împiedice eludarea sau reducerea participării lucrătorilor la nivelul consiliilor de administrație, practicile de inginerie juridică corporativă și construcții artificiale, cum ar fi societățile de tip „cutie poștală”, create cu scopul de a evita participarea lucrătorilor. Pentru participarea lucrătorilor la nivelul consiliilor de administrație, astfel cum se prevede în legislația națională a cel puțin douăsprezece state membre și înțeleasă, de obicei, ca implicare a acestora în procesul decizional, aceasta înseamnă o abordare care dezvoltă și promovează în mod activ un nivel minim obligatoriu de drepturi de participare bazat pe standarde minime europene comune de reprezentare. Un exemplu este Directiva privind comitetul european de întreprindere, care trebuie să corespundă mai bine realităților actuale și nevoilor viitoare ale restructurării transnaționale, asigurând dotarea comitetelor europene de întreprindere cu resursele și competențele necesare și aplicând sancțiuni pentru întreprinderile care nu respectă regulile. De asemenea, consultarea sectorială ar trebui să joace un rol mai activ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | O Europă socială trebuie să fie ghidată de norme comune, care să asigure adeziunea întreprinderilor și a proprietarilor lor la „buna guvernanță corporativă”. Acest lucru servește ca element esențial într-un dialog social eficient (18). În acest sens, un cadru juridic obligatoriu al UE privind diligența necesară și conduita profesională responsabilă, cu o componentă de implicare a lucrătorilor, va juca un rol important. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | „Integrarea participării” ar trebui să devină un element structural transversal în toate legislațiile și inițiativele europene care au un impact asupra condițiilor de muncă și de viață, pentru a promova securitatea socială și creșterea. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Propunerile de redresare și restructurare ale CESE în urma pandemiei de COVID-19: către un nou model societal.

1

(2)  JO C 47, 11.2.2020, p. 30.

2

(3)  JO C 10, 11.1.2021, p. 14.

3

(4)  Reprezentarea intereselor angajaților la nivel de unitate de lucru și de întreprindere de către comitetele de întreprindere și reprezentanții sindicali în cadrul consiliilor de administrație acționează întotdeauna în mod diferit ca echivalent funcțional al dialogului social și al sistemelor de negociere colectivă în contexte naționale particulare. Există, la nivelul UE, o definiție a noțiunilor de informare și consultare în temeiul Directivei privind comitetul european de întreprindere. În ceea ce privește participarea în consiliile de administrație, legislația UE privind societatea europeană (SE) se referă numai la dispozițiile naționale preexistente. Din acest motiv, folosim expresia „workers’ voice” ca termen generic pentru a facilita o înțelegere comună a scopului acestui aviz.

4

workers’ voice

(5)  https://ec.europa.eu/info/files/european-pillar-social-rights-action-plan_ro

5

(6)  Comisia Europeană pregătește o inițiativă privind capacitarea ecologică a consumatorilor, inițiativă care va aborda și anumite elemente sociale. În plus, va exista o inițiativă privind produsele durabile care va necesita furnizarea de informații despre criteriile de durabilitate ale anumitor categorii de produse și va aborda, de asemenea, aspecte sociale.

6

(7)  Aceste aspecte vor fi abordate în viitoarea propunere legislativă a Comisiei privind guvernanța corporativă sustenabilă și, în special, în partea care prezintă atribuțiile directorilor. Potrivit Comisiei, sindicatele și părțile interesate trebuie să fie implicate în discuția conceptuală dintr-o etapă timpurie.

7

(8)  Comisia Europeană lucrează deja cu mediul de afaceri în ceea ce privește contabilizarea capitalului natural. Deoarece există diferite metode, lucrările în curs încearcă să le eficientizeze și să elaboreze standarde comune în acest scop. Sindicatele și părțile interesate ar trebui să fie implicate în elaborarea unor astfel de standarde.

8

(9)  COM(2018) 97 final.

9

(10)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

10

(11)  JO C 228, 5.7.2019, p. 24.

11

(12)  JO C 161, 6.6.2013, p. 35.

12

(13)  JO C 429, 11.12.2020, p. 136.

13

(14)  De exemplu, considerațiile alianței „Value Balancing Alliance” ar putea contribui la creșterea ponderii investițiilor în personal calificat în bilanțuri. Consiliile de administrație ale mai multor întreprinderi mari – germane – lucrează în prezent împreună în cadrul acestei alianțe. https://www.value-balancing.com/

14

(15)  JO C 106, 31.3.2020, p. 1.

15

(16)  JO C 56, 16.2.2021, p. 10.

16

(17)  JO C 10, 11.1.2021, p. 14.

17

(18)  JO C 10, 11.1.2021, p. 14.

18

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 561-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – JDE62 – Interactio, 9.6.2021-10.6.2021

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/29

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune în cadrul programului Orizont Europa

[COM(2021) 87 final – 2021/0048(NLE)]

(2021/C 341/04)

| Raportor: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Raportor:

Anastasis YIAPANIS

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 6.5.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 187 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Decizia Biroului | 23.3.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 160/0/3 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 6.5.2021

Temei juridic

Articolele 187 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Decizia Biroului

23.3.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

160/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că rezultatele finale ale activității întreprinderilor comune (IC) sunt extrem de importante pentru viitorul economiei europene. Acum este momentul de a mobiliza toate resursele posibile și de a transforma economia noastră, stimulând tehnologiile revoluționare și modelele economice durabile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Interacțiunea și colaborările cu alte parteneriate europene ar trebui să se concentreze pe rezultate strategice și bazate pe impact. Sinergiile dintre diferitele programe de finanțare ale Uniunii și politicile Uniunii, precum și sinergiile cu finanțarea UE și națională pusă la dispoziție la nivelul statelor membre sunt vitale pentru a garanta că proiectele de cercetare și inovare au cel mai mare impact posibil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nu este foarte clar dacă și în ce mod parteneriatele europene vor fi deschise unui număr cât mai mare de părți interesate. CESE consideră că activitățile tuturor întreprinderilor comune ar trebui să fie guvernate de principiile participării deschise și transparenței. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Implicarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile este de o importanță capitală pentru succesul întreprinderilor comune, atât ca furnizori de expertiză, cât și în calitatea lor de canale de comunicare. CESE solicită un dialog permanent cu societatea civilă în cadrul grupurilor consultative existente ale întreprinderilor comune și includerea partenerilor sociali relevanți și a organizațiilor societății civile (OSC) în grupurile părților interesate din cadrul întreprinderilor comune. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Existența unor norme eterogene la nivelul diferitelor întreprinderi comune creează o lipsă de claritate, iar CESE solicită, pe cât posibil, o abordare omogenă, respectând în același timp specificitatea fiecărei întreprinderi comune. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este îngrijorat de numărul redus de organizații numite ca membri fondatori privați pentru mai multe întreprinderi. De asemenea, solicită deschidere și transparență în procesul de selecție a membrilor asociați. Întreprinderile comune ar trebui să încerce să atragă un număr cât mai mare de state membre. Avantajul de a deveni membru este unul foarte limitat, având în vedere principiul cererilor deschise pentru finanțare. Prin urmare, numărul de membri privați în consiliul de conducere ar trebui să crească, astfel cum este cazul întreprinderii comune „O aviație curată”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Articolul 26 alineatul (4) litera (b) ar trebui înlocuit cu „contribuțiile financiare ale membrilor și ale partenerilor contribuitori la întreprinderea comună pentru costurile operaționale”. Rolul partenerilor contribuitori este neclar în ceea ce privește participarea la activități, implicarea în guvernanță, beneficiile aduse de contribuția financiară etc. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Este necesar să se asigure într-o măsură cât mai mare efectul de pârghie al finanțării UE și să se încurajeze contribuțiile private care reflectă capacitatea contribuitorilor. CESE apreciază propunerea potrivit căreia costurile anuale pentru IMM-uri ar trebui să fie semnificativ mai mici și este în favoarea alocării unei părți din bugetul întreprinderilor comune activităților IMM-urilor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită o explicație exactă a procedurii de elaborare a programului de lucru pentru fiecare întreprindere comună și de includere a acesteia în partea I a regulamentului. Rezultatele finale ale cercetării ar trebui să fie comunicate tuturor părților interesate din UE. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE apreciază în mod deosebit propunerea ca partenerii să nu mai fie obligați să raporteze costurile neeligibile și intenția de a evita dubla auditare. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Trebuie urmărit interesul propriu al UE, iar Spațiul european de cercetare și capacitatea de inovare a Europei trebuie consolidate. CESE insistă ca rezultatele cercetării realizate de întreprinderile comune să fie valorificate la scară industrială în UE, utilizând tehnologie europeană. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Inovarea și brevetele europene ar trebui să fie bine protejate împotriva intențiilor ostile și a spionajului economic. Punerea în aplicare a brevetului european cu efect unitar este un imperativ, iar proprietatea intelectuală și brevetele reprezintă un aspect esențial, dar acestea nu sunt menționate în propunerea legislativă a Comisiei. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE salută obligațiile de monitorizare pentru incluziunea IMM-urilor, componența geografică și rata de cofinanțare. De asemenea, ar trebui introduși indicatori calitativi, cum ar fi tipul de inovații aduse, avantajele pentru societatea civilă și numărul de noi locuri de muncă create. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Introducere

| 2.1. | Strategia europeană de redresare este foarte clară, concentrându-se pe dubla tranziție: verde și digitală, precum și pe abordarea dependențelor strategice. În acest sens, întreprinderile comune joacă un rol foarte important în reunirea expertizei europene din diferite sectoare economice, stimulând competitivitatea, îmbunătățind competențele și consolidând baza industrială. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comisia Europeană propune crearea a nouă întreprinderi comune, în cadrul pilonului II al programului Orizont Europa – „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”: O bioeconomie circulară în Europa, O aviație curată, Hidrogen curat, Căile ferate ale Europei, EDCTP3 – Sănătatea la nivel mondial, Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății, Tehnologii digitale esențiale, Proiectul de cercetare privind ATM în contextul Cerului unic european și Rețele și servicii inteligente. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Agendele tuturor întreprinderilor comune ar trebui să se bazeze pe Pactul verde european (1), pe Strategia digitală europeană (2) și pe obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (3) și să transpună obiectivele actualizării Strategiei industriale din 2020: Către o piață unică mai puternică pentru redresarea Europei (4). Acestea ar trebui să includă partenerii sociali și organizațiile societății civile din UE, IMM-urile, autoritățile publice și alte părți interesate, însă deocamdată lucrurile nu stau așa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Principalul obiectiv al întreprinderilor comune este de a stimula cercetarea și inovarea în întreaga Uniune, accelerând, în același timp, tranzițiile economice, sociale, digitale și ecologice. Este foarte clar că întreprinderile comune au capacitatea de a dezvolta parteneriate public-privat solide, capabile să consolideze poziția de lider a UE, să stimuleze competitivitatea și creșterea economică și să colecteze cunoștințe, expertiză și excelență științifică din întreaga Uniune și din țări terțe. Schimbul de cunoștințe între teritorii și între cetățeni și întreprinderi este extrem de important. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cercetarea și inovarea sunt, de asemenea, extrem de importante pentru redresarea durabilă a Europei după pandemie, asigurând competitivitatea economiei, crearea de locuri de muncă, creșterea durabilă și contribuind la autonomia UE. Numai prin investiții mari în cercetare și inovare, UE își va păstra poziția de vârf pe scena mondială. Acum este momentul de a mobiliza toate resursele posibile și de a transforma economia noastră, stimulând tehnologiile revoluționare și modelele economice durabile. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În ceea ce privește investițiile în cercetare și inovare, UE a rămas în urmă în comparație cu alte părți ale lumii, în special SUA și Asia. Același lucru este valabil și în ceea ce privește capacitatea și viteza cu care rezultatele cercetării și dezvoltării sunt transpuse în produse și servicii inovatoare. Această situație nu este acceptabilă pe termen lung, iar Europa poate deveni lider mondial numai dacă valorifică impulsul creat de Orizont 2020. CESE a avertizat deja că „tehnologiile dezvoltate în Europa sunt mult prea des comercializate în altă parte. UE nu a fost capabilă să creeze giganți tehnologici. Prea puține companii inovatoare tinere și lidere în domeniul lor de activitate devin firme mari, cu o activitate intensivă în domeniul cercetării și dezvoltării” (5). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | Întreprinderile comune mobilizează fonduri europene, naționale și private cu intenția de a reuni cele mai importante părți interesate din domeniul cercetării europene, inclusiv țările asociate. CESE consideră că rezultatele finale ale activității lor sunt extrem de importante pentru viitorul economiei europene. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Activitatea fiecărei întreprinderi comune ar trebui să fie caracterizată de transparență deplină și de activități ambițioase axate pe obiective. Interacțiunea și colaborările cu alte parteneriate europene, în special cu alte aproximativ 120 de inițiative de parteneriat din cadrul Orizont 2020, ar trebui să se concentreze pe rezultate strategice și bazate pe impact. Nu în ultimul rând, „sinergiile dintre diferitele programe de finanțare ale Uniunii și politicile Uniunii, respectiv cu fondurile structurale, prin intermediul reglementărilor compatibile, sunt vitale pentru a garanta cel mai mare impact al proiectelor de cercetare și inovare” (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE apreciază intenția Comisiei de a deschide parteneriatele europene unui număr cât mai mare de părți interesate, dar nu este foarte clar dacă și în ce mod se va realiza efectiv acest lucru. Membrii fondatori privați sunt destul de puțini, în timp ce membrii asociați urmează să fie selectați de un consiliu de conducere restrâns. De asemenea, nu este clar modul în care partenerii contribuitori vor fi stimulați să se alăture întreprinderilor comune. CESE consideră că activitățile tuturor întreprinderilor comune ar trebui să fie guvernate de principiile participării deschise și transparenței. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că partea a II-a a regulamentului implică uneori abordări și norme organizatorice diferite pentru întreprinderile comune. Este necesar să se asigure într-o măsură cât mai mare efectul de pârghie al finanțării UE și să se încurajeze contribuțiile private care reflectă capacitatea contribuitorilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În ceea ce privește reprezentarea echilibrată din punct de vedere geografic, doar întreprinderea comună europeană „Căile ferate ale Europei” introduce o astfel de regulă organizatorică. În plus, deși cooperarea dintre întreprinderile comune este extrem de importantă, acest lucru este menționat doar în legătură cu întreprinderile comune „O aviație curată” și „SESAR”. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE observă, de asemenea, că, în ceea ce privește „Hidrogen curat”, „EDCTP3”, „Rețele și servicii inteligente” și întreprinderile comune din domeniul tehnologiilor digitale esențiale, nu se menționează selecția membrilor asociați. În plus, în unele cazuri, acestea trebuie să fie aprobate de Comisie, în timp ce în altele, ele trebuie să fie selectate doar de consiliul de conducere. CESE consideră că existența unor norme omogene ar crea mai multă claritate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE este îngrijorat de numărul redus de organizații numite ca membri fondatori privați pentru mai multe întreprinderi. Este extrem de important ca disponibilitatea și accesul la întreprinderile comune să fie cât mai extinse posibil. CESE solicită o analiză aprofundată, axată pe extinderea membrilor fondatori propuși pentru toate întreprinderile comune și pe deschidere și transparență în selectarea membrilor asociați. În plus, pentru a asigura coerența cu politicile naționale și regionale, întreprinderile comune ar trebui să încerce să atragă un număr cât mai mare de state membre. Avantajul de a deveni membru este unul foarte limitat, având în vedere principiul cererilor deschise pentru finanțare. Prin urmare, CESE consideră că numărul de membri privați în consiliul de conducere ar trebui să crească, astfel cum este cazul întreprinderii comune „O aviație curată”. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Statele membre au ecosisteme structurale de inovare diferite, iar cercetarea și inovarea încununate de succes nu prosperă în același mod. CESE solicită investiții din partea tuturor statelor membre și implicarea acestora, în special a celor mai puțin avansate. Activitatea întreprinderilor comune trebuie sincronizată cu alte programe de cercetare și inovare ale UE, inclusiv cu Mecanismul de redresare și reziliență (7). Statelor membre ar trebui să li se recomande să creeze legături structurate între planurile lor naționale de redresare și agendele strategice de cercetare și inovare ale întreprinderilor comune și să creeze sinergii, inclusiv cu programele de finanțare la nivel național. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE apreciază contribuția bugetară de aproape 10 miliarde EUR din bugetul UE. Comisia consideră că această sumă ar putea fi majorată în unele sectoare esențiale pentru a mobiliza resurse suplimentare importante din partea sectorului privat și a bugetelor statelor membre. Acordul privind cadrele financiare multianuale din decembrie 2020 privind alocarea a 5 miliarde EUR din „NextGenerationEU” programului Orizont Europa ar trebui să suplimenteze finanțarea întreprinderilor comune care acoperă sectoarele grav afectate de pandemia de COVID-19 și pe cele care abordează dependențele strategice. În orice caz, articolul 26 alineatul (4) litera (b) ar trebui înlocuit cu „contribuțiile financiare ale membrilor și ale partenerilor contribuitori la întreprinderea comună pentru costurile operaționale”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE solicită mai multă claritate, transparență și o analiză ex ante a raportului costuri-beneficii în ceea ce privește propunerea de instituire a unui serviciu administrativ comun pentru toate întreprinderile comune, pentru a evalua dacă va exista o valoare adăugată reală și un câștig de eficiență. De asemenea, CESE se așteaptă ca gestionarea serviciului administrativ să fie pe deplin transparentă pentru cetățeni și întreprinderi și să se utilizeze tehnologia de vârf disponibilă, inclusiv tehnologia blockchain, analiza volumelor mari de date etc. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Implicarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile este de o importanță capitală pentru succesul întreprinderilor comune. Acestea ar trebui să fie implicate pe deplin atât ca furnizori de expertiză, cât și cu rol de canale de comunicare, astfel încât progresele și rezultatele finale să ajungă la întreaga comunitate de afaceri europeană, precum și la lucrători, consumatori și cetățeni. CESE solicită un dialog permanent cu societatea civilă în cadrul grupurilor consultative existente ale întreprinderilor comune și includerea partenerilor sociali relevanți și a organizațiilor societății civile în grupurile părților interesate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este de părere că ar trebui să existe mai multe diferențe în ceea ce privește organizarea întreprinderilor comune, deoarece acestea acoperă sectoare diferite cu caracteristici specifice. Cu toate acestea, principiile participării deschise a tuturor părților interesate și ale accesului IMM-urilor ar trebui să fie specificate în mod clar pentru toate întreprinderile comune, însă în prezent lucrurile nu stau așa. CESE a menționat că „în pofida eforturilor anterioare din cadrul programelor-cadru, IMM-urile ar trebui implicate mai mult în activitățile bazate pe C&I, iar programul Orizont Europa ar fi șansa cea mai bună de a le stimula să participe” (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | IMM-urile au probleme comune și au nevoie de sprijin pentru a se extinde și a pătrunde pe piețele internaționale. CESE apreciază că costurile administrative anuale pentru IMM-uri ar trebui să fie semnificativ mai mici decât cele pentru întreprinderile mari. Cu toate acestea, nu este clar motivul pentru care reprezentanții IMM-urilor sunt incluși în unele consilii de conducere (de exemplu, întreprinderile comune „O bioeconomie circulară în Europa” și „O aviație curată”), iar în altele nu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE consideră că o parte din bugetul întreprinderilor comune ar trebui să fie dedicată activităților IMM-urilor. Un astfel de buget ar trebui să fie pus la dispoziție cât mai curând posibil după înființarea întreprinderilor comune și ar trebui să fie disponibil în mod clar pe site-ul oficial al fiecărei întreprinderi comune. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Comisia trebuie să se asigure că fondurile disponibile sunt deschise tuturor participanților interesați, care răspund cererilor de propuneri din toate întreprinderile comune, și că procedura de acceptare a proiectelor este transparentă și echitabilă. CESE avertizează cu privire la posibilitatea ca unele organizații care sunt sprijinite de membrii fondatori ai întreprinderilor comune să aibă, într-un fel sau altul, facilități de acces preferențial. Acest lucru ar transforma programul într-o schemă amplă de sprijin sub formă de subvenții, pe care CESE o consideră total inacceptabilă. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE solicită o explicație exactă a procedurii de elaborare a programului de lucru pentru fiecare întreprindere comună și de includere a acesteia în partea I a regulamentului. În mod evident, ar trebui evitată o situație în care întreprinderile comune finanțează programe de cercetare pe care întreprinderile le-ar fi realizat oricum. În cele din urmă, CESE solicită ca rezultatele finale ale cercetării să fie disponibile pentru toate părțile interesate din UE. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În ceea ce privește simplificarea, CESE apreciază în mod deosebit propunerea ca partenerii să nu mai fie obligați să raporteze costurile neeligibile și intenția de a evita dubla auditare. De asemenea, salută eliminarea necesității de a audita costurile suplimentare aferente activităților, fie de către întreprinderea comună, fie de către orice altă autoritate a UE. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Reunirea cât mai multor părți interesate la nivel internațional este importantă pentru succesul întreprinderilor comune. Trebuie urmărit interesul propriu al UE, iar Spațiul european de cercetare și capacitatea de inovare a Europei trebuie consolidate. CESE insistă ca rezultatele cercetării realizate de întreprinderile comune să fie exploatate la scară industrială în UE, utilizând tehnologie europeană. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE a menționat deja că „UE nu își poate menține poziția de lider în domeniul inovării fără persoane cu competențe adecvate și fără politici inteligente privind proprietatea intelectuală. Trebuie să ne asigurăm că inovarea și brevetele europene sunt bine protejate împotriva intențiilor ostile și a spionajului economic. Prin urmare, este indispensabilă punerea în aplicare a brevetului european cu efect unitar” (9). De exemplu, în 2019, cercetătorii asiatici au depus 65 % din cererile de brevete de la nivel mondial. Europa se află la 11,3 % (10). Proprietatea intelectuală și brevetele reprezintă un aspect esențial, dar, din păcate, nu sunt menționate în propunerea Comisiei. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE apreciază articolul 171 dedicat monitorizării și evaluării activităților întreprinderilor comune. Comitetul salută în special obligațiile de monitorizare pentru incluziunea IMM-urilor, componența geografică și rata de cofinanțare. Cu toate acestea, CESE propune înlocuirea cuvântului „periodic” cu „anual” sau „la doi ani”, pentru a elimina ambiguitatea. Din același motiv, Comisia ar trebui să precizeze în mod clar care este serviciul responsabil de activitățile de monitorizare. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | CESE își menține opinia conform căreia „caracterul inteligent” al unui sistem socioeconomic nu poate fi măsurat numai pe baza unor indicatori cantitativi, cum ar fi cheltuielile pentru cercetare și inovare; de asemenea, ar trebui să se utilizeze indicatori calitativi, cum ar fi tipul de inovații aduse, avantajele pentru societatea civilă și numărul de noi locuri de muncă create” (11). |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Obiectivele ONU de dezvoltare durabilă.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_21_1884

4

(5)  JO C 364, 28.10.2020, p. 108

5

(6)  JO C 62, 15.2.2019, p. 33.

6

(7)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

7

(8)  JO C 62, 15.2.2019, p. 33.

8

(9)  JO C 364, 28.10.2020, p. 108.

9

(10)  World Intellectual Property Indicators 2020.

10

(11)  JO C 440, 6.12.2018, p. 73.

11

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/34

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul european în domeniul metrologiei derulat în comun de mai multe state membre

[COM(2021) 89 final – 2021/0049 COD]

(2021/C 341/05)

| Raportor: | domnul Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Philip VON BROCKDORFF

| Sesizare | Parlamentul European, 17.5.2021
  Consiliu, 5.5.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 11.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 229/0/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 17.5.2021

Consiliu, 5.5.2021

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

11.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

229/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei privind un parteneriat european în domeniul metrologiei, deoarece aceasta sprijină cercetarea și inovarea în domeniul tehnologiilor avansate de comunicare, cum ar fi 5G, internetul obiectelor (IoT), rețeaua inteligentă și locuințele inteligente, tehnologiile auto de nouă generație și producția inteligentă, pentru a numi doar câteva dintre ele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că propunerea este un pas important pe calea unei economii europene care își propune să se afle în avangarda industriei, tehnologiei și digitalizării. Metrologia avansată poate juca un rol de sprijin pentru a face față unora dintre cele mai mari provocări ale Europei, de la asistența medicală la schimbările climatice. Armonizarea și compatibilitatea transfrontalieră în metrologie sunt însă esențiale în acest sens. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că rețelele europene de metrologie (REM), care acordă o atenție specială părților interesate și nevoilor acestora, vor contribui în mod mai eficace la programul de cercetare și inovare al parteneriatului european în domeniul metrologiei. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută, de asemenea, finanțarea unor proiecte comune de cercetare în acest domeniu, care vor accelera, fără îndoială, inovarea, prin soluții, capacități și infrastructuri metrologice. Vor apărea astfel oportunități pentru produse și servicii noi sau semnificativ îmbunătățite, realizate în UE sau furnizate de întreprinderi din UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră, de asemenea, că este foarte important să se colaboreze cu părțile interesate de-a lungul lanțului valoric al metrologiei pentru a adopta într-o măsură cât mai mare tehnologiile emergente și a contribui la abordarea provocărilor societale majore. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră, de asemenea, că consolidarea avantajului competitiv al Europei în ceea ce privește tehnologiile emergente și dezvoltarea de noi produse pot fi menținute numai prin adoptarea unei abordări paneuropene a metrologiei. Propunerea supusă examinării sprijină acest obiectiv prin evitarea fragmentării în identificarea soluțiilor metrologice în UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază importanța metrologiei ca parte integrantă a inovării necesare pentru sprijinirea redresării economice în întreaga UE, precum și a angajării institutelor de metrologie în sprijinirea cercetării și inovării bazate pe colaborare în domeniul metrologiei. CESE observă, de asemenea, că metrologia avansată contribuie la reducerea consumului de energie și la atingerea obiectivelor privind schimbările climatice, în conformitate cu obiectivele instrumentului Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recunoaște rolul pe care îmbunătățirea și armonizarea măsurătorilor l-ar putea juca în funcționarea eficientă a pieței unice, în special atunci când cetățenii UE dispun de informații adecvate cu privire la produsele disponibile pe piața unică. Metrologia avansată contribuie la realizarea acestui obiectiv, precum și la reducerea costurilor de tranzacție asociate participării la piața unică. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că standardele de măsurare precise trebuie să fie accesibile și ușor de înțeles pentru toate părțile interesate implicate, în special pentru întreprinderile mici și consumatori. Acest lucru va aduce beneficii semnificative economiei UE, pe măsură ce iese din încetinirea economică provocată de pandemia de COVID-19 și, mai ales, pe măsură ce înaintează către o Europă mai verde, mai digitală, promovând, în același timp, încrederea de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În fine, CESE subliniază necesitatea evidentă de a sensibiliza cetățenii UE cu privire la importanța metrologiei în domenii precum asistența medicală, industria prelucrătoare, tehnologiile avansate de comunicare și siguranța lucrătorilor la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | Metrologia se ocupă de studiul științific al măsurătorilor în raport cu standardele industriale și diversele unități de parametri. Măsurătorile sunt esențiale pentru inovare, deoarece pe lângă impactul asupra calității, influențează și diferiți parametri tehnici. În industria prelucrătoare, de exemplu, metrologia permite întreprinderilor să respecte specificațiile de proiectare ale consumatorilor, să obțină rezultatele funcționale preconizate și să respecte reglementările și standardele de conformitate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehnicile de măsurare evoluează constant, fenomen care, asociat cu progresul tehnologic rapid, accentuează și mai mult cererea de produse metrologice exacte și fiabile. În acest context, la 23 februarie 2021, Comisia Europeană și-a publicat propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul european în domeniul metrologiei derulat în comun de mai multe state membre. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Metrologia a fost recunoscută de colegiuitori ca fiind unul dintre domeniile prioritare identificate în vederea încheierii de posibile parteneriate europene instituționalizate, în temeiul articolului 185 sau al articolului 187 din TFUE, în cadrul Regulamentului privind programul Orizont Europa. Propunerea Comisiei de Parteneriat european în domeniul metrologiei care face obiectul avizului se sprijină pe experiența Programului european de cercetare metrologică (EMRP) și a Programului european pentru inovare și cercetare în domeniul metrologiei (EMPIR). Inițiativa supusă examinării reprezintă însă un nou parteneriat pentru a face față noilor provocări. Ea nu este concepută ca o simplă continuare a programelor anterioare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Parteneriatul în domeniul metrologiei urmărește, prin implicarea și angajamentul partenerilor în conceperea și punerea în aplicare a unui program de activități de cercetare și inovare, următoarele obiective generale:






  (a) | dezvoltarea unui sistem metrologic coordonat durabil la nivel european; |
| --- | --- | --- |

2.4.

(a)

dezvoltarea unui sistem metrologic coordonat durabil la nivel european;

| (b) | asigurarea faptului că inventatorii adoptă direct, în ecosistemele lor, capacitățile metrologice de ultimă generație; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că inventatorii adoptă direct, în ecosistemele lor, capacitățile metrologice de ultimă generație;

| (c) | creșterea impactului metrologiei asupra provocărilor societale în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor, standardelor și reglementărilor, pentru a le adapta scopului urmărit. |
| --- | --- |

(c)

creșterea impactului metrologiei asupra provocărilor societale în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor, standardelor și reglementărilor, pentru a le adapta scopului urmărit.

| 2.5. | Pentru punerea în aplicare a obiectivelor generale stabilite mai sus, parteneriatul în domeniul metrologiei va urmări următoarele obiective specifice:






  (a) | să dezvolte, până în 2030, noi capacități de cercetare în cadrul noilor rețele europene de metrologie ale căror performanțe în materie de calibrare și capacități de măsurare să se ridice la un nivel cel puțin egal cu cel al principalelor institute de metrologie situate în afara statelor participante; |
| --- | --- | --- |

2.5.

(a)

să dezvolte, până în 2030, noi capacități de cercetare în cadrul noilor rețele europene de metrologie ale căror performanțe în materie de calibrare și capacități de măsurare să se ridice la un nivel cel puțin egal cu cel al principalelor institute de metrologie situate în afara statelor participante;

| (b) | să sprijine, până în 2030, vânzarea de noi produse și servicii inovatoare prin utilizarea și adoptarea noilor capacități metrologice în tehnologiile emergente esențiale; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine, până în 2030, vânzarea de noi produse și servicii inovatoare prin utilizarea și adoptarea noilor capacități metrologice în tehnologiile emergente esențiale;

| (c) | să contribuie pe deplin și în mod eficace, până în 2030, la elaborarea și punerea în aplicare a unor standarde și reglementări specifice pe care să se bazeze politicile publice care abordează provocările societale. |
| --- | --- |

(c)

să contribuie pe deplin și în mod eficace, până în 2030, la elaborarea și punerea în aplicare a unor standarde și reglementări specifice pe care să se bazeze politicile publice care abordează provocările societale.

3.   Observații generale

| 3.1. | Lumea se confruntă cu o criză economică cauzată de pandemia de COVID-19. Ca și în cazul altor piețe, această situație a dus și la o scădere a ratei de creștere a pieței metrologiei industriale, în special în 2020 și 2021. Acest lucru se explică prin faptul că organizațiile din majoritatea principalelor sectoare verticale generatoare de cerere nu sunt, în prezent, sau nu au fost operaționale în diferite țări, ceea ce are un impact negativ asupra pieței metrologiei industriale. De asemenea, pandemia de COVID-19 a afectat grav operațiunile, iar producătorii sunt puși în prezent în situația dificilă de a evalua impactul acestei evoluții. Măsurile de izolare impuse în trecut și în prezent, care au dus la închiderea instalațiilor de producție, au exercitat o presiune considerabilă asupra sectorului industrial. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Înainte de pandemie, piața a cunoscut o creștere semnificativă în ultimii ani, în principal ca urmare a creșterii cererii în domeniul analizei volumelor mari de date și a cererii de automobile în economiile emergente. Cu toate acestea, în viitor, se preconizează că piața globală a metrologiei industriale va crește de la 9,8 miliarde USD în 2021 la 13,2 miliarde USD până în 2026. Această creștere se explică prin adoptarea din ce în ce mai frecventă a serviciilor de cloud în integrarea datelor metrologice și creșterea cererii de metrologie în industrie. Acest din urmă factor va stimula considerabil piața metrologiei industriale în anii următori, iar segmentul de hardware va domina, se pare, piața metrologiei industriale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europa, ca actor global, se confruntă cu o concurență din ce în ce mai mare pe scena internațională, în domeniul metrologiei, atât în ceea ce privește amploarea și orientarea investițiilor, cât și angajamentul financiar pe termen lung în favoarea obiectivelor în materie de metrologie. În ultimul deceniu, SUA, China și India și-au sporit investițiile în domeniul metrologiei cu 60 %, 50 % și, respectiv, 52 %. Investițiile în institutele europene, însă, au rămas relativ stabile și nu au răspuns nevoilor unor domenii de cercetare noi și din ce în ce mai importante. Nivelul aparent insuficient al investițiilor în Europa, combinat cu fragmentarea capacităților metrologice, s-au tradus prin diluarea eforturilor, fără nicio orientare strategică, și printr-o incapacitate relativă de a valorifica potențialele economii de scară și complementaritățile strategice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În ultimii ani, investițiile în acest domeniu din afara UE le-au depășit pe cele din interiorul UE. În SUA, de exemplu, Institutul Național de Standarde și Tehnologie (National Institute of Standards and Technology – NIST), care este institutul național de metrologie, are un buget anual comparativ uriaș pentru programul său de cercetare în domeniul măsurătorilor fundamentale și al științelor cuantice. Același lucru este valabil și pentru Institutul Național de Metrologie (INM) din China, cu programul său specific de cercetare în domeniul metrologiei. În comparație, PTB, institutul național de metrologie (INM) din Germania și cel mai mare din Europa, acoperă, din bugetul de care dispune, atât serviciile de cercetare, cât și serviciile de metrologie pentru industrie și societate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Concurenții din arena mondială ai UE realizează aceste investiții strategice ca urmare a nevoii tot mai mari de soluții metrologice care vizează tehnologiile emergente și dezvoltarea de noi produse. În regiunea Asia-Pacific, de exemplu, accelerarea industrializării și evoluția rapidă a tehnologiei stimulează cererea de pe piață. Creșterea cererii de produse de înaltă calitate în sectorul producției și automatizării în țări precum China, India și alte economii în creștere stimulează, de fapt, extinderea pieței metrologiei în această parte a lumii. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În mod evident, piața metrologiei este în creștere ca urmare a creșterii cererii în ce privește exactitudinea și precizia măsurătorilor în numeroase sectoare, având drept consecință creșterea concurenței între principalii actori de pe piața mondială a metrologiei, precum Carl Zeiss (Germania), Hexagon AB (Suedia), Mitutoyo Corp. (US), Renishaw (UK), Nikon metrology (Belgia), Metrology software product Ltd. (UK), 3D Digital Corporation (US), Perception Inc. (US) și Faro Technologies (US) etc. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Piața metrologiei poate fi segmentată în funcție de tipurile de metrologie, de produse și de utilizatorii finali. În funcție de tip, metrologia se împarte în metrologie industrială, metrologie științifică și metrologie legală. În ceea ce privește produsele, piața este segmentată în mașini de măsurat în coordonate și digitizoare optice, scanere 3D, sisteme de monitorizare cu laser și altele. În funcție de utilizatorii finali, piața este segmentată, printre altele, în sectorul aeronauticii, al autovehiculelor, al produselor electronice de larg consum, al industriei, al energiei și al electricității. Din punct de vedere geografic, piața mondială a metrologiei se împarte în mai multe regiuni: America de Nord și de Sud, Europa, Asia-Pacific și restul lumii. Europa are potențialul de a deveni un actor dominant, cu o cotă din ce în ce mai mare pe această piață, ceea ce s-ar putea realiza prin noi progrese tehnologice și prin investiții în cercetare. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Măsurătorile fiabile sunt esențiale pentru inovare în cadrul economiilor și al societăților: metrologia, știința măsurătorilor, este vitală pentru cercetarea științifică, comerț și industrie. Noile provocări societale și tehnologiile emergente sporesc nevoia de exactitudine, precizie și de noi capacități de măsurare. Tehnologiile avansate de comunicații, cum ar fi 5G, internetul obiectelor (IoT), rețeaua inteligentă și locuințele inteligente, tehnologiile auto de nouă generație și producția inteligentă, pentru a numi doar câteva dintre ele, depind toate de progresele din domeniul metrologiei. Prin urmare, CESE salută propunerea Comisiei privind un parteneriat european în domeniul metrologiei. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că propunerea este un element constitutiv al unei economii europene care își propune să se afle în avangarda industriei, tehnologiei și digitalizării. De asemenea, recunoaște rolul important pe care îl poate juca infrastructura metrologică în inovare și în abordarea unora dintre provocările majore cu care se confruntă Europa, de la asistența medicală la schimbările climatice. Deși fiecare stat membru și fiecare sistem poate avea propriile specificități, realizarea armonizării și a compatibilității transfrontaliere în domeniul metrologiei sunt obiective importante, pe care CESE le sprijină pe deplin. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Crearea, în zone extrem de competitive și emergente, de REM capabile să concureze cu țările cu cele mai bune performanțe la nivel mondial, este esențială pentru viitorul economiilor europene și ar putea contribui, de asemenea, la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19 și a efectelor sale. CESE consideră că REM, care acordă o atenție specială părților interesate și nevoilor acestora, vor contribui în mod mai eficace la programul de cercetare și inovare al Parteneriatului european în domeniul metrologiei. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE salută, de asemenea, finanțarea unor proiecte comune de cercetare, care vor accelera, fără îndoială, inovarea, prin soluții, capacități și infrastructuri metrologice. Totodată, vor apărea astfel oportunități pentru produse și servicii noi sau semnificativ îmbunătățite, realizate în UE sau în întreprinderi din UE cu sediul în țări terțe. În plus, sprijinul financiar pentru proiecte comune de cercetare ar stimula eforturile de a consolida și coordona rolul metrologiei în elaborarea și punerea în aplicare a unor politici publice bazate într-o mai mare măsură pe dovezi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE consideră, de asemenea, că este foarte important să se colaboreze cu părțile interesate de-a lungul lanțului valoric al metrologiei pentru a adopta într-o măsură cât mai mare tehnologiile emergente și a contribui la abordarea provocărilor societale majore. Un parteneriat european în domeniul metrologiei ar sprijini, de asemenea, o gamă largă de politici, schimburi comerciale și servicii publice europene. În plus, crearea de noi oportunități pentru parteneriatele public-privat (PPP) ar putea contribui la accelerarea poziției de lider mondial a Europei în cercetarea din domeniul metrologiei și la stimularea dezvoltării unor noi produse inovatoare, răspunzând noilor cereri în materie de produse de precizie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE consideră, de asemenea, că consolidarea avantajului competitiv al Europei în ceea ce privește tehnologiile emergente și dezvoltarea de noi produse pot fi menținute numai prin adoptarea unei abordări paneuropene a metrologiei. Propunerea supusă examinării sprijină acest obiectiv prin evitarea fragmentării în ceea ce privește identificarea soluțiilor metrologice în Europa, care ar putea plasa Europa pe primul loc în ceea ce privește furnizarea de servicii de metrologie pentru provocările complexe existente în materie de măsurare și pentru noile tehnologii. Această abordare sprijină, de asemenea, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) care se bazează pe metrologie atât în cercetare, cât și în servicii pentru dezvoltarea de produse de calitate. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE subliniază importanța metrologiei ca parte integrantă a inovării necesare pentru sprijinirea redresării economice, precum și a angajării institutelor de metrologie din UE în sprijinirea cercetării și inovării bazate pe colaborare în domeniul metrologiei. Un element central al metrologiei este strânsa corelare dintre știință și activitatea economică, deoarece măsurarea este indispensabilă pentru a efectua tranzacții economice, a optimiza producția, a câștiga încrederea consumatorilor și a întreprinderilor și a inova. Metrologia avansată permite, de asemenea, întreprinderilor să dispună de o scară optimă de producție, ceea ce conduce la neutralitate din punctul de vedere al emisiilor de carbon. Prin urmare, reducerea consumului de energie în industrie este în concordanță cu unul dintre obiectivele principale ale Mecanismului de redresare și reziliență al instrumentului Next Generation EU. În plus, cercetarea și inovarea în curs în domeniul metrologiei sprijină atât obiectivele în materie de inovare, cât și obiectivele privind schimbările climatice. Este, de asemenea, relevant faptul că progresele în domeniul metrologiei pot sprijini serviciile publice să pună în aplicare reglementările într-un mod mult mai eficient decât în prezent. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE identifică și alte beneficii economice care rezultă din cercetare și inovare în domeniul metrologiei, și anume limitarea efectelor produse de disfuncționalitatea pieței, reducerea costurilor tranzacțiilor și creșterea eficienței economice globale. Îmbunătățirea și armonizarea măsurătorilor și standardelor ar putea juca un rol important în funcționarea eficientă a pieței unice. Aceasta ar funcționa mult mai eficient sau mai eficace dacă cetățenii UE ar dispune de informații adecvate cu privire la produsele disponibile pe piața unică. Informațiile asimetrice între cumpărători și vânzători reprezintă una dintre cauzele cele mai frecvente ale disfuncționalității pieței, care apare atunci când cumpărătorul nu poate stabili cu un nivel ridicat de precizie calitatea unui produs. Dacă dispun de măsurători și standarde mai avansate, cumpărătorii pot măsura calitatea produselor, pe baza unor standarde convenite și, prin urmare, pot face diferența dintre produsele de calitate inferioară și cele de calitate superioară. Se elimină astfel informațiile asimetrice și se corectează disfuncționalitățile existente ale pieței, ridicându-se astfel nivelul de eficiență al pieței unice. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Un alt obstacol în calea pieței unice îl reprezintă costurile de tranzacționare asociate participării la un schimb economic. Costurile de tranzacție apar ca urmare a faptului că informațiile dintre consumatori și producători sunt asimetrice și incomplete. Această problemă ar putea fi soluționată printr-o metrologie mai avansată, cumpărătorul petrecând mai puțin timp pentru a căuta bunuri dacă este asigurat de calitatea produsului achiziționat. În mod evident, nevoia de măsurare standard, transparentă și continuă este esențială, atât pentru clienți/consumatori, cât și pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | O metrologie mai avansată aduce beneficii producătorilor sub aspectul proiectării produselor în conformitate cu un standard. Ca urmare, producătorii au de suportat costuri mai mici pentru corectarea defectelor impusă de respectarea specificațiilor. Acest lucru facilitează, în schimb, certificarea și câștigarea încrederii consumatorilor în certificarea și performanța unui produs. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Un alt aspect demn de menționat este necesitatea continuă ca standardele și unitățile de măsură să fie nu numai exacte și transparente, ci și accesibile și ușor de înțeles pentru toate părțile interesate implicate, în special pentru întreprinderile mici și consumatori, care formează coloana vertebrală a economiei UE. Acest lucru va contribui nu numai la depășirea provocărilor de pe piață menționate mai sus, ci și la obținerea de beneficii semnificative pentru economia UE, pe măsură ce iese din încetinirea economică provocată de pandemia de COVID-19 și, mai ales, pe măsură ce înaintează către o Europă mai verde, mai digitală, promovând, în același timp, încrederea de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. Aceste considerații legate de accesibilitate trebuie, așadar, să constituie premisa oricărei strategii care vizează stimularea investițiilor în metrologia avansată. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În cele din urmă, CESE subliniază necesitatea evidentă de a sensibiliza cetățenii UE cu privire la importanța metrologiei. Întreprinderile se bazează pe metrologie pentru a produce specificații precise pentru un produs final de calitate care, la rândul său, satisface cererea de pe piață. Industriile recurg la măsurători avansate pentru a crește producția, printre altele în materie de vaccinuri, și pentru a evita pierderi uriașe. Metrologia face, de asemenea, ca unitățile de producție să fie mai sigure pentru lucrători. La fel de importantă este relevanța metrologiei în sprijinirea tehnologiilor emergente, cum ar fi tehnologia cuantică, și, prin urmare, UE trebuie să își consolideze capacitatea de a dezvolta sisteme metrologice avansate și de a se baza mai puțin pe alte țări concurente. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/39

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1628 în ceea ce privește dispozițiile tranzitorii pentru anumite echipamente prevăzute cu motoare cu o putere cuprinsă între 56 kW și 130 kW, precum și cu o putere mai mare de 300 kW, pentru a aborda impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19

[COM(2021) 254 final – 2021/0129 (COD)]

(2021/C 341/06)

| Raportor: | domnul Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Parlamentul European, 20.5.2021
  Consiliu, 25.5.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data deciziei președintei | 20.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 206/1/11 |

Sesizare

Parlamentul European, 20.5.2021

Consiliu, 25.5.2021

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data deciziei președintei

20.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

206/1/11

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Ținând seama de criza COVID-19, care a perturbat semnificativ lanțurile de aprovizionare ale producătorilor de echipamente mobile fără destinație rutieră, CESE a examinat propunerea de amânare a anumitor termene prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului (1) și, ulterior, în Regulamentul (UE) 2020/1040 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută noua propunere de regulament, pe care o consideră un răspuns adecvat și proporțional la consecințele economice ale crizei COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prelungirea cu șase luni a construcției de echipamente mobile fără destinație rutieră echipate cu „motoare de tranziție” și cu nouă luni a introducerii pe piață, în loc de 12 luni pentru ambele în 2020, este – ca atare – justificată și echilibrată. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE reiterează necesitatea de a contribui la realizarea obiectivelor UE privind calitatea aerului, dar consideră și că propunerea asigură buna funcționare a pieței, asigurând în același timp atât echilibrul economic al părților interesate, cât și un nivel ridicat al sănătății publice și de protecție a mediului. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 2.1. | Regulamentul (UE) 2016/1628 stabilește noi limite de emisii („etapa V”), care sunt concepute pentru a reduce emisiile de poluanți atmosferici provenite de la motoarele echipamentelor mobile fără destinație rutieră și fixează un termen-limită pentru această tranziție. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemia de COVID-19 a perturbat considerabil lanțurile de aprovizionare, ceea ce a avut un impact asupra capacității producătorilor de echipamente mobile fără destinație rutieră de a respecta anumite termene impuse de Regulamentul (UE) 2016/1628. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Astfel, regulamentul menționat anterior a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2020/1040, care prevede amânarea anumitor termene pe care producătorii nu le mai puteau respecta fără a suferi daune economice grave, din cauza unor perturbări neprevăzute ale lanțului de aprovizionare. Producătorilor li s-a acordat o perioadă suplimentară de 12 luni pentru producția și introducerea pe piață a unor echipamente dotate cu „motoare de tranziție”, cu un interval de putere cuprins între 56 kW și 130 kW, a căror producție urma să fie finalizată până la 30 iunie 2020, iar introducerea pe piață până la 31 decembrie 2020 cel târziu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cu toate acestea, perturbările lanțului de aprovizionare și ale producției continuă din cauza valurilor doi și trei ale pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, producătorii nu vor fi în măsură să respecte termenele-limită pentru 2021 pentru echipamentele dotate cu motoare de tranziție cu o putere cuprinsă între 56 kW și 130 kW sau mai mare de 300 kW fără a suferi daune economice grave. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prin urmare, este necesar să se amâne aceste date, pentru a evita ca motoarele de tranziție (al căror număr este limitat) să nu mai poată fi instalate în echipamente la timp, trebuind astfel să fie casate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Deși există încă distorsionări la nivelul lanțului de aprovizionare și al producției, acestea nu pot fi comparate cu cele care au prevalat în primăvara anului 2020. Din aceste motive, se justifică o prelungire de șase luni pentru fabricarea echipamentelor prevăzute cu motoarele respective și o prelungire de nouă luni pentru introducerea pe piață, în loc de 12 luni pentru ambele în 2020. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În fine, prelungirea propusă se va aplica, de asemenea, vehiculelor agricole și forestiere echipate cu motoare de tranziție, deoarece acestea fac obiectul dispozițiilor NRMM privind emisiile poluante. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE își reafirmă convingerea – exprimată în repetate rânduri – că reducerea emisiilor nocive de monoxid de carbon, oxizi de azot, hidrocarburi și particule ale motoarelor de echipamente mobile fără destinație rutieră este indispensabilă pentru atingerea obiectivelor UE în materie de calitate a aerului. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În avizul său privind Regulamentul (UE) 2016/1628, CESE a recomandat aprobarea rapidă a noului regulament, având în vedere serioasele motive de îngrijorare pentru sănătatea publică în ce privește nanoparticulele rezultate din procesele de ardere și nivelul ridicat de protecție care poate fi atins prin punerea în aplicare a etapei V propuse pentru motoarele NRMM. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cu toate acestea, CESE este pe deplin conștient că criza provocată de pandemia de COVID-19 a cauzat perturbări semnificative ale lanțului de aprovizionare și producție, care continuă din cauza valurilor doi și trei ale pandemiei, și că – prin urmare – producătorii nu vor putea respecta termenele-limită pentru 2021 fără a suferi daune economice grave. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În plus, CESE este pe deplin conștient că criza nu a fost și nu ar fi putut fi prevăzută și că ne aflăm în circumstanțe excepționale. Prin urmare, CESE recunoaște că pandemia de COVID-19 reprezintă o provocare majoră pentru cele mai multe sectoare economice europene. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ca atare, CESE sprijină prelungirea cu șase luni a perioadei de construcție a utilajelor echipate cu aceste motoare și cu nouă luni a termenului de introducere pe piață, în loc de 12 luni pentru ambele în 2020. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În opinia CESE, este vorba despre o măsură rezonabilă și proporțională, menită să asigure buna funcționare a pieței interne, echilibrul economic al părților implicate și un nivel ridicat al sănătății publice și al protecției mediului. |
| --- | --- |

3.6.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/1628 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE (JO L 252, 16.9.2016, p. 53).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2020/1040 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1628 în ceea ce privește dispozițiile sale tranzitorii pentru a aborda impactul crizei provocate de COVID-19 (JO L 231, 17.7.2020, p. 1).

2

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/41

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor –Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței

[COM(2021) 32 final]

(2021/C 341/07)

| Raportor: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Raportor:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Sesizare | Comisia Europeană, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 25.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 158/1/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 24.2.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

25.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

158/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută Comunicarea Comisiei Europene pe tema „Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței”. Transformarea de după pandemie modifică în mod semnificativ echilibrul de putere economică la nivel mondial. Prin urmare, UE ar trebui să acționeze rapid pentru a spori reziliența economică a Europei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul este de acord cu evaluarea Comisiei cu privire la necesitatea de a consolida rolul internațional al monedei euro ca instrument-cheie pentru consolidarea poziției Europei pe plan mondial. În același timp, în opinia Comitetului, stabilirea unor obiective economice ambițioase este esențială pentru consolidarea monedei unice, în special având în vedere ritmul schimbărilor din economia mondială și poziția actuală a UE în ceea ce privește inovarea, competitivitatea și un cadru de reglementare prielnic. Prin urmare, Comitetul solicită ca în comunicare să se pună un accent mai puternic pe cauzele slăbirii rolului internațional al monedei euro, solicitând totodată finalizarea uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul ia notă de faptul că în comunicare nu se ține seama de poziția tot mai importantă a Chinei și recomandă completarea comunicării în această privință. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Finalizarea uniunii bancare și a uniunii piețelor de capital, care contribuie la canalizarea economiilor către investiții, este esențială pentru creșterea rezilienței UE, așa cum s-a subliniat în avizele anterioare ale CESE pe această temă (1) (2). Comitetul aprobă toate acțiunile propuse de Comisie (3) și propune introducerea unor măsuri care să contribuie la finalizarea schimbărilor structurale atât la nivelul UE, cât și la nivel național, cum ar fi revizuirea cadrului de guvernanță economică, pentru ca acesta să devină mai orientat spre prosperitate și mai favorabil investițiilor (4). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Calitatea cadrului de reglementare are o importanță deosebită pentru dezvoltarea inovării. Prin urmare, ar trebui să se pună un accent mai mare pe revizuirea reglementărilor, din perspectiva impactului pe care acestea le au asupra competitivității întreprinderilor europene. În plus, CESE consideră că în comunicare nu se recunoaște rolul universităților și al institutelor de cercetare în ce privește dezvoltarea inovării. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comitetul sprijină pe deplin propunerea de a crea o monedă euro digitală și de a emite în continuare obligațiuni ecologice exprimate în euro ca mijloc de creștere a rolului internațional al monedei euro și de consolidare a poziției dominante a UE în domeniul politicilor climatice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE este de acord că dezvoltarea infrastructurilor pieței financiare va împiedica dependența de furnizarea de servicii critice (inclusiv furnizorii de date) din jurisdicțiile țărilor terțe și va contribui la creșterea rezilienței UE. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Comitetul sprijină eforturile Comisiei Europene de a elabora instrumente care să contracareze efectele asupra operatorilor economici din UE ale aplicării ilegale și extrateritoriale a unor măsuri unilaterale de către o țară terță. În opinia Comitetului, astfel de instrumente pot contribui la creșterea independenței UE ca actor global. Comisia ar trebui, de asemenea, să analizeze modul în care poate face față dependenței tot mai mari a UE de furnizorii de date financiare și extrafinanciare din afara UE. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Context

| 2.1. | Prezentul aviz are ca obiect comunicarea din 19 ianuarie 2021, intitulată „Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței”. Această comunicare face parte integrantă din strategia de consolidare a autonomiei strategice deschise a UE (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Principalul obiectiv al autonomiei strategice deschise a UE este de a proteja și aprofunda piața unică, care stă la baza monedei euro și a deschiderii UE către schimburile comerciale și realizarea de investiții în restul lumii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comunicarea supusă examinării stabilește modul în care UE își poate consolida autonomia strategică deschisă în domeniile macroeconomic și financiar. Principalele motive pentru punerea în aplicare a strategiei prezentate sunt următoarele:






  — | creșterea competitivității economiei europene prin consolidarea rolului internațional al monedei euro; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

creșterea competitivității economiei europene prin consolidarea rolului internațional al monedei euro;

| — | creșterea rezilienței economiei europene la șocurile reale și externe cauzate de țări terțe sau de forța majoră; |
| --- | --- |

—

creșterea rezilienței economiei europene la șocurile reale și externe cauzate de țări terțe sau de forța majoră;

| — | generarea de noi investiții prin îmbunătățirea mediului de reglementare pentru întreprinderi, ceea ce va contribui la atenuarea impactului economic și social al pandemiei de COVID-19 și la dezvoltarea economiei europene. |
| --- | --- |

—

generarea de noi investiții prin îmbunătățirea mediului de reglementare pentru întreprinderi, ceea ce va contribui la atenuarea impactului economic și social al pandemiei de COVID-19 și la dezvoltarea economiei europene.

| 2.4. | În conformitate cu prezenta comunicare, Comisia va depune eforturi pentru a promova rolul internațional al monedei euro, pentru a consolida infrastructurile pieței financiare a UE, pentru a îmbunătăți aplicarea sancțiunilor UE și pentru a spori reziliența UE la efectele sancțiunilor unilaterale ilegale impuse de țările terțe. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută publicarea acestei comunicări, care include propuneri de reglementare și măsuri de sprijin menite să sporească ponderea monedei euro în schimburile comerciale și să consolideze reziliența sistemului financiar al UE. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zona euro există de peste 20 de ani și continuă să se extindă, integrând noi state membre (deși, în prezent, așteaptă aderarea unor noi țări) (6) și menținând reputația internațională a monedei euro. În același timp, Comitetul observă că ponderea euro în rezervele valutare a scăzut de la 23 % la 19 % în 2019 – „aproape de nivelurile minime istorice” (7) – și că, potrivit mai multor economiști de renume, printre care laureații Premiului Nobel Joseph E. Stiglitz și Paul Krugman, zona euro nu este încă o zonă monetară optimă (8), așa cum o înțelege creatorul acestei teorii, Robert Mundell. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază, de asemenea, că rolul economiei chineze, aflată în creștere rapidă și devenind din ce în ce mai importantă în economia mondială, merită o dezbatere mai amplă în contextul consolidării rezilienței economice a UE. Rata de creștere medie reală anuală a PIB-ului în ultimii 30 de ani a fost de aproximativ 10 %, comparativ cu aproximativ 2 % în UE. Este probabil ca pandemia să genereze și alte diferențe în ceea ce privește ratele de creștere a PIB-ului: 4,4 % în UE (-6,1 % în 2020) și 8,4 % în China (2,3 % în 2020) (9). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pe măsură ce economia chineză crește, crește și rolul monedei sale în comerțul internațional și în plățile internaționale. În rezervele valutare oficiale (în al treilea trimestru al anului 2020) dolarul american avea o pondere de aproximativ 60,5 %, euro o pondere de 20,5 % și renminbi chinezesc de doar 2,1 %. Cu toate acestea, cota renminbi crește rapid, în timp ce ponderea monedei euro a scăzut (10). De asemenea, China lucrează intens la moneda sa digitală [testând-o deja în mai multe orașe (11)], lăsând cea mai mare parte a lumii în urmă (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Având în vedere cele de mai sus, CESE este preocupat de faptul că strategia nu include un plan de acțiune care să țină seama de poziția economică tot mai importantă a Chinei și recomandă completarea comunicării în acest sens. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comitetul sprijină apelul prevăzut în acțiunea-cheie 1 de a finaliza uniunea bancară (13) și de a realiza noi progrese semnificative în ceea ce privește uniunea piețelor de capital (14), ca mijloc de sprijinire a rezilienței UE și de aprofundare a uniunii economice și monetare. Cu toate acestea, Comitetul ia act de faptul că „finalizarea UEM necesită, în primul rând, un angajament politic ferm, o guvernanță eficientă și o mai bună utilizare a finanțelor disponibile” (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Comitetul este de părere că continuarea schimbărilor structurale în vederea realizării unei uniuni monetare mai strânse și mai coerente presupune un angajament politic și, în același timp, propune ca această comunicare să fie completată de o serie de măsuri capabile să producă rezultate tangibile:






  — | revizuirea cadrului de guvernanță economică al UE pentru ca acesta să devină mai orientat spre prosperitate și mai favorabil investițiilor (în special în ceea ce privește datoria publică și deficitele bugetare) (16); |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

revizuirea cadrului de guvernanță economică al UE pentru ca acesta să devină mai orientat spre prosperitate și mai favorabil investițiilor (în special în ceea ce privește datoria publică și deficitele bugetare) (16);

| — | consolidarea cerinței ca statele membre să își coordoneze politicile naționale în cadrul semestrului european și să sporească coerența politicilor monetare, fiscale și structurale (17), în special în vederea realizării coeziunii sociale și a unei convergențe reale; |
| --- | --- |

—

consolidarea cerinței ca statele membre să își coordoneze politicile naționale în cadrul semestrului european și să sporească coerența politicilor monetare, fiscale și structurale (17), în special în vederea realizării coeziunii sociale și a unei convergențe reale;

| — | efectuarea unei analize ciclice detaliate a proceselor de convergență reală între statele membre ale UE, care, împreună cu coeziunea socială, sunt esențiale pentru dinamizarea pieței unice. Convergența ar trebui monitorizată pentru a se evita discrepanțele mai mari din cauza „riscului ca actualul ciclu al pachetelor masive de salvare financiară susținute de stat să redeschidă fisurile nord-sud ale crizei din zona euro” (18). |
| --- | --- |

—

efectuarea unei analize ciclice detaliate a proceselor de convergență reală între statele membre ale UE, care, împreună cu coeziunea socială, sunt esențiale pentru dinamizarea pieței unice. Convergența ar trebui monitorizată pentru a se evita discrepanțele mai mari din cauza „riscului ca actualul ciclu al pachetelor masive de salvare financiară susținute de stat să redeschidă fisurile nord-sud ale crizei din zona euro” (18).

| 3.8. | Comitetul este de acord că cadrul de reglementare este esențial pentru dezvoltarea inovării, dar consideră că acțiunile propuse în comunicare sunt insuficiente. În același timp, CESE observă că, în urma Brexitului, numărul universităților europene de top la nivel mondial, care joacă un rol esențial în stimularea inovării, a scăzut la doar câteva dintre primele 50 de universități din lume (19). Universitățile sunt esențiale pentru creșterea inovării și a rezilienței pe termen lung la noi tulburări economice. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Având în vedere cele de mai sus, CESE solicită ca comunicarea să fie completată cu măsuri care să vizeze:






  — | să asigure o mai mare flexibilitate a reglementării piețelor financiare în vederea stimulării inovării financiare în Europa, inclusiv a directivelor MiFID II și a Regulamentului privind indicii de referință în ceea ce privește comerțul cu materii prime; |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

să asigure o mai mare flexibilitate a reglementării piețelor financiare în vederea stimulării inovării financiare în Europa, inclusiv a directivelor MiFID II și a Regulamentului privind indicii de referință în ceea ce privește comerțul cu materii prime;

| — | reducerea restricțiilor care impun o sarcină disproporționată asupra dezvoltării de noi tehnologii; |
| --- | --- |

—

reducerea restricțiilor care impun o sarcină disproporționată asupra dezvoltării de noi tehnologii;

| — | creșterea cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare (în special a sprijinului pentru investițiile private în C&D în întreaga UE) la aproximativ 3 % din PIB; |
| --- | --- |

—

creșterea cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare (în special a sprijinului pentru investițiile private în C&D în întreaga UE) la aproximativ 3 % din PIB;

| — | în contextul transformării digitale, să identifice și să sprijine în continuare specializările inteligente europene în domeniul IT; |
| --- | --- |

—

în contextul transformării digitale, să identifice și să sprijine în continuare specializările inteligente europene în domeniul IT;

| — | să identifice centrele regionale de inovare din UE și să le sprijine direct la nivelul UE, favorizând totodată investițiile private în inovare, de exemplu prin creșterea nivelului cerinței de cofinanțare privată. |
| --- | --- |

—

să identifice centrele regionale de inovare din UE și să le sprijine direct la nivelul UE, favorizând totodată investițiile private în inovare, de exemplu prin creșterea nivelului cerinței de cofinanțare privată.

4.   Observații specifice

4.1.   Consolidarea rolului internațional al monedei euro

| 4.1.1. | Potrivit comunicării, creșterea importanței monedei euro în comerțul internațional, în investiții și plăți efectuate în această monedă, duce la numeroase beneficii, cum ar fi o mai mare autonomie monetară, o transmisie mai puternică a politicii monetare, costuri de tranzacție mai scăzute și diminuarea șocurilor asupra prețurilor. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | CESE sprijină continuarea emiterii de obligațiuni exprimate în euro. Cu toate acestea, deși înțelege beneficiile acestor măsuri, CESE solicită ca strategia de creștere a monedei euro să se bazeze pe consolidarea și extinderea zonei economice euro, pe lângă emiterea de datorii comune (20). Din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, „UE va emite datorii noi în valoare de aproape o mie de miliarde EUR până în 2026” (21). Însă, „existența unor niveluri ridicate ale datoriei publice ca procent din PIB poate crea dificultăți din perspectiva rezilienței” (22). Pentru a le depăși, sistemul financiar european ar trebui să devină „mai rezilient prin finalizarea uniunii bancare și a uniunii piețelor de capital” (23). CESE recomandă restabilirea poziției proeminente a monedei euro în ceea ce privește titlurile cu venit fix înainte de criza financiară din 2008-09 (24). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Prin urmare, Comitetul solicită ca unele dintre competențele autorităților naționale de supraveghere financiară să fie transferate la nivelul UE, creând un cadru de reglementare comun pentru crearea uniunii bancare și a uniunii piețelor de capital (25). În opinia CESE, ar trebui să se permită circulația deplină a capitalurilor în cadrul UE, astfel încât, în cele din urmă, fiecare cetățean sau IMM să poată beneficia de serviciile financiare ale oricărei instituții financiare care face obiectul supravegherii financiare comune la nivelul UE (26). Orice regulament nou legat de construirea uniunii piețelor de capital ar trebui supus unor teste (27) menite să verifice dacă îndeplinește criterii precum: creșterea competitivității și a inovării (în special din perspectiva tranziției digitale), contribuția la tranziția verde și stabilitatea piețelor financiare. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | În plus, ar trebui luate măsuri pentru a consolida prezența monedei euro în rezervele băncilor centrale din diferite țări prin intermediul acordurilor de swap și pentru a sprijini încheierea de contracte internaționale mari pentru întreprinderile europene (puse în aplicare în afara UE) prin compensarea acestora în euro. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Pentru a spori rolul monedei euro în economia mondială, trebuie îmbunătățită competitivitatea bunurilor și serviciilor UE. Pentru ca acest lucru să se întâmple, sunt necesare investiții în educație și în cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Acțiunea-cheie 6 prevede că Comisia și BCE vor examina împreună o gamă largă de chestiuni de politică, juridice și tehnice care decurg din eventuala introducere a monedei euro digitale. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Comitetul sprijină ideea unei monede euro digitale. Cu toate acestea, în opinia CESE, moneda euro digitală ar trebui pusă în aplicare nu numai prin intermediul BCE, ci și prin intermediul băncilor centrale din Eurosistem (28) (și al oricăror instituții de supraveghere) (29). |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Acest nou sistem de decontare ar trebui să țină seama de cerințele de confidențialitate prevăzute de lege (în special A cincea DCSB). O monedă euro digitală concepută în mod corespunzător ar putea sprijini utilizarea monedei euro în afara zonei euro și ar putea slăbi rolul dolarului SUA (și în viitor, și pe cel al yuanului digital), în special în tranzacțiile internaționale și cu amănuntul (30). |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | UE este lider pe piața mondială a obligațiunilor ecologice. În anul 2019, aproape jumătate din emisiune a fost exprimată în euro (31), cu o prezență puternică și în rândul rezidenților din afara zonei euro (32). CESE salută propunerea de a introduce noi instrumente financiare „verzi” (33) pentru a sprijini Pactul verde european (34). Aceasta va permite UE să își continue și să își dezvolte rolul de lider mondial în domeniul combaterii schimbărilor climatice (35). |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Îmbunătățirea rezilienței infrastructurilor pieței financiare a UE și a furnizorilor de servicii critice conexe

| 4.2.1. | Comunicarea subliniază importanța dezvoltării de către UE a infrastructurilor pieței sale financiare și a creșterii rezilienței acestora, astfel încât să se evite dependența de furnizarea unor astfel de servicii critice din jurisdicții ale unor țări terțe. Comisia ar trebui, de asemenea, să analizeze cum poate fi împiedicată dependența tot mai mare a UE de furnizorii de date financiare și extrafinanciare din afara UE. Noul sistem digital de decontare bazat pe moneda euro ar putea fi utilizat pentru a sprijini comerțul cu parteneri cărora țări terțe le-au impus sancțiuni unilaterale și prin blocarea utilizării acestuia de către țările și persoanele sancționate (prin extragerea de informații din Registrul consacrat schimburilor de informații privind sancțiunile). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE reamintește, de asemenea, experiența de la începutul pandemiei de COVID-19, când interesul sporit pentru recurgerea la dolarul american și perturbarea pieței repo a îngreunat refinanțarea propriilor operațiuni în dolari de către instituțiile financiare din afara SUA. De asemenea, ar putea fi luată în considerare utilizarea Mecanismului european de stabilitate ca rezervă de lichidități în euro, care ar fi accesibilă și marilor instituții financiare. Avem nevoie de o foaie de parcurs clară pentru modificările care trebuie aduse MES și pentru dezvoltarea uniunii piețelor de capital. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | CESE este de acord, în principiu, cu etapele care duc la o creștere a autonomiei strategice deschise a UE, inclusiv în ceea ce privește creșterea rezilienței infrastructurilor pieței financiare a UE. În schimb, Comitetul subliniază că astfel de măsuri pot, în anumite condiții, să aibă efecte politice nedorite. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Consolidarea punerii în aplicare și a asigurării respectării sancțiunilor UE

| 4.3.1. | Pentru a spori eficacitatea sancțiunilor UE, este necesar să se garanteze că ele sunt puse în aplicare și executate în mod uniform. Filialele societăților din afara UE se folosesc de lacunele juridice pentru a eluda interdicțiile, ceea ce duce la denaturări pe piața unică. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | CESE salută propunerile menite să consolideze capacitatea UE de a aplica sancțiuni în mod uniform și de a se exprima la unison. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Comitetul sprijină, de asemenea, eforturile Comisiei Europene de a elabora instrumente care să contracareze efectele asupra operatorilor economici din UE ale aplicării ilegale și extrateritoriale a unor măsuri unilaterale de către o țară terță. Cu toate acestea, Comitetul consideră că este imperativ să se dezvolte mecanisme care să asigure consensul între toate statele membre cu privire la chestiunea sancțiunilor, ca atare. În opinia Comitetului, astfel de instrumente pot contribui la independența UE ca actor global și pot proteja piața unică de șocuri. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | În același timp, ar trebui remarcat faptul că, de la criza financiară din 2008-2009, piața financiară a UE a făcut obiectul unei discipline stricte, care impune obligații administrative celor care doresc să beneficieze de piața unică a UE. Este important ca aceste regulamente să fie aplicate cu flexibilitatea necesară pentru a asigura un echilibru între costuri și beneficii, pentru a evalua efectele noilor reglementări asupra societăților financiare europene (36) și pentru a adapta sarcina de reglementare și la dimensiunea acestor entități (bănci paneuropene mari, instituții financiare și întreprinderi nou-înființate din sectorul tehnologiei financiare) (37). |
| --- | --- |

4.3.4.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE „Sistemul european de asigurare a depozitelor” (JO C 177, 18.5.2016, p. 21).

1

Sistemul european de asigurare a depozitelor

(2)  Avizul CESE „Pachetul privind uniunea economică și monetară” (JO C 262, 25.7.2018, p. 28).

2

Pachetul privind uniunea economică și monetară

(3)  Avizul CESE „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi (un nou plan de acțiune)” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20).

3

O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi (un nou plan de acțiune)

(4)  Avizul CESE „Evaluarea guvernanței economice 2020” (JO C 429, 11.12.2020, p. 227).

4

Evaluarea guvernanței economice 2020

(5)  COM(2021) 32 final.

5

(6)  COM(2018) 796 final, p. 2.

6

(7)  The international role of the euro („Rolul internațional al monedei euro”), Banca Centrală Europeană, iunie 2020.

7

The international role of the euro

(8)  Can the European Project be saved? („Poate fi salvat Proiectul european?”) Discurs programatic al lui Paul Krugman la cea de a 23-a Conferință internațională a europeniștilor, Philadelphia, 14-16 aprilie 2016.

8

Can the European Project be saved?

(9)  A se vedea World Economic Outlook database (Baza de date privind perspectivele economice mondiale), aprilie 2021, Fondul Monetar Internațional.

9

World Economic Outlook database

(10)  Componența valutară a rezervelor oficiale de schimb valutar (COFER), Statistici financiare internaționale (IFS), Fondul Monetar Internațional, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175

10

(11)  A se vedea China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing („China lansează teste ale renminbi digital în 11 orașe, organizând șapte loterii în renminbi în anul de după lansarea testării”), China Banking News, 19 aprilie 2021.

11

China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing

(12)  Indexul global PwC CBDC, aprilie 2021, https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf

12

(13)  Avizul CESE „Către un rol internațional consolidat al monedei euro” (JO C 282, 20.8.2019, p. 27).

13

Către un rol internațional consolidat al monedei euro

(14)  Avizul CESE „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi (un nou plan de acțiune)” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20).

14

O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi (un nou plan de acțiune)

(15)  Avizul CESE „Pachetul privind uniunea economică și monetară” (JO C 262, 25.7.2018, p. 28).

15

Pachetul privind uniunea economică și monetară

(16)  Avizul CESE „Politica economică a zonei euro pentru 2021” (JO C 123, 9.4.2021, p. 12).

16

Politica economică a zonei euro pentru 2021

(17)  COM(2020) 746 final.

17

(18)  Eurofound (2020), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends („Convergența ascendentă în cadrul UE: definiții, măsurători și tendințe), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, p. 9.

18

Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends

(19)  Șase, în conformitate cu Times Higher Education și doar una în cadrul QS World University Rankings.

19

(20)  EU faces barriers to boosting single currency's global status („UE se confruntă cu obstacole în calea consolidării statutului global al monedei unice”), Financial Times, 19 ianuarie 2021.

20

EU faces barriers to boosting single currency's global status

(21)  COM(2021) 32 final, p. 8.

21

(22)  Avizul CESE „Către o economie europeană mai rezilientă și mai durabilă” (JO C 353, 18.10.2019, p. 23).

22

Către o economie europeană mai rezilientă și mai durabilă

(23)  A se vedea observațiile comisarului Gentiloni la conferința de presă a Eurogrupului, 15 februarie 2021, Bruxelles.

23

(24)  A se vedea „Fixed income market liquidity”(„Lichiditatea pieței de titluri cu venit fix”), Committee on the Global Financial System Papers, nr. 55, Banca Reglementelor Internaționale, ianuarie 2016, p. 18.

24

Committee on the Global Financial System Papers

(25)  COM(2020) 590 final și COM(2020) 746 final, p. 8.

25

(26)  Avizul CESE „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20).

26

O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune

(27)  Avizul CESE „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20), punctul 1.16.

27

O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune

(28)  A se vedea Raportul privind moneda euro digitală, Banca Centrală Europeană, octombrie 2020, p. 7-8.

28

Raportul privind moneda euro digitală

(29)  A se vedea Raportul privind moneda euro digitală, Banca Centrală Europeană, octombrie 2020, p. 36-40.

29

Raportul privind moneda euro digitală

(30)  EU faces barriers to boosting single currency's global status („UE se confruntă cu obstacole în calea consolidării statutului global al monedei unice”), Financial Times, 19 ianuarie 2021.

30

EU faces barriers to boosting single currency's global status

(31)  A se vedea The role of the euro in global green bond markets („Rolul monedei euro pe piețele globale de obligațiuni ecologice”), Caseta 1, a 19-a analiză anuală a rolului internațional al monedei euro, BCE, iunie 2020.

31

The role of the euro in global green bond markets

(32)  A se vedea Unleashing the euro's untapped potential at global level
  („Eliberarea potențialului neexploatat al monedei euro la nivel mondial”), discursul lui F. Panetta, membru al Comitetului executiv al BCE.

32

Unleashing the euro's untapped potential at global level

(„Eliberarea potențialului neexploatat al monedei euro la nivel mondial”)

(33)  A se vedea Principalele rezultate ale videoconferinței Eurogrupului, 15 februarie 2021.

33

(34)  COM(2019) 640 final.

34

(35)  Declarațiile dlui Paschal Donohoe în urma videoconferinței Eurogrupului din 15 februarie 2021.

35

(36)  Avizul CESE „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20).

36

O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune

(37)  Avizul CESE pe tema „O strategie a UE privind finanțele digitale” (JO C 155, 30.4.2021, p. 27).

37

O strategie a UE privind finanțele digitale

---

ANEXĂ

Figura 1

Comparație între creșterea medie reală a PIB-ului

(*) Estimările încep din 2019.

Sursa: calcule proprii bazate pe: World Economic Outlook Database, Fondul Monetar Internațional, octombrie 2020.

Figura 2

Ponderea dolarului, a monedei euro și a renminbi în rezervele oficiale de schimb valutar (în %)

Image 2

Sursa: Fondul Monetar Internațional, data.imf.org

Figura 3

Ponderea SUA, a UE și a Chinei în PIB-ul mondial (PPP, în %)

Image 3

Sursa: World Economic Outlook Database, FMI, octombrie 2020.

Figura 4

Ponderea SUA, a UE și a Chinei în exporturile mondiale (în %)

Image 4

Sursa: UNCTAD.

Figura 5

Cheltuieli interne brute pentru C & D, 2008-2018 (% din PIB)

Image 5

Sursa: Eurostat.

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategie pentru consolidarea aplicării Cartei drepturilor fundamentale în UE

[COM(2020) 711 final]

(2021/C 341/08)

| Raportor: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |
| Coraportor: | Christian BÄUMLER |

Raportor:

Cristian PÎRVULESCU

Coraportor:

Christian BÄUMLER

| Sesizare | Comisia Europeană, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 26.1.2021 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 26.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 10.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 201/2/7 |

Sesizare

Comisia Europeană, 24.2.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

26.1.2021

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

26.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

10.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

201/2/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută noua strategie concepută de Comisie. Propunerea conține angajamente clare și pune un accent ferm pe problemele legate de aplicare și implementare. Aceasta este o direcție pe care CESE a susținut-o în mod constant, inclusiv în avizul său pe tema primei strategii adoptate în 2011 (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De atunci, evoluțiile sociale, economice și politice majore au făcut mai dificilă protejarea drepturilor fundamentale și au adus noi provocări pentru cadrele actuale, inclusiv pentru aplicarea Cartei drepturilor fundamentale. Actuala pandemie crește semnificativ riscurile la adresa sănătății, siguranței și bunăstării a milioane de oameni de pe continent. La nivel global, acolo unde UE are o responsabilitate majoră de a acționa, situația este chiar mai gravă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În acest context, instituțiile UE și statele membre trebuie să acționeze având o viziune clară și un impuls mai puternic în sprijinirea drepturilor fundamentale. Chiar dacă aplicarea cartei este limitată la dreptul Uniunii asociat acesteia, extinderea tot mai mare a reglementărilor și integrarea transversală a domeniilor de politică creează un domeniu de aplicare pentru acțiune mai cuprinzător ca oricând. Este probabil ca această evoluție să aibă implicații multiple pentru societatea civilă, comunitățile locale, partenerii sociali și întreprinderi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Din păcate, după 10 ani de punere în aplicare a cartei, europenii știu încă prea puțin despre existența sau rolul său. Carta a fost utilizată într-o mică măsură și de organizațiile societății civile, de instituțiile naționale pentru drepturile omului și de apărătorii drepturilor omului. Nu mai putem aștepta încă un deceniu pentru ca drepturile din cartă să devină realitate pentru publicul larg, societatea civilă și instituțiile publice. Sperăm că Comisia Europeană va fi mai activă în informarea cetățenilor, a mass-mediei, a societății civile, a partenerilor sociali și a altor entități diverse cu privire la cartă, la relevanța sa, la efectele sale și la instrumentele sale conexe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Toate instituțiile UE trebuie să rămână ferme și să ofere un sprijin solid tuturor organizațiilor societății civile, activiștilor pentru drepturile omului și jurnaliștilor care se confruntă cu atacuri fizice și verbale, intimidare și hărțuire, inclusiv procese abuzive, violență și discursuri de incitare la ură online și offline. Campaniile de denigrare care afectează credibilitatea și legitimitatea societății civile trebuie să înceteze și ar trebui luate măsuri împotriva guvernelor statelor membre care se implică în aceste campanii. Aplicarea normelor actuale ar trebui să constituie o prioritate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Capacitatea generală a organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului de a funcționa în limita cadrului cartei ar trebui consolidată semnificativ printr-un pachet care să includă formare și transfer de cunoștințe, sprijin organizatoric, finanțare stabilă și previzibilă și protecție împotriva atacurilor și campaniilor negative. Comitetul este pregătit să participe la dezvoltarea unui plan mai cuprinzător și mai detaliat în acest sens, în special prin intermediul Grupului său privind statul de drept și drepturile fundamentale. Un astfel de efort ar trebui să facă parte dintr-o strategie cuprinzătoare a societății civile europene, una pe care CESE o consideră atât urgentă, cât și necesară (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE salută abordarea cuprinzătoare a Comisiei de a promova și a proteja valorile fundamentale pe care se întemeiază UE și complementaritatea dintre această strategie, planul de acțiune pentru democrația europeană și primul raport privind statul de drept. De asemenea, sugerează ca Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului să fie inclus în procesul cuprinzător de planificare și în strategiile UE pentru persoanele cu handicap și persoanele LGBTIQ. Provocările pe care aceste planuri și strategii încearcă să le abordeze sunt frecvente. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE își reiterează observațiile cu privire la aspectele economice legate de statul de drept și de drepturile fundamentale. Dacă amenințările la adresa statului de drept și deteriorarea generală a drepturilor fundamentale nu sunt oprite, ele riscă să afecteze încrederea reciprocă ce susține piața internă și, prin urmare, și creșterea economică din UE (3). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază că în Carta drepturilor fundamentale sunt incluse și drepturile sociale. Punerea acestora în aplicare are o importanță deosebită pentru viața oamenilor. Partenerii sociali trebuie să fie implicați în protejarea lor, atât la nivel european, cât și național. Dialogul social ar trebui consolidat și reorientat către drepturile fundamentale prevăzute în Cartă. Reînnoind apelul pe care CESE l-a lansat în avizul său din 2011 cu privire la strategie, Comitetul consideră că ar trebui pus un accent mai puternic pe titlul III (Egalitate) și pe titlul IV (Solidaritate), două elemente centrale pentru UE ca Uniune democratică, bazată pe valori și care își tratează cu seriozitate modelul social și angajamentele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE își exprimă satisfacția că strategia evidențiază natura globală a cartei și completează eforturile specifice pentru ca drepturile și valorile UE să devină mai tangibile, în domenii precum drepturile victimelor și accesul la justiție, egalitatea și incluziunea, combaterea rasismului și pluralismul, drepturile sociale și educația și formarea favorabile incluziunii, drepturile economice, drepturile cetățenilor UE și ai țărilor terțe și drepturile copilului. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului pandemiei de COVID-19 asupra drepturilor, bunăstării și dezvoltării intelectuale și emoționale a copiilor. CESE observă, de asemenea, importanța articolelor din cartă care afectează sfera economică, cum ar fi libertatea de întreprindere, dreptul de proprietate, precum și a celor legate de normele juridice adecvate. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE sprijină fără rezerve angajamentul UE de a promova și a proteja drepturile și valorile omului la nivel mondial. Evidențierea acordurilor comerciale și a eventualului lor impact asupra drepturilor fundamentale este pe deplin justificată. După cum s-a menționat în numeroase avize, CESE atrage, de asemenea, atenția asupra politicii în materie de migrație și azil, ca fiind o ocazie esențială de testare a angajamentului UE de a proteja drepturile fundamentale. Ar trebui să se acorde un sprijin mai activ apărătorilor drepturilor omului din întreaga lume. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | După cum indică propunerea, administrațiile naționale și locale, parlamentele statelor membre și autoritățile de aplicare a legii au un rol central în promovarea și protejarea drepturilor prevăzute de cartă. Nu este clar modul în care cooperarea ar fi diferită față de cea din ultimul deceniu de punere în aplicare a strategiei inițiale. Un obiectiv-cheie al acestei strategii ar trebui să fie identificarea combinației potrivite de stimulente și instrumente, care să motiveze instituțiile naționale și locale să fie mai angajate și mai proactive în protecția drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE speră că va exista o îmbunătățire semnificativă a tuturor dimensiunilor esențiale ale strategiei: prevenire, promovare, punere în aplicare și asigurarea respectării legii. Este necesară o concentrare mai mare asupra asigurării respectării legii, deși nici celelalte dimensiuni nu ar trebui ignorate. Aplicarea corectă a cartei este esențială pentru menținerea unei Uniuni funcționale, bazate pe valoare. Aplicarea cartei este, de asemenea, obligatorie. Comisia trebuie să acționeze în consecință și să continue procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor într-un mod mai agresiv atunci când drepturile nu sunt respectate. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE sprijină pe deplin desemnarea de către statele membre a unor puncte focale ale cartei și sugerează ca acestea să fie plasate în cadrul guvernului sau al ministerelor de resort implicate în procesul legislativ, de exemplu ministerele de justiție. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Având în vedere impactul major al pandemiei de COVID-19 asupra societății, CESE îndeamnă Comisia să pună accentul în raportul pentru 2022 pe efectul pandemiei asupra drepturilor fundamentale, în special a celor referitoare la bunăstarea socioeconomică, și să sublinieze astfel cu fermitate că drepturile sociale sunt drepturi fundamentale. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită drepturilor, demnității și bunăstării cetățenilor în vârstă și ale celor cu handicap care, în perioada pandemiei de COVID-19, se află în situație de izolare în centrele de îngrijire. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE sugerează ca fiecare fond [fondurile acoperite de Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC)] să fie evaluat de comitete de monitorizare care să includă organizații independente ale societății civile, instituții naționale pentru drepturile omului și apărători ai drepturilor omului. Toți acești actori civili ar trebui să aibă un cuvânt de spus cu privire la modul în care sunt alocate și gestionate fondurile. CESE solicită Comisiei să ia în considerare recomandările din rezoluția sa intitulată „Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență – Ce funcționează și ce nu funcționează?”, publicată în februarie 2021. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE solicită Comisiei să identifice și să operaționalizeze oportunitățile de finanțare pentru organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului care realizează activități de primă necesitate în comunitățile marginalizate și vulnerabile. Comitetul încurajează statele membre să operaționalizeze programele de finanțare destinate societății civile și grupurilor comunitare care apără drepturile omului. Conceperea programelor ar trebui să protejeze autonomia și independența entităților finanțate. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Comitetul propune crearea unui mecanism reactiv, rapid și eficace de identificare și de raportare a atacurilor fizice și verbale, a intimidării și hărțuirii, inclusiv a proceselor abuzive, a violenței și a discursurilor de incitare la ură online și offline împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului. Instituțiile naționale pentru apărarea drepturilor omului (INDO) și comitetele sociale și economice naționale ar trebui incluse în acest mecanism. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Pentru a facilita coordonarea, CESE sugerează ca statele membre să înființeze forumuri naționale pentru drepturile fundamentale în care să poată colabora toate entitățile în cauză: instituții naționale pentru drepturile omului, organisme naționale pentru egalitate, ombudsmani, puncte focale nou-create ale cartei și alte organisme publice. Forumurile ar trebui să includă organizații și apărători ai drepturilor omului. Agenția pentru Drepturi Fundamentale poate oferi asistență în momentul înființării acestor forumuri. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE propune Comisiei să instituie un program special de asistență menit să aducă toate INDO la o capacitate instituțională mai ridicată și mai uniformă (creare, acreditare și măsuri de asigurare a conformității) și să elaboreze orientări specifice pentru statele membre. Ca și în cazul altor instrumente și programe, CESE recomandă o utilizare mai bună și mai extinsă a expertizei remarcabile a Agenției pentru Drepturi Fundamentale. În continuarea activității sale susținute privind principalele evoluții în domeniul drepturilor fundamentale, încurajăm agenția să monitorizeze îndeaproape protecția drepturilor sociale. Agenția ar trebui, de asemenea, să devină mai vizibilă și mai ușor accesibilă publicului larg și grupurilor și organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | CESE sugerează Comisiei să organizeze manifestări speciale de consultare și rapoarte cu privire la titluri și articole specifice, deschise contribuțiilor și opiniilor din partea INDO, a organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului. CESE este mai mult decât dispus să coopereze îndeaproape cu Comisia pentru organizarea periodică a acestor tipuri de reuniuni, cu participarea reprezentanților societății civile. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | CESE așteaptă cu interes lucrările Comisiei cu privire la o campanie de sensibilizare. Având în vedere importanța și caracterul urgent al acestei măsuri, ar fi fost util să se precizeze în continuare în această strategie obiectivele, calendarul, grupurile-țintă, instrumentele, partenerii și bugetul propus pentru campanie. CESE încurajează Comisia Europeană să organizeze activități legate de cartă în cadrul Conferinței sale privind viitorul Europei și să aducă aspectele legate de drepturile fundamentale mai aproape de cetățeni și de agenda publică. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Sunt necesare mai multe cercetări și consultări pentru a aprofunda înțelegerea aplicării cartei, pe baza riscurilor și a vulnerabilităților, care sunt mai susceptibile să fie întâlnite la anumite grupuri sociale și comunități regionale. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Observații generale

2.1.   Contextul avizului

| 2.1.1. | Carta se aplică tuturor măsurilor luate de instituțiile UE. Strategia Comisiei Europene din 2010 pentru punerea în aplicare în mod eficace de către Uniunea Europeană a Cartei drepturilor fundamentale a subliniat cât de important este ca UE să fie un bun exemplu; strategia a stabilit modul în care Comisia urma să garanteze că respectă pe deplin carta. Carta se aplică statelor membre atunci când pun în practică dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Carta a determinat adoptarea unei noi legislații a UE care protejează și promovează în mod direct anumite drepturi esențiale. Noile reglementări privind protecția datelor, egalitatea de gen, protejarea avertizorilor de integritate, drepturile la un proces echitabil și la apărare, precum și protecția victimelor infracționalității, sunt exemple-cheie. Jurisprudența Curții de Justiție a UE în care este invocată carta s-a dezvoltat considerabil într-o arie largă de domenii de politică. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE a devenit un organism de încredere al UE care furnizează date și analize comparative cu privire la drepturile fundamentale, pentru a susține activitatea instituțiilor UE și a statelor membre. De asemenea, numărul instituțiilor și organismelor naționale independente pentru drepturile omului a crescut semnificativ în UE. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Cu toate acestea, trei state membre nu au nicio INDO (Cehia, Italia, Malta (4)), două nu au nicio INDO acreditată (Estonia – acreditare la sfârșitul anului 2020 – și România), iar șase nu au nicio INDO cu statut A, conform principiilor de la Paris adoptate de Organizația Națiunilor Unite (Austria, Belgia, Cipru, Slovacia, Slovenia și Suedia). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Un Eurobarometru recent privind cunoașterea cartei arată că numai 42 % dintre respondenți au auzit de cartă și numai 12 % știu într-adevăr ce este. Șase din zece respondenți doresc să afle mai multe informații despre drepturile lor și unde să se adreseze în cazul în care li se încalcă drepturile conferite de cartă (5). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | CESE s-a angajat de multă vreme să sprijine drepturile omului și pe apărătorii drepturilor omului. Comitetul face parte integrantă din cultura și cadrele privind drepturile fundamentale, fiind implicat în diverse structuri și activități, dând glas preocupărilor cetățenilor, societății civile și partenerilor sociali și formulând propuneri de politici și de reglementări, având o viziune bazată pe drepturi. Pentru a-și consolida eforturile, CESE și-a creat propriul Grup pentru drepturile fundamentale și statul de drept, care vine în sprijinul viziunii și responsabilității sale. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Asigurarea aplicării efective a cartei de către statele membre

| 2.2.1. | CESE sprijină pe deplin propunerea Comisiei de a invita statele membre să desemneze puncte de contact pentru chestiuni legate de cartă. Rolul lor, prin facilitarea fluxului de informații și a celor mai bune practici referitoare la cartă și prin coordonarea eforturilor de consolidare a capacității în țara în cauză, este esențial pentru promovarea agendei privind drepturile fundamentale. În mod ideal, ele ar trebui să ocupe un loc central în cadrul guvernelor sau al ministerelor de resort implicate în procesul legislativ, de exemplu ministerele de justiție. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Noua abordare adoptată la elaborarea raportului anual privind aplicarea cartei în UE, și anume examinarea mai atentă a aplicării cartei în statele membre, este oportună. CESE salută, de asemenea, accentul pus pe drepturile fundamentale în era digitală în noul raport privind aplicarea cartei pentru 2021. Având în vedere impactul major al pandemiei de COVID-19 asupra societății, CESE îndeamnă Comisia ca în raportul pentru 2022 să pună accentul pe efectul pandemiei asupra drepturilor fundamentale, în special a drepturilor referitoare la bunăstarea socioeconomică. Un alt aspect care trebuie abordat este trecerea guvernelor UE la un regim de urgență, uneori în detrimentul controlului parlamentar și al sistemului democratic de control și echilibru. CESE consideră că măsurile de combatere a pandemiei ar trebui să fie pe deplin democratice, temporare și proporționale. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | CESE îndeamnă Comisia să lanseze mai ferm procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, dacă este cazul, și atunci când există o încălcare a dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | CESE salută propunerea Comisiei ca, pentru toate programele finanțate din fonduri UE care intră sub incidența RDC („fonduri RDC”), trebuie să existe mecanisme eficace care să garanteze că aceste programe respectă carta, de la elaborare și până la punerea lor în aplicare. CESE sugerează ca fiecare fond să fie evaluat de comitetele de monitorizare care să includă organizații ale societății civile, instituții naționale pentru drepturile omului și apărători ai drepturilor omului. Acest lucru ar contribui la eliminarea decalajului în materie de cunoștințe la nivelul organismelor de punere în aplicare a RDC în ceea ce privește drepturile fundamentale și ar consolida în mare măsură capacitatea organizațiilor active în domeniul drepturilor fundamentale de a avea un impact real la nivelul cel mai apropiat de cetățean. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Comitetul îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape măsura în care fondurile UE sunt utilizate în conformitate cu carta și solicită luarea unor măsuri adecvate și justificate, cum ar fi posibila întrerupere sau suspendare a finanțării UE sau corecții financiare, atunci când cheltuielile neregulamentare nu au fost corectate de statele membre. În plus, Comitetul încurajează Comisia să deplaseze în amonte verificarea conformității cu carta în ceea ce privește alocările bugetare majore. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Obiectivul stabilit în propunere, și anume promovarea unui mediu favorabil și sigur pentru organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor în țările lor, inclusiv la nivel local, este într-adevăr necesar. Cu toate acestea, nu există indicații clare cu privire la modul în care va fi urmărit obiectivul. CESE solicită Comisiei să identifice și să operaționalizeze oportunitățile de finanțare pentru organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului care realizează activități de primă necesitate în comunitățile marginalizate și vulnerabile. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Comitetul propune crearea unui mecanism reactiv, rapid și eficient de identificare și de raportare a atacurilor fizice și verbale, a intimidării și hărțuirii, inclusiv a proceselor abuzive, a violenței și a discursurilor de incitare la ură online și offline împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului. INDO și comitetele sociale și economice naționale ar trebui incluse în acest mecanism de alertă. De asemenea, CESE este dispus să contribuie la instituirea mecanismului și să colaboreze cu alte instituții ale UE în vederea protejării efective a organizațiilor și a persoanelor în cauză și a asigurării măsurilor reparatorii pentru acestea. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Este mai mult decât încurajator angajamentul vizibil al Comisiei de a se ralia eforturilor de a asigura democrația, statul de drept și protecția drepturilor fundamentale (6). CESE consideră că aceleași principii de coordonare ar trebui reproduse și la nivel național. Se întâmplă prea des ca diferitele instituții și organizații, publice și neguvernamentale să nu coopereze suficient. Astfel, Comisia poate solicita statelor membre să înființeze forumuri naționale pentru drepturile fundamentale în care să poată colabora toate entitățile în cauză: instituții naționale pentru drepturile omului, organisme naționale de promovare a egalității, ombudsmani, puncte de contact nou-create pentru chestiuni legate de cartă și alte organisme publice. Forumurile ar trebui să includă organizații ale societății civile și apărători ai drepturilor omului. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Crearea și acreditarea instituțiilor naționale pentru drepturile omului și măsurile pentru a asigura conformitatea acestora cu principiile de la Paris adoptate de Organizația Națiunilor Unite (7) ar trebui să constituie o prioritate, punându-se la dispoziție un sprijin consistent în acest sens. CESE propune Comisiei să instituie un program special de asistență menit să aducă toate INDO la o capacitate instituțională mai ridicată și mai uniformă. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Încurajarea utilizării cartei ca busolă pentru instituțiile UE

| 2.3.1. | O verificare a principalelor inițiative ale Comisiei începând cu etapa pregătitoare a inițiativei va rămâne, sperăm, o preocupare centrală pentru Comisie pe tot parcursul procesului decizional. Evidențierea în cadrul propunerii a Legii privind serviciile digitale și desfășurarea de activități pentru a asigura conformitatea cu carta sunt oportune pentru prezentarea gamei largi de probleme și implicații pe care le ridică asigurarea conformității. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | O pregătire temeinică a inițiativelor-cheie ale Comisiei este foarte importantă. În același timp, dezvoltarea tematică a conformității ar trebui să fie completată cu o gândire și analiză bazate pe cartă, centrate pe diverse titluri și articole, astfel cum sunt structurate în raportul anual. O modalitate de a realiza acest lucru ar fi organizarea de evenimente speciale și elaborarea de rapoarte cu privire la titluri și articole specifice, deschise contribuțiilor și opiniilor din partea INDO, a organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului. Acest lucru ar permite acumularea unor cunoștințe substanțiale cu privire la anumite articole și drepturile pe care le protejează și ar proiecta o imagine mai clară a impactului general al dreptului Uniunii și al elaborării politicilor asupra vieții și drepturilor cetățenilor. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | După cum s-a sugerat la punctul 2.2.2 de mai sus, ca urmare a impactului major al pandemiei de COVID-19 asupra societății europene, este necesar să ne concentrăm asupra stării drepturilor conexe. Astfel, încurajăm Comisia să evidențieze în rapoartele anuale impactul pandemiei de COVID-19 și multiplele crize pe care le-a provocat pentru protejarea drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | În acest sens și reînnoind apelul pe care CESE l-a lansat în avizul său din 2011 cu privire la strategie, ar trebui să se pună un accent mai puternic pe titlul III (Egalitate) și titlul IV (Solidaritate), două elemente centrale pentru UE ca Uniune democratică, bazată pe valori, care tratează cu seriozitate modelul său social și angajamentele sale. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | CESE sprijină fără rezerve angajamentul UE de a promova și a proteja drepturile și valorile omului la nivel mondial. Evidențierea acordurilor comerciale și a eventualului lor impact asupra drepturilor fundamentale este pe deplin justificată. După cum s-a menționat în numeroase avize, CESE atrage, de asemenea, atenția asupra politicii în materie de migrație și azil, ca fiind o ocazie esențială de testare a angajamentului UE de a proteja drepturile fundamentale. El subliniază, de asemenea, că stabilitatea democratică și sistemele rezultate de protecție a drepturilor omului în vecinătatea europeană sunt sub presiune și că ar trebui depuse eforturi mai mari pentru a le sprijini. Ar trebui să se acorde un sprijin mai activ apărătorilor drepturilor omului din întreaga lume. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | CESE încurajează Parlamentul European și Consiliul să utilizeze instrumentele de care dispun pentru a asigura aplicarea efectivă a cartei în cadrul activității lor, cu sprijinul Comisiei și cu implicarea organismelor europene consultative relevante în pregătirea legislației. CESE este pregătit să participe la un astfel de dialog și activitate interinstituțională. |
| --- | --- |

2.3.6.

2.4.   Consolidarea conștientizării de către cetățeni a drepturilor care le sunt conferite de cartă

| 2.4.1. | CESE așteaptă cu interes activitatea Comisiei cu privire la o campanie de sensibilizare, care va viza o mai bună informare a cetățenilor cu privire la drepturile care le sunt conferite de cartă și la organismele cărora pot să se adreseze în cazul în care drepturile le sunt încălcate. Având în vedere importanța și caracterul urgent al acestei măsuri, ar fi fost util să se precizeze în continuare în această strategie obiectivele, calendarul, grupurile-țintă, instrumentele, partenerii și bugetul propus pentru această campanie. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Campania de sensibilizare ar trebui să fie concepută astfel încât să completeze alte măsuri. Recomandăm ca, odată instituită capacitatea instituțională minimă, să se înceapă activitatea de formare, de transfer de bune practici și de comunicare pentru public cu organizațiile societății civile și cu organele la nivel de stat, inclusiv cu organele judiciare. Organizațiile și organismele de mai sus pot acționa ca resurse, ajutând oamenii să plaseze protecția drepturilor lor fundamentale într-un mediu social și instituțional favorabil. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | În această privință, campaniile de sensibilizare ar trebui să fie concepute pentru a ajunge la cei mai expuși riscului de a suferi de pe urma încălcării drepturilor fundamentale. Sunt necesare mai multe cercetări și consultări pentru a aprofunda înțelegerea aplicării cartei, pe baza riscurilor și a vulnerabilităților, care sunt mai probabile la anumite grupuri sociale și comunități regionale. Această înțelegere ar contribui la direcționarea măsurilor luate de diverse organisme și, de asemenea, ar furniza informații cu privire la diverse inițiative de consultare și participare. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | CESE încurajează Comisia Europeană să organizeze activități legate de cartă în cadrul Conferinței sale privind viitorul Europei și să aducă aspectele legate de drepturile fundamentale mai aproape de cetățeni și de agenda publică. |
| --- | --- |

2.4.4.

Bruxelles, 10 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 376, 22.12.2011, p. 74.

1

(2)  În studiul „Răspunsul organizațiilor societății civile la pandemia de COVID-19 și măsurile restrictive adoptate în consecință în Europa” (2021), CESE a identificat provocările structurale generate de pandemie și modul în care au răspuns organizațiile societății civile.

2

(3)  JO C 429, 11.12.2020, p. 16.

3

(4)  Malta a înregistrat progrese semnificative și se preconizează că va înființa în curând o INDO.

4

(5)  Eurobarometrul special 487b.

5

(6)  Coordonarea la nivelul UE poate include Rețeaua europeană a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului (REINDO), Rețeaua europeană a organismelor de promovare a egalității (Equinet) și Rețeaua europeană a ombudsmanilor (REO). Coordonarea la nivel național poate fi eficientizată de un nucleu de instituții naționale.

6

(7)  Principiile de la Paris ale Organizației Națiunilor Unite oferă reperele internaționale în raport cu care INDO pot fi acreditate de Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului (AMINDO).

7

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/56

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune pentru democrația europeană

[COM(2020) 790 final]

(2021/C 341/09)

| Raportor: | domnul Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Andris GOBIŅŠ |

Raportor:

domnul Carlos Manuel TRINDADE

Coraportor:

domnul Andris GOBIŅŠ

| Sesizare | Comisia Europeană, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 26.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 10.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 231/1/8 |

Sesizare

Comisia Europeană, 24.2.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

26.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

10.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

231/1/8

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) este de acord cu Comisia Europeană (Comisia) în ce privește necesitatea de a acționa pentru ca democrația europeană să devină mai rezilientă. În plus, consideră că Planul de acțiune pentru democrația europeană (numit în continuare „planul de acțiune”) este atât pozitiv, cât și necesar; sprijină, în general, măsurile propuse în planul de acțiune, sugerând ca anumite domenii să se bucure de mai multă atenție și de măsuri specifice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că planul de acțiune este extrem de actual, date fiind semnele îngrijorătoare că statul de drept este erodat de o serie de provocări la adresa democrației noastre – provenite atât din interior, cât și din exterior, în urma intervenției unor actori externi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE își exprimă preocuparea în legătură cu încercările din mai multe state membre de a utiliza situația dificilă creată de pandemia de COVID-19 pentru a slăbi statul de drept. În opinia sa, Comisia ar trebui să ia măsuri politice în această privință. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Din motivele expuse în următoarele trei puncte, CESE recomandă Comisiei să instituie în planul de acțiune un pilon specific pentru participarea societății civile și a partenerilor sociali și pentru promovarea democrației la locul de muncă, întrucât consideră că un astfel de nou pilon este esențial, și formulează propuneri concrete pentru dezvoltarea lui în capitolul 6 din acest aviz. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În opinia CESE, pe lângă dimensiunile deja prezente în planul de acțiune, promovarea democrației europene ar trebui să cuprindă, printre altele, și încurajarea participării democratice la nivelul UE și la nivel național, regional și local, a participării societății civile și promovarea democrației cu toate componentele și domeniile ei, inclusiv a democrației la locul de muncă. CESE consideră că toate aceste aspecte ale exercițiului democratic ar trebui incluse în planul de acțiune, întrucât fiecare dintre ele oferă avantaje specifice, conferind democrației un plus de vitalitate și de reziliență. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE regretă că planul de acțiune nu ia în considerare rolul jucat de contractul social în necesara reducere a inegalităților și importanța sa pentru adeziunea cetățenilor europeni la idealurile democratice și nici nu are în vedere acțiuni pentru a-l consolida; în plus, dialogul social și negocierea colectivă nu sunt recunoscute sau sprijinite, iar contribuțiile acestor dimensiuni la stabilitatea democrațiilor europene nu sunt evidențiate în cadrul planului. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră, de asemenea, că trebuie să se pună un accent mai puternic pe dialogul civil, care – în orice democrație – reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru a garanta o calitate optimă a deciziilor și pentru asumarea acestora, în conformitate cu articolul 11 din TUE. CESE își reiterează recomandarea adresată Comisiei [în avizul său SOC/627 (1)] de a se institui un forum anual al societății civile privind drepturile fundamentale și statul de drept. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că planul de acțiune ar trebui să includă o inițiativă la scară largă de promovare a educației în domeniul democrației și al drepturilor fundamentale, deoarece este vorba de o dimensiune importantă pentru protejarea valorilor democratice și a cetățeniei active, mai ales în ceea ce îi privește pe tineri. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită Comisiei să se asigure că planul de acțiune ține seama de evaluarea transpunerii de către statele membre a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale și îndeamnă statele membre să o transpună cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În ceea ce privește supravegherea, CESE se pronunță pentru asigurarea responsabilității și transparenței platformelor online și sprijină elaborarea unui mecanism de reglementare în cadrul actului legislativ privind serviciile digitale și a actului legislativ privind piețele digitale, pentru a preveni dezinformarea, discursurile de incitare la ură și manipularea. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită instituțiilor europene să adopte de urgență măsurile propuse privind siguranța și condițiile de muncă ale jurnaliștilor și protecția împotriva hărțuirii, atât a lor, cât și a altor apărători ai interesului public care sunt victime ale acțiunilor strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Context

| 2.1. | La temelia UE se află „valorile universale care constituie drepturile inviolabile și inalienabile ale persoanei, precum și libertatea, democrația, egalitatea și statul de drept” (2), Uniunea fiind un spațiu în care drepturile fundamentale sunt protejate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE crede cu tărie în valorile democratice europene, sprijină în mod sincer eforturile depuse în prezent de Comisie pentru a proteja și a consolida aceste valori și reiterează concluziile avizelor sale anterioare privind democrația și statul de drept (4). Valoarea democrației, precum și importanța statului de drept în societatea noastră nu trebuie uitate sau subestimate de către cetățeni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Istoria ne-a demonstrat că democrația trebuie promovată în mod activ și trebuie apărată în permanență împotriva unor atacuri recurente. Unul dintre cele șase obiective ambițioase emblematice ale orientărilor politice pentru UE, prezentate de președinta Ursula von der Leyen, este „un nou elan pentru democrația europeană” (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Profundele schimbări politice, sociale și economice survenite în contextul digitalizării – și pe care pandemia de COVID-19 nu a făcut decât să le accelereze – creează noi riscuri și vulnerabilități, inclusiv erodarea mecanismelor tradiționale de asigurare a egalității de șanse pentru candidați în cadrul campaniilor electorale, lipsa de control asupra anumitor metode și surse de finanțare ale actorilor politici, hărțuirea jurnaliștilor, diseminarea de informații false și campaniile de dezinformare coordonate, atacurile cibernetice și multe alte comportamente care pun în pericol integritatea alegerilor. De asemenea, se constată amenințări la adresa pluralismului în mass-media și a pluralismului informației, a dezbaterilor publice, atacuri asupra independenței mass-mediei și fragilizarea societății civile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemia de COVID-19 a avut un impact și asupra calității democrațiilor europene, dată fiind necesitatea unor răspunsuri excepționale la această situație de urgență de sănătate publică. Comisia de la Veneția a examinat aceste măsuri și a constatat că criza provocată de pandemia de COVID-19 nu ar trebui să fie folosită ca o oportunitate de a consolida guvernele în detrimentul parlamentelor (6). Ea a remarcat, de asemenea, că ar trebui să se ia serios în considerare instituirea cadrului de reglementare necesar și să se determine în ce măsură unele dintre aceste acțiuni ar putea fi menținute de-a lungul timpului. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Planul de acțiune pentru democrația europeană

| 3.1. | Planul de acțiune pentru democrația europeană – pe care îl considerăm atât necesar, cât și oportun, dat fiind că democrația din Europa se confruntă în prezent cu provocări serioase, agravate de măsurile de răspuns la pandemia de COVID-19 – stabilește un cadru consolidat de politică al UE și măsuri specifice organizate în jurul a trei piloni:






  — | promovarea unor alegeri libere și corecte și a unei participări democratice puternice; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

promovarea unor alegeri libere și corecte și a unei participări democratice puternice;

| — | sprijinirea mass-mediei libere și independente; și |
| --- | --- |

—

sprijinirea mass-mediei libere și independente; și

| — | combaterea dezinformării (7). |
| --- | --- |

—

combaterea dezinformării (7).

| 3.2. | Planul de acțiune propus abordează și capacitarea cetățenilor și a societății civile pentru a contracara amenințările la adresa democrației și a statului de drept, tratând acest aspect ca pe un aspect transversal pentru toți pilonii. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Observații generale

4.1.   Privind situația democrației în Europa și necesitatea elaborării Planului de acțiune pentru democrația europeană

| 4.1.1. | CESE remarcă cu îngrijorare provocările considerabile din ultimii ani la adresa democrației și încrederii publicului în instituțiile de guvernare, demonstrate printre altele de: scăderea prezenței la vot; numărul cazurilor de încălcare a statului de drept în mai multe state membre; apariția și răspândirea populismului și a discursurilor de incitare la ură; presiunea și chiar violența asupra jurnaliștilor; atacurile asupra independenței și a pluralismului în mass-media; concentrarea proprietății asupra mass-mediei; interferența ilegitimă în procesele electorale, atât din interior, cât și din exterior, ca urmare a dezinformării, a metodelor necorespunzătoare de finanțare și a influențelor externe; încercările de a slăbi societatea civilă organizată și participarea ei la procesul decizional și devalorizarea sau chiar încercările de suprimare a dialogului social, a negocierii colective și a democrației la locul de muncă. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | CESE consideră că planul de acțiune este un instrument binevenit și necesar și sprijină, în general, măsurile propuse în cadrul planului, în pofida observațiilor specifice formulate în capitolul 5 și a propunerilor formulate în capitolul 6. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | CESE regretă că pregătirea planului de acțiune a cuprins doar un dialog limitat, în timp ce un dialog mai amplu ar fi sporit eficiența planului. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Domeniul de aplicare și punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru democrația europeană

| 4.2.1. | CESE consideră că acțiunile de promovare a democrației în Europa trebuie să includă, fără să se limiteze la aceste domenii, protejarea integrității alegerilor, consolidarea libertății și a pluralismului în mass-media și combaterea oricărei dezinformări și interferențe. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE consideră că planul de acțiune ar trebui extins și ar trebui să includă un pilon separat privind importanța exercitării cetățeniei prin intermediul participării societății civile (a se vedea capitolul 6). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | CESE consideră că planul de acțiune ar fi trebuit să pună în valoare în mod adecvat democrația de la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | În mod similar, consideră că planul de acțiune ar trebui să acopere toate aspectele și domeniile democrației europene, inclusiv democrația la locul de muncă și dialogul structurat cu societatea civilă. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | CESE speră că punerea în aplicare a planului de acțiune va ține seama de necesitatea ca UE să joace un rol important ca model de promovare a valorilor și standardelor democratice, de exemplu a coerenței acțiunii sale interne și externe. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | CESE consideră că UE ar trebui să ia măsuri pentru a consolida reziliența democrațiilor europene, contractul lor social și competitivitatea lor economică, în acord cu obiectivele ambițioase ale Conferinței privind viitorul Europei. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Integrarea Planului de acțiune pentru democrația europeană în politicile UE și monitorizarea sa în mod eficace

| 4.3.1. | CESE consideră că, pentru a avea succes, planul de acțiune ar trebui să fie strâns legat de alte inițiative în curs la nivelul UE care contribuie la aceleași obiective – în special de punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, de mecanismul UE privind statul de drept și de punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a noilor strategii privind egalitatea – și regretă că această legătură nu este suficient de vizibilă. CESE recomandă ca legăturile dintre diversele planuri de acțiune să fie prezentate în mod explicit și să devină o realitate. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | CESE reamintește Comisiei că, în avizul său SOC/627, a propus instituirea unui forum anual al societății civile privind drepturile fundamentale și statul de drept. Ca atare, propune adăugarea la planul de acțiune a unei dimensiuni separate referitoare la starea democrației, inclusiv chestiunea aplicării articolului 11 din Tratatul UE. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | CESE regretă că planul de acțiune nu este însoțit de un cadru de monitorizare și de un model aferent pentru a măsura progresele și că pentru o mare parte dintre măsuri nu au fost stabilite calendare, ceea ce face ca evaluarea programată pentru 2023 să fie greu de efectuat în timp util. CESE sugerează să se prezinte un cadru de monitorizare corespunzător. Raportul privind statul de drept ar putea juca un rol important în acest sens, astfel cum se menționează la punctul 6. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Subliniind că reducerea semnificativă a inegalităților sociale are un rol important din perspectiva consolidării democrației, CESE regretă că planul de acțiune nu face nicio referire la menținerea coeziunii sociale ca element fundamental al stabilității democratice în Europa sau la importanța contractului social pentru promovarea adeziunii europenilor la idealurile democratice și nici nu ia în considerarea nevoia de acțiune pentru a menține și a consolida acest contract. CESE recomandă ca această dimensiune să fie inclusă în planul de acțiune. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Impactul digitalizării asupra societăților democratice

| 4.4.1. | Impactul acțiunilor care aduc atingere vieții democratice este exacerbat de lipsa unei reglementări privind platformele online – care sunt concentrate excesiv, într-un grup foarte restrâns, și utilizate pe scară largă în întreaga lume – și de acțiunea algoritmilor lor opaci. Mecanismele pentru a asigura responsabilitatea acestor platforme sunt insuficient definite. Garantarea unor procese electorale pluraliste, care încurajează participarea alegătorilor și sunt corecte și transparente reprezintă o chestiune de interes pentru toate națiunile democratice și necesită atenție și acțiune. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | CESE își reiterează afirmația din avizul NAT/794 (8), potrivit căreia UE trebuie să adopte politici care să promoveze o mai bună integrare a valorilor noastre societale în economia digitală. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | CESE împărtășește opinia conform căreia este necesară o abordare mai energică a reglementării platformelor online, care să-i oblige pe marii operatori să-și asume responsabilități față de cetățeni și să garanteze că autoritățile publice sunt destul de puternice pentru a adopta reglementări în acest sens. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | CESE salută măsurile de reglementare preliminare adoptate pentru a responsabiliza platformele online, în special platformele online foarte mari, prin propunerile de acte legislative privind serviciile digitale și piețele digitale. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Comitetul consideră, de asemenea, că evaluarea și actualizarea Codului de bune practici privind dezinformarea reprezintă o măsură intermediară importantă pentru a asigura monitorizarea intensivă a impactului dezinformării, inclusiv în ce privește pandemia de COVID-19 și răspunsurile pe această temă ale platformelor online. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Observații specifice

5.1.   Promovarea alegerilor libere și corecte și a unei participări democratice puternice

| 5.1.1. | CESE este de acord cu nevoia adoptării de măsuri pentru a garanta transparența reclamelor și a comunicării politice (punctul 2.1 din planul de acțiune) și sprijină adoptarea unei legislații europene menite să garanteze că cetățenii beneficiază întotdeauna de transparență totală în ceea ce privește conținutul politic sponsorizat la toate nivelurile decizionale. Autoritățile naționale ar trebui să primească toate informațiile necesare din partea rețelelor platformelor de comunicare socială și din partea altor entități pentru a putea asigura alegeri libere și corecte la nivelul UE și la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | CESE sprijină impunerea unor restricții suplimentare asupra microdirecționării prin utilizarea unor algoritmi opaci și stabilirea de profiluri psihologice în context politic, pe care Comisia își propune să le analizeze în propunerea sa legislativă privind transparența conținutului politic sponsorizat. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | CESE consideră că desfășurarea unor alegeri libere și corecte, în cadrul unor sisteme electorale de încredere, constituie o provocare permanentă pentru toate sistemele democratice și salută consolidarea cooperării la nivel european în ceea ce privește alegerile europene, îndemnând Comisia, Parlamentul European și statele membre să dezvolte forme suplimentare de cooperare consolidată în acest domeniu, pentru a garanta că alegerile sunt mai incluzive, mai transparente și mai reprezentative. Compendiul de bune practici ar trebui să sprijine aceste eforturi. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | CESE salută adoptarea unui nou mecanism operațional al UE menit să sprijine procesele electorale reziliente, organizat și coordonat prin intermediul Rețelei europene de cooperare privind alegerile (punctul 2.3). |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | CESE împărtășește îngrijorarea menționată în planul de acțiune referitoare la prevenirea și contracararea influenței străine asupra proceselor democratice europene și consideră că UE ar reacționa adecvat impunând costuri celor responsabili pentru aceste ingerințe, prin aplicarea unor sancțiuni comune, clare și solide, și lansând o inițiativă comună privind securitatea cibernetică. |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | CESE consideră că, în momentul evaluării investițiilor străine directe (9), ar putea fi deja avută în vedere identificarea proceselor electorale ca infrastructură critică și că mecanismul operațional al UE de sprijinire a proceselor electorale reziliente ar trebui să dispună de condiții și de mijloace de operare care să garanteze securitatea procedurilor, inclusiv securitatea cibernetică a alegerilor, la toate nivelurile. |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | CESE recomandă impunerea unei transparențe reale în distribuția conținutului online, care să includă verificarea algoritmilor, îmbunătățirea transparenței în ecosistemul reclamelor online și procese transparente pentru promovarea/retrogradarea conținutului; capacitarea societății civile (cadre universitare, cercetători, jurnaliști, organizații ale societății civile) și a autorităților de reglementare independente în rolul lor de asigurare a responsabilizării actorilor online; sancționarea celor care acționează cu rea-credință, în special atunci când se depun eforturi repetate de a eluda transparența și responsabilitatea față de societate. |
| --- | --- |

5.1.7.

| 5.1.8. | CESE regretă că planul de acțiune nu stabilește ca pilon separat promovarea angajamentului democratic și a participării active permanente (nu doar în perioada alegerilor), că nu recunoaște rolul dialogului social în stabilitatea democratică și că nu include nicio măsură specifică în această privință. CESE recomandă ca promovarea dialogului social, a libertății de asociere pentru întreprinderi și organizații sindicale, a negocierilor colective și a dreptului la informație și la consultare să fie inclusă în noul pilon propus în capitolul 6. |
| --- | --- |

5.1.8.

| 5.1.9. | În ceea ce privește propunerile care există deja în planul de acțiune cu privire la promovarea angajamentului democratic și a participării active permanente, nu doar în perioada alegerilor (punctul 2.4), CESE consideră că ar trebui inclusă în planul de acțiune o inițiativă la scară largă pentru promovarea educației în domeniul democrației, inclusiv a educației în domeniul mass-mediei și al informației, deși salută menționarea educației privind cetățenia în legătură cu utilizarea fondurilor structurale. |
| --- | --- |

5.1.9.

| 5.1.10. | CESE reamintește solicitarea sa din avizul SOC/627 privind o strategie ambițioasă de comunicare, educare și sensibilizare a cetățenilor cu privire la drepturile fundamentale, statul de drept și democrație. O astfel de strategie ar trebui să pună un accent puternic pe cetățenia activă. |
| --- | --- |

5.1.10.

| 5.1.11. | CESE recomandă ca statele membre să utilizeze fondurile structurale, iar Comisia însăși să utilizeze fondurile pe care le are la dispoziție pentru a sprijini și a consolida capacitățile societății civile. |
| --- | --- |

5.1.11.

| 5.1.12. | Verificatorii independenți ai veridicității informațiilor ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată pentru a putea opera în timp real, astfel cum CESE a recomandat deja în legătură cu Planul de acțiune împotriva dezinformării (10). Este important să se consolideze capacitatea Comisiei la nivel european, pentru a acționa mai bine la acest nivel și, de asemenea, pentru a sprijini mai bine acțiunea statelor membre la nivel național. |
| --- | --- |

5.1.12.

| 5.1.13. | CESE recomandă cea mai mare prudență pentru a garanta că niciun considerent legat de incriminarea discursurilor de incitare la ură la nivel european (punctul 2.4) să nu poată fi interpretat ca limitând libertatea de exprimare și subliniază că orice inițiativă în acest domeniu trebuie să respecte principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

5.1.13.

| 5.1.14. | CESE salută planul de acțiune pentru că pledează pentru promovarea egalității la toate nivelurile și încurajează participarea în viața politică a femeilor, a persoanelor LGBTIQ, a tinerilor defavorizați, a persoanelor cu origini rasiale sau etnice minoritare, a persoanelor cu handicap și a persoanelor sau grupurilor cu niveluri mai scăzute de competențe digitale sau de implicare digitală. |
| --- | --- |

5.1.14.

5.2.   Libertatea și independența mass-mediei

| 5.2.1. | În ceea ce privește siguranța jurnaliștilor (punctul 3.1), CESE este îngrijorat de indiciile impunerii de restricții asupra libertăților jurnaliștilor, inclusiv de amenințările la adresa siguranței lor fizice, și este de acord că situația este alarmantă. Comitetul consideră că este foarte important ca Comisia să-și propună să elaboreze o recomandare în această privință înainte de încheierea anului 2021 și solicită Comisiei, Parlamentului European și statelor membre să propună, în regim de urgență, mecanisme eficiente pentru a asigura protecția jurnaliștilor, a independenței editoriale, a diversității și a pluralismului și a educației în domeniul mass-mediei, un mediu favorabil care va asigura durabilitatea sectorului și bune condiții de muncă pentru jurnaliști. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | CESE își exprimă dezaprobarea cu privire la hărțuirea la care sunt expuși jurnaliștii și alți apărători ai interesului public, hărțuire care ia forma acțiunilor strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP). UE trebuie să garanteze că măsurile de combatere a acestui tip de acțiuni vizează protecția jurnaliștilor, activiștilor, sindicaliștilor, cadrelor didactice, cercetătorilor în domeniul securității digitale, apărătorilor drepturilor omului și mass-media, precum și a organizațiilor societății civile. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | În ceea ce privește măsurile de sprijinire a pluralismului în mass-media (punctul 3.4), CESE regretă caracterul vag al planului de acțiune în legătură cu modul în care Comisia va acționa pentru a menține pluralismul în mass-media – consacrat în Carta drepturilor fundamentale – în special cu privire la chestiunea foarte importantă a proprietății asupra mass-mediei. Uniunea Europeană trebuie să adopte o atitudine mai proactivă, dată fiind constatarea menționată în raportul din 2020 privind statul de drept, conform căreia unele state membre nu dispun de un sistem pentru asigurarea transparenței proprietății asupra mass-mediei sau se confruntă cu obstacole în calea divulgării efective a identității proprietarilor în mod public. Prin urmare, CESE încurajează Comisia să se informeze mai bine cu privire la jucătorii care operează pe piețele mass-mediei și la garanțiile și condițiile propice pluralismului și să monitorizeze concentrarea rețelelor de distribuție și a intermediarilor care influențează sau determină într-o măsură tot mai mare condițiile de acces la mass-media și la conținut și natura acestora. Consultarea publică privind planul de acțiune a demonstrat, de asemenea, că a existat susținere pentru impunerea unor obligații clare pentru toate organizațiile și companiile mass-media de a publica informații detaliate despre structura lor de proprietate. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | CESE este îngrijorat de încercările constante din câteva state membre de a utiliza situația dificilă creată de pandemia de COVID-19, care a slăbit sectorul mass-media, pentru a ataca libertatea presei prin mijloace abuzive, discriminatorii și chiar prin acțiuni represive. CESE solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre pentru a remedia deficiențele identificate în raportul privind statul de drept cu privire la normele privind distribuția publicității comandate de instituții ale statului către mass-media. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | CESE solicită Comisiei să examineze mecanismele utilizate pentru a finanța pluralismul în mass-media și să sprijine inovarea, jurnaliștii independenți și mass-media locală. Trebuie să se aibă în vedere evaluarea punerii în aplicare și a eficienței dreptului conex pentru editorialiștii din presă în ceea ce privește dreptul de autor în cadrul Directivei privind piața unică digitală. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Dat fiind că termenul-limită pentru punerea în aplicare de către statele membre a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale a fost 19 septembrie 2020, CESE solicită Comisiei să se asigure că planul de acțiune reflectă evaluarea acestui proces și solicită statelor membre să pună în aplicare fără întârziere această directivă. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | CESE solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a permite difuzarea canalelor publice de mass-media către toate statele membre în mod gratuit, inclusiv, printre altele, prin intermediul rețelelor de cablu și al furnizorilor de servicii de streaming. Acest lucru ar constitui un pas clar către multilingvism, o mai bună înțelegere și cooperare și ar face ca UE să devină într-o măsură tot mai mare un spațiu public comun, prin conectarea cetățenilor sub semnul diversității și al pluralismului. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   Combaterea dezinformării

| 5.3.1. | CESE este de acord cu atenția acordată combaterii dezinformării (capitolul 4) și consideră că este important să se consolideze cooperarea dintre statele membre pentru a combate dezinformarea. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | CESE subliniază importanța actului legislativ privind serviciile digitale (punctul 4.2) din punctul de vedere al supravegherii, responsabilității și transparenței platformelor online și sprijină elaborarea unui mecanism de reglementare pentru prevenirea dezinformării. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | CESE consideră că, dată fiind importanța educației în domeniul democrației pentru calitatea vieții democratice (punctul 4.3), planul de acțiune ar trebui să fie mai ambițios în acest sens și să stabilească obiective și ținte pentru sprijinirea proiectelor inovatoare și pentru finanțarea inițiativelor societății civile în acest domeniu. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Mecanismele UE ar trebui să sprijine îmbunătățirea cooperării dintre autoritățile de reglementare relevante, pentru a diminua riscul ca dezinformarea să se disemineze prin canale de propagandă înregistrate în UE. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Platformelor de publicitate online ar trebui să li se solicite să furnizeze rapoarte anuale privind transparența, de preferință unui organism de audit independent, desemnat în acest scop. Rapoartele anuale privind transparența ar putea include informații și explicații detaliate privind politicile și procesele interne menite să combată dezinformarea, criterii de evaluare pozitivă și negativă și mecanisme de selectare și prezentare a conținutului, precum și politici de direcționare și livrare a reclamelor, politici privind afișarea de informații „exacte” (de exemplu, privind pandemia de COVID-19 și alegerile) și mecanisme de sesizare pentru conținutul îndepărtat în mod eronat. Un organism de audit independent, alcătuit din autorități naționale de supraveghere, ar putea fi creat la nivelul UE și însărcinat cu auditarea platformelor de comunicare socială. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Întrucât actul legislativ privind serviciile digitale (DSA) oferă oportunitatea de a corecta asimetria de putere și informații a controlorilor digitali ai fluxului de informație, precum Google și Facebook, care au un impact major asupra democrației, planul de acțiune ar trebui să garanteze că DSA adoptă o abordare bazată pe drepturi. |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | Factorii decizionali ai UE trebuie să se asigure că principiile libertății de exprimare sunt protejate, adoptând totodată legislația necesară pentru a combate dezinformarea. În special, utilizarea dreptului penal pentru a combate dezinformarea la scară largă riscă să creeze un spațiu periculos pentru drepturile omului, sub forma intimidării finanțate de stat și a reprimării nejustificate a vocilor critice. |
| --- | --- |

5.3.7.

6.   Propunere de creare a unui al patrulea pilon în cadrul Planului de acțiune pentru democrația europeană: „Promovarea participării active și democratice permanente, dincolo de perioada alegerilor”

6.1.   Context

| 6.1.1. | În opinia CESE, pentru ca planul de acțiune să acorde atenția cuvenită unei strategii clare privind cetățenia activă, ar trebui să se introducă un pilon specific pe această temă. Comitetul consideră că acest lucru este esențial pentru a asigura o redresare mai lină în urma actualei crize și a pregăti calea către o democrație mai durabilă și mai solidă în Europa. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Acest nou pilon ar trebui să includă promovarea dialogului social, a negocierilor colective și a dialogului civil. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | În Tratatul privind Uniunea Europeană a fost introdusă o inovație majoră: conceptul de participare a cetățenilor, la articolul 11. Cu toate acestea, la mai mult de 10 ani de la intrarea sa în vigoare, posibilitățile cetățenilor de a participa la decizii în mod permanent, nu doar în perioada alegerilor, se situează încă mult sub nivelul necesităților, ceea ce generează, deseori, o dublă nemulțumire: față de politici în sine și față de lipsa oportunităților de a influența deciziile. În acest context, CESE reamintește poziția sa exprimată în avizul SOC/423 (11), potrivit căreia este extrem de extrem de importantă elaborarea unor propuneri de acțiuni concrete, astfel încât diversele instituții ale UE să-și asume inițiativele care le incumbă fiecăreia dintre ele pentru a identifica măsurile adecvate pentru punerea în aplicare a dispozițiilor articolului 11 alineatele (1) și (2) din TUE. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | De asemenea, la articolul 152 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se menționează că Uniunea Europeană recunoaște și promovează rolul partenerilor sociali. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | În acest context, CESE propune crearea unui al patrulea pilon în planul de acțiune: „Promovarea participării active și democratice permanente, dincolo de perioada alegerilor”, pe care îl schițează în prezenta contribuție. |
| --- | --- |

6.1.5.

6.2.   Promovarea unei culturi a participării active

| 6.2.1. | Crearea unui mediu deschis și favorabil societății civile în Europa






  — | Spațiul civic ar trebui să constituie un pilon specific/o secțiune specifică în raportul privind statul de drept și ar trebui să beneficieze de o atenție sporită, inclusiv printr-o evaluare amănunțită a spațiului civic din fiecare stat membru, ținând seama de diferitele sale componente, de interconectivitatea și de impactul lor asupra sistemului politic și a statului de drept; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

—

Spațiul civic ar trebui să constituie un pilon specific/o secțiune specifică în raportul privind statul de drept și ar trebui să beneficieze de o atenție sporită, inclusiv printr-o evaluare amănunțită a spațiului civic din fiecare stat membru, ținând seama de diferitele sale componente, de interconectivitatea și de impactul lor asupra sistemului politic și a statului de drept;

| — | Pe baza dreptului internațional în vigoare (12) și a orientărilor mai detaliate (13) și în cooperare cu societatea civilă, Comisia ar trebui să elaboreze un set de orientări pentru a apăra și a promova spațiul civic în UE și în statele sale membre; acesta ar trebui să cuprindă: 1. libertatea de asociere; 2. dreptul de a acționa liber, fără interferența statului; 3. libertatea de exprimare; 4. dreptul la cooperare și comunicare; 5. dreptul la informații publice; 6. dreptul la libertatea de întrunire pașnică; 7. dreptul de a căuta și a găsi resurse; 8. datoria statului de a asigura protecție; 9. libertatea academică; 10. activitatea filantropică. Ar trebui evaluate posibilele efecte colaterale negative ale legislației existente și ale noii legislații, precum și ale punerii lor în aplicare (de exemplu, legislația privind spălarea banilor și transparența ar trebui să fie bazată pe riscuri și proporțională). |
| --- | --- |

—

Pe baza dreptului internațional în vigoare (12) și a orientărilor mai detaliate (13) și în cooperare cu societatea civilă, Comisia ar trebui să elaboreze un set de orientări pentru a apăra și a promova spațiul civic în UE și în statele sale membre; acesta ar trebui să cuprindă: 1. libertatea de asociere; 2. dreptul de a acționa liber, fără interferența statului; 3. libertatea de exprimare; 4. dreptul la cooperare și comunicare; 5. dreptul la informații publice; 6. dreptul la libertatea de întrunire pașnică; 7. dreptul de a căuta și a găsi resurse; 8. datoria statului de a asigura protecție; 9. libertatea academică; 10. activitatea filantropică. Ar trebui evaluate posibilele efecte colaterale negative ale legislației existente și ale noii legislații, precum și ale punerii lor în aplicare (de exemplu, legislația privind spălarea banilor și transparența ar trebui să fie bazată pe riscuri și proporțională).

| — | Comisia ar trebui să prevadă în organigrama sa desemnarea unor persoane responsabile pentru contactele cu dialogul civil și ar trebui să încurajeze statele membre să consolideze structurile de dialog civil, sprijinind crearea unor astfel de structuri acolo unde ele nu există încă, prin mobilizarea de fonduri europene. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să prevadă în organigrama sa desemnarea unor persoane responsabile pentru contactele cu dialogul civil și ar trebui să încurajeze statele membre să consolideze structurile de dialog civil, sprijinind crearea unor astfel de structuri acolo unde ele nu există încă, prin mobilizarea de fonduri europene.

| — | Programul „Drepturi și valori” ar trebui să fie accesibil organizațiilor societății civile de la nivel european, național și local din toate statele membre, inclusiv militanților pentru drepturile omului care promovează și protejează valorile fundamentale ale UE. Finanțarea în cadrul acestui program ar trebui să acopere costurile operaționale și pe cele pentru litigii, consolidarea capacităților, activitățile de supraveghere și cooperarea la nivelul UE. |
| --- | --- |

—

Programul „Drepturi și valori” ar trebui să fie accesibil organizațiilor societății civile de la nivel european, național și local din toate statele membre, inclusiv militanților pentru drepturile omului care promovează și protejează valorile fundamentale ale UE. Finanțarea în cadrul acestui program ar trebui să acopere costurile operaționale și pe cele pentru litigii, consolidarea capacităților, activitățile de supraveghere și cooperarea la nivelul UE.

| — | Programul Erasmus+ ar trebui să prevadă posibilitatea unor schimburi între organizațiile societății civile și partenerii sociali, care să permită învățarea reciprocă și schimbul de bune practici. |
| --- | --- |

—

Programul Erasmus+ ar trebui să prevadă posibilitatea unor schimburi între organizațiile societății civile și partenerii sociali, care să permită învățarea reciprocă și schimbul de bune practici.

| 6.2.2. | Educația în domeniul cetățeniei democratice și al drepturilor omului ar trebui să fie o prioritate pentru UE.






  — | O condiție prealabilă importantă pentru cetățenia activă și implicarea civică este educația civică (inclusiv educația în domeniul mass-mediei), la toate nivelurile, atât formal, cât și informal, atât în cadrul programei de învățământ, cât și în afara ei, în toate statele membre. Educația civică este instrumentul-cheie al eforturilor de a combate tendințele antidemocratice, de a promova valorile europene și de a depăși clivajele actuale. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

—

O condiție prealabilă importantă pentru cetățenia activă și implicarea civică este educația civică (inclusiv educația în domeniul mass-mediei), la toate nivelurile, atât formal, cât și informal, atât în cadrul programei de învățământ, cât și în afara ei, în toate statele membre. Educația civică este instrumentul-cheie al eforturilor de a combate tendințele antidemocratice, de a promova valorile europene și de a depăși clivajele actuale.

| — | Întrucât practicile actuale diferă considerabil la nivelul UE, ar trebui elaborat un set de standarde și recomandări minime pe baza Cartei Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația pentru drepturile omului [CM/Rec(2010)7]. |
| --- | --- |

—

Întrucât practicile actuale diferă considerabil la nivelul UE, ar trebui elaborat un set de standarde și recomandări minime pe baza Cartei Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația pentru drepturile omului [CM/Rec(2010)7].

| — | O cultură a participării active necesită o atenție specifică pentru a garanta că niciun cetățean cu reședința în UE nu este exclus sau nu este expus riscului de excluziune sau de discriminare ca urmare a nerespectării drepturilor sale politice sau socioeconomice. |
| --- | --- |

—

O cultură a participării active necesită o atenție specifică pentru a garanta că niciun cetățean cu reședința în UE nu este exclus sau nu este expus riscului de excluziune sau de discriminare ca urmare a nerespectării drepturilor sale politice sau socioeconomice.

6.3.   Implicarea reală a cetățenilor și a organizațiilor lor în procesul decizional european

| 6.3.1. | UE și statele sale membre ar trebui să sprijine mobilizarea cetățenilor pe teren și să le dea mijloacele să se exprime în întreaga lor diversitate, punându-și în practică „dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii”, consacrat la articolul 10 din TUE. UE și statele sale membre ar trebui să le ofere cetățenilor mijloacele necesare pentru a se implica într-un „dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă” (articolul 11 din TUE). CESE ar trebui să elaboreze un raport anual pe această temă. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Cetățenii și organizațiile lor ar trebui să fie pe deplin implicați în definirea politicilor UE; ar trebui asigurat un echilibru solid între contribuțiile diverselor părți interesate prin revizuirea metodologiei de consultare, pentru a include mai multe organizații ale societății civile și sociale de la nivelul UE și de la nivel național și prin exploatarea potențialului inițiativei cetățenești europene, pentru ca cetățenii să fie cei care definesc ordinea de zi. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Dispoziția prevăzută la articolul 11 din TUE, privind un „dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă” în toate domeniile de politică ale UE, ar trebui pusă în aplicare integral. Comisia ar trebui să inițieze un acord interinstituțional privind dialogul civil cu societatea civilă europeană. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Ar trebui asigurată participarea semnificativă și favorabilă incluziunii a societății civile în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, stabilindu-se o legătură cu planul de acțiune, ca prilej de dezbatere privind modul în care pot fi consolidate procesele democratice și angajamentul civic activ. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Statelor membre ar trebui să li se solicite să aloce în cadrul planurilor lor din contextul cadrului financiar multianual resurse adecvate pentru a finanța dialogul civil și a crește capacitatea organizațiilor societății civile de a participa la procesul decizional; Comisia ar trebui să includă participarea cetățenilor/democrația între prioritățile orizontale ale recomandărilor sale specifice fiecărei țări. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | Ar trebui lansat un eveniment anual care să reunească reprezentanți de la cel mai înalt nivel ai instituțiilor UE, ai organizațiilor/asociațiilor reprezentative ale societății civile și reprezentanți ai dialogurilor sectoriale și ai dialogurilor locale, regionale, naționale și macroregionale (transnaționale și de vecinătate), pentru a împărtăși cele mai bune practici și a elabora un plan anual cu scopul de a consolida democrația, participarea și dialogul civic. În calitate de organizatori, Comisia și CESE ar trebui să joace un rol principal în acest proces. |
| --- | --- |

6.3.6.

6.4.   Consolidarea structurilor de sprijinire a dialogului social și a negocierii colective

| 6.4.1. | Trebuie luate măsuri pentru a promova democrația prin intermediul coeziunii economice și sociale, inclusiv prin promovarea democrației la locul de muncă. Democrația este amenințată și la acest nivel, iar pandemia a adus în discuție probleme importante care se cer abordate rapid. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Dialogul social și negocierea colectivă se numără printre cele mai bune exemple ale funcționării democratice. Dialogul între organizații care își reprezintă propriile interese și valori este un spațiu structurat pentru discutarea și negocierea chestiunilor de importanță comună, deși din perspectiva unor interese diferite. Recunoașterea reciprocă și respectul dintre parteneri și căutarea rațională de soluții pentru situații, probleme și conflicte sunt componentele de bază ale unei culturi democratice. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Pilonul ar trebui să includă măsuri care să promoveze aceste principii, precum:






  — | respectarea de către toate statele membre a convențiilor OIM, cu o atenție specială acordată principalelor convenții, care se referă la desfășurarea liberă a activității organizațiilor sindicale; |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

—

respectarea de către toate statele membre a convențiilor OIM, cu o atenție specială acordată principalelor convenții, care se referă la desfășurarea liberă a activității organizațiilor sindicale;

| — | un proces structurat de informare, consultare și audiere și un raport final al procesului respectiv pentru toate inițiativele legislative de la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

un proces structurat de informare, consultare și audiere și un raport final al procesului respectiv pentru toate inițiativele legislative de la nivelul statelor membre;

| — | sprijinirea consolidării și, după caz, a instituirii de consilii economice și sociale; |
| --- | --- |

—

sprijinirea consolidării și, după caz, a instituirii de consilii economice și sociale;

| — | desemnarea, la nivelul Comisiei și cu acceptul partenerilor sociali europeni, a unui funcționar european de nivel înalt responsabil pentru promovarea și monitorizarea dialogului social în statele membre și în UE, care ar putea să-și asume și sarcina de a sprijini dialogul civil, dacă organizațiile societății civile sunt consultate în această privință și se declară de acord; |
| --- | --- |

—

desemnarea, la nivelul Comisiei și cu acceptul partenerilor sociali europeni, a unui funcționar european de nivel înalt responsabil pentru promovarea și monitorizarea dialogului social în statele membre și în UE, care ar putea să-și asume și sarcina de a sprijini dialogul civil, dacă organizațiile societății civile sunt consultate în această privință și se declară de acord;

| — | organizarea unei reuniuni bianuale tripartite de dialog social la nivel înalt (parteneri sociali europeni, Comisia Europeană și statele membre) pentru a promova și a monitoriza dialogul social la nivel european și la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

organizarea unei reuniuni bianuale tripartite de dialog social la nivel înalt (parteneri sociali europeni, Comisia Europeană și statele membre) pentru a promova și a monitoriza dialogul social la nivel european și la nivelul statelor membre;

| — | adoptarea unei măsuri care să promoveze negocierea colectivă în domeniul achizițiilor publice și al accesului la fonduri publice, inclusiv la fonduri europene, impunând angajatorilor contractanți să încheie un contract colectiv de muncă sau, până la încheierea unor astfel de contracte, să asigure locuri de muncă de înaltă calitate, pe baza legislației naționale și practicilor aplicabile care sunt rezultatul unor acorduri la nivel național între partenerii sociali și guverne. Astfel se va preveni dumpingul social și se va asigura o concurență loială; |
| --- | --- |

—

adoptarea unei măsuri care să promoveze negocierea colectivă în domeniul achizițiilor publice și al accesului la fonduri publice, inclusiv la fonduri europene, impunând angajatorilor contractanți să încheie un contract colectiv de muncă sau, până la încheierea unor astfel de contracte, să asigure locuri de muncă de înaltă calitate, pe baza legislației naționale și practicilor aplicabile care sunt rezultatul unor acorduri la nivel național între partenerii sociali și guverne. Astfel se va preveni dumpingul social și se va asigura o concurență loială;

| — | adoptarea unor programe de formare pentru reprezentanții partenerilor sociali, în vederea dinamizării dialogului social și a negocierii colective. |
| --- | --- |

—

adoptarea unor programe de formare pentru reprezentanții partenerilor sociali, în vederea dinamizării dialogului social și a negocierii colective.

Bruxelles, 10 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 282, 20.8.2019, p. 39.

1

(2)  Preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană.

2

(3)  JO C 202, 7.6.2016, p. 389.

3

(4)  A se vedea în special avizele JO C 228, 5.7.2019, p. 24; JO C 282, 20.8.2019, p. 39; JO C 429, 11.12.2020, p. 16.

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_ro.pdf

5

(6)  Comisia de la Veneția (2020), Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights [Raportul intermediar privind măsurile luate în statele membre ale UE ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19 și impactul lor asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale], adoptat de Comisia de la Veneția în cadrul celei de a 124-a sesiuni plenare (organizată online, în perioada 8-9 octombrie 2020), https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e

6

Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights

(7)  COM(2020) 790 final.

7

(8)  JO C 429, 11.12.2020, p. 187.

8

(9)  Astfel cum se menționează în comunicare și în special la nota de subsol 17.

9

(10)  Concluzii – punctul 7 din aviz (JO C 228, 5.7.2019, p. 89).

10

(11)  JO C 11, 15.1.2013, p. 8.

11

(12)  Convenția europeană a drepturilor omului, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

12

(13)  OSCE/ODIHR, Guidelines on the Freedom of Association [Orientări privind libertatea de asociere].

13

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/66

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare

[COM(2020) 796 final – 2020/0349 (COD)]

(2021/C 341/10)

| Raportor: | domnul Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Philip VON BROCKDORFF

| Sesizare | Comisia Europeană, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 26.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 233/2/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 24.2.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

26.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

233/2/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei referitoare la consolidarea mandatului Europol, în măsura în care aceasta îmbunătățește garanțiile privind protecția datelor și capacitățile de cercetare. Acest lucru va contribui la intensificarea luptei împotriva criminalității organizate și a activităților teroriste și la consolidarea cooperării polițienești operaționale în statele membre ale UE, pentru a ne proteja cetățenii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De asemenea, CESE salută propunerea de cooperare cu țările terțe formulată de Europol, care ar permite cooperarea cu părți private sau operatori privați, în special în ceea ce privește schimbul de date. CESE consideră că operatorii privați ar trebui să dispună de un punct de contact la nivelul UE, unde să poată raporta informații ce ar putea fi relevante pentru anchetele penale. Propunerea Comisiei va aborda această deficiență. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută, de asemenea, propunerea Comisiei, deoarece aceasta urmărește să sprijine autoritățile de prevenire a criminalității să găsească soluții inovatoare de combatere a criminalității internaționale și să țină pasul cu evoluția circumstanțelor. Propunerea va spori, de asemenea, competențele și capacitățile de cercetare ale Europol și ale agențiilor naționale de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază că consolidarea capacităților Europol ar trebui să presupună acordarea de prioritate anchetelor transfrontaliere, în special în cazul unor atacuri grave împotriva avertizorilor de integritate și a jurnaliștilor de investigație, care joacă un rol esențial în demascarea corupției, a fraudei, a administrării defectuoase și a altor fapte ilegale în sectorul public și în cel privat. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, CESE consideră că nu există preocupări în ceea ce privește protecția vieții private și drepturile fundamentale în prelucrarea datelor. Dimpotrivă, o legislație actualizată și armonizată ar permite o examinare mai eficace a aspectelor legate de protecția datelor, asigurând totodată un echilibru între cerințele de securitate ale statelor membre individuale și cele ale UE. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În prezent, Europol nu poate furniza autorităților de aplicare a legii din statele membre, direct și în timp real, informații referitoare la activitățile infracționale ce provin din țări terțe sau de la organizații internaționale. Modificările propuse vizează, așadar, soluționarea acestei breșe de securitate și crearea unei noii categorii de alerte, pe care să o folosească doar Europol în circumstanțe bine definite. Astfel, CESE salută crearea unei noi categorii de alerte în Sistemul de Informații Schengen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Consolidarea atribuțiilor și resurselor Europol implică un angajament de eficiență, fiindcă amploarea activităților permite depunerea unor eforturi eficiente din punctul de vedere al costurilor. CESE consideră că majorarea propusă a bugetului Europol reprezintă un răspuns pozitiv în vederea protejării suplimentare a cetățenilor UE și a consolidării cooperării dintre Europol și agențiile naționale de asigurare a respectării legii. Cu toate acestea, Comitetul se așteaptă ca această creștere să se reflecte în numărul de membri ai personalului operațional din cadrul Europol și în creșterea eficacității organizaționale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Per ansamblu, CESE este de părere că propunerile constituie un pas în direcția corectă, extinzând rolul pe care îl joacă Europol în reacția la situațiile în permanentă schimbare. Totuși, activitatea Europol se va baza în continuare în mare măsură pe activitățile și acțiunile statelor membre și pe datele colectate de agențiile naționale de aplicare a legii. Astfel, și mai ales în contextul unui mediu din ce în ce mai globalizat, poate fi oportun să ne întrebăm dacă a sosit momentul ca Europol să poată acționa din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În acest context, CESE consideră, de asemenea, că în viitor ar putea fi necesare măsuri mai îndrăznețe pentru extinderea mandatului și a domeniului de activitate al Europol. După cum se recunoaște în propuneri, criminalitatea organizată a devenit mai sofisticată, iar rețelele infracționale cele mai periculoase au un caracter transnațional din ce în ce mai pronunțat. Având în vedere evoluția continuă a criminalității organizate, mandatul Europol va trebui adaptat astfel încât agenția să devină un actor și mai important în ceea ce privește securitatea europeană. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Din acest motiv, CESE recomandă, la un moment dat, o revizuire independentă a rolului și a responsabilităților Europol. Revizuirea ar investiga, de asemenea, modul în care practicile naționale de aplicare a legii și procesele de colectare a datelor influențează analizele furnizate de Europol. O astfel de revizuire ar ține, de asemenea, cont de opiniile societății civile și ale partenerilor sociali, precum și de cele ale altor părți interesate relevante. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Propunerea Comisiei Europene

| 2.1. | Ca răspuns la intensificarea amenințărilor în materie de securitate, în special a celor pe care le prezintă organizațiile infracționale, Comisia Europeană a publicat o propunere de regulament de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 din 9 decembrie 2020 în ceea ce privește cooperarea Europol cu părțile private, prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol în sprijinul anchetelor penale și rolul Europol în materie de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea vizează abordarea următoarelor aspecte-cheie:






  (i) | abilitarea Europol să coopereze în mod eficace cu părțile private; |
| --- | --- | --- |

2.2.

(i)

abilitarea Europol să coopereze în mod eficace cu părțile private;

| (ii) | abilitarea Europol să sprijine statele membre cu analiza unor seturi de date mari și complexe (big data); |
| --- | --- |

(ii)

abilitarea Europol să sprijine statele membre cu analiza unor seturi de date mari și complexe (big data);

| (iii) | abilitarea Europol să solicite autorităților competente ale unui stat membru să inițieze, să efectueze sau să coordoneze o anchetă cu privire la o infracțiune ce aduce atingere unui interes comun care face obiectul unei politici a UE, indiferent de dimensiunea transfrontalieră a infracțiunii în cauză. |
| --- | --- |

(iii)

abilitarea Europol să solicite autorităților competente ale unui stat membru să inițieze, să efectueze sau să coordoneze o anchetă cu privire la o infracțiune ce aduce atingere unui interes comun care face obiectul unei politici a UE, indiferent de dimensiunea transfrontalieră a infracțiunii în cauză.

| 2.3. | De asemenea, Comisia consideră că trebuie consolidată cooperarea dintre Europol și Parchetul European (EPPO), precum și cooperarea cu țările terțe. De asemenea, se va pune accentul pe rolul Europol în ceea ce privește cercetarea și inovarea, pe cadrul său în ceea ce privește protecția datelor și pe supravegherea parlamentară a agenției. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Referitor la îmbunătățirea cooperării cu părțile private, propunerea stabilește norme în baza cărora Europol să facă schimb de date cu caracter personal cu părțile private (pentru ca agenția să poată primi date cu caracter personal de la acestea), să le informeze cu privire la informațiile lipsă și să le solicite statelor membre să ceară ca alte părți private să partajeze informații suplimentare. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Normele introduc, de asemenea, posibilitatea ca Europol să acționeze în calitate de canal tehnic pentru schimburile dintre statele membre și părțile private. Pentru a îmbunătăți răspunsul în situații de criză, sprijinul acordat statelor membre pentru prevenirea diseminării pe scară largă, prin intermediul platformelor online, a conținutului cu caracter terorist (legat de evenimente aflate în derulare sau recente, care prezintă un prejudiciu la adresa vieții sau a integrității fizice sau care îndeamnă la aducerea unui prejudiciu iminent la adresa vieții sau a integrității fizice) va fi reglementat de alte norme. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pentru a putea prelucra seturi de date mari și complexe, Comisia își propune să introducă posibilitatea de a se efectua o analiză prealabilă a datelor cu caracter personal cu unicul scop de a stabili dacă respectivele date se încadrează în diferitele categorii de persoane vizate și au legătură cu o infracțiune. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pentru a sprijini în mod eficace anchetele penale din statele membre sau pe cele desfășurate de EPPO, în anumite cazuri, Europol ar putea prelucra date pe care autoritățile naționale sau EPPO le-au obținut în contextul anchetelor penale – în conformitate cu cerințele și garanțiile procedurale aplicabile conform dreptului penal național. În acest scop, Europol ar putea prelucra (și stoca la cerere) toate datele dintr-un dosar de anchetă pus la dispoziție de statul membru sau de EPPO pe durata sprijinului agenției pentru ancheta penală în cauză. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | De asemenea, Comisia propune crearea unei noi categorii de alerte în Sistemul de Informații Schengen. Această propunere se bazează pe faptul că Europol nu poate furniza autorităților de aplicare a legii din statele membre, direct și în timp real, informații furnizate de țări terțe sau de organizații internaționale privind persoane care au fost suspectate sau condamnate pentru infracțiuni penale și de terorism. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Din perspectivă bugetară, propunerea estimează că, pentru perioada 2021-2027 a cadrului financiar multianual, ar fi nevoie de un buget suplimentar de aproximativ 180 de milioane EUR și de aproximativ 160 de posturi suplimentare. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații generale

| 3.1. | În toate sferele sale de activitate, indiferent dacă sunt private sau publice, Europa se confruntă cu amenințări din ce în ce mai complexe și în continuă schimbare în ceea ce privește securitatea. Transformarea digitală, tehnologia avansată și ușurința cu care infractorii pot realiza activități infracționale pe internet au accelerat activitățile infracționale în Europa și în întreaga lume, incidența infracțiunilor cibernetice crescând exponențial. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | De asemenea, terorismul rămâne o amenințare semnificativă la adresa libertății și a modului de viață al UE și al cetățenilor săi. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a intensificat aceste amenințări, organizațiile infracționale profitând de criză și adaptându-și modurile de operare sau dezvoltând noi activități infracționale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ca urmare a evoluției acestor amenințări la adresa securității, este necesar ca autoritățile naționale însărcinate cu asigurarea respectării legii să beneficieze de un sprijin eficace la nivelul UE în desfășurarea activităților lor. Aceste amenințări se propagă dincolo de frontiere, vizează diverse infracțiuni și se manifestă în cadrul unor grupuri de criminalitate organizată care sunt implicate într-o gamă largă de activități infracționale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Având în vedere această evoluție, acțiunile întreprinse doar la nivel național nu sunt suficiente pentru a face față acestor provocări transnaționale în materie de securitate, iar autoritățile însărcinate cu asigurarea respectării legii din statele membre au recurs tot mai mult la sprijinul și la cunoștințele de specialitate pe care Europol, agenția UE pentru cooperare în materie de asigurare a respectării legii, le oferă în vederea combaterii formelor grave de criminalitate și a terorismului. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Europol reprezintă elementul central al sprijinului acordat la nivelul UE statelor membre în combaterea formelor grave de criminalitate și a terorismului. Agenția oferă sprijin și cunoștințe de specialitate autorităților naționale însărcinate cu asigurarea respectării legii în ceea ce privește prevenirea și combaterea formelor grave de criminalitate care afectează două sau mai multe state membre, a terorismului și a formelor de criminalitate ce aduc atingere unui interes comun care face obiectul unei politici a UE. De la intrarea în vigoare a Regulamentului din 2016 privind Europol, importanța operațională a atribuțiilor agenției s-a modificat substanțial, iar sprijinul său operațional s-a intensificat în continuare, Europol fiind în prezent implicată în aproape toate anchetele importante în domeniul combaterii terorismului de la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În condițiile în care amenințările transfrontaliere în materie de securitate sunt din ce în ce mai complexe și evoluează în permanență, limitele dintre lumea fizică și cea digitală estompându-se, iar amenințarea terorismului în Europa rămânând în continuare ridicată, consolidarea capacităților, a abilităților și a instrumentelor Europol pentru sprijinirea eficace a statelor membre în vederea combaterii formelor grave de criminalitate și a terorismului este considerată un răspuns bine-venit și oportun. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE salută propunerea Comisiei referitoare la consolidarea mandatului Europol, întrucât aceasta vizează îmbunătățirea garanțiilor privind protecția datelor și consolidarea rolului Europol în ceea ce privește cercetarea. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | De asemenea, CESE salută propunerea de cooperare operațională cu țările terțe, care ar permite cooperarea cu părți private, în special în ceea ce privește schimbul de date. CESE nu consideră că propunerea care permite cooperarea cu părți private este disproporționată. Dimpotrivă, propunerea este considerată destul de necesară, având în vedere evoluția constantă a criminalității internaționale care utilizează internetul și dispozitivele mobile. Organizațiile infracționale recurg tot mai mult la serviciile transfrontaliere oferite de părți private pentru a comunica și pentru a desfășura activități ilegale. Cu toate acestea, operatorii privați nu dispun, în prezent, de un punct de contact la nivelul UE unde să poată raporta informații ce ar putea fi relevante pentru anchetele penale. Această propunere vizează soluționarea acestui neajuns. Într-adevăr, modificarea legislativă ar permite Europol să îndeplinească rolul de punct de contact și să examineze, într-o manieră centralizată, infracțiunea sau cauza anchetată de statul membru (statele membre). Această măsură permite dezvoltarea cooperării necesare între Europol și părțile private. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Potrivit modificărilor, Europol ar trebui să joace un rol-cheie în acordarea de asistență statelor membre pentru a dezvolta noi soluții tehnologice bazate pe inteligența artificială, de care ar beneficia autoritățile naționale însărcinate cu asigurarea respectării legii în întreaga UE. Identificarea unor soluții inovatoare este un aspect important al combaterii criminalității internaționale, pentru a garanta faptul că autoritățile responsabile cu prevenirea infracțiunilor țin pasul cu contextul în continuă schimbare. Acest lucru se poate realiza doar printr-o cercetare coordonată. Prin urmare, CESE sprijină rolul proactiv al Europol în oferirea de sprijin centralizat autorităților de aplicare a legii din statele membre pentru: (i) identificarea inovațiilor; și (ii) dezvoltarea competenței și a capacităților acestor autorități, folosind tehnologii și inovații dezvoltate pe teritoriul UE, în loc să apeleze la soluții de securitate procurate din țări terțe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În ceea ce privește protecția datelor persoanelor fizice, scopul modificărilor este acela de a asigura în mod eficace respectarea deplină a protecției vieții private și a drepturilor fundamentale în prelucrarea diferitelor tipuri de date. De asemenea, CESE consideră că prelucrarea datelor cu caracter personal este deja reglementată foarte strict și, așadar, nu există aspecte care trebuie semnalate. Dimpotrivă, o legislație actualizată și armonizată ar permite o examinare mai eficace a aspectelor legate de protecția datelor, asigurând totodată un echilibru între cerințele de securitate ale statelor membre individuale și cele ale UE în ansamblul său. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | De asemenea, CESE constată că, în prezent, Europol nu poate furniza autorităților de aplicare a legii din statele membre, direct și în timp real, informații furnizate de țări terțe sau de organizații internaționale privind persoane care au fost suspectate sau condamnate pentru infracțiuni penale și de terorism. Prin urmare, propunerea Comisiei vizează abordarea acestei breșe de securitate. CESE salută aceste măsuri, împreună cu crearea unei noi categorii de alerte care să fie folosită exclusiv de către Europol în cazuri și circumstanțe specifice și bine definite. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cu toate acestea, CESE consideră că ar putea să fie nevoie ca, pe viitor, Comisia să ia măsuri și mai îndrăznețe pentru a extinde mandatul și domeniul de activitate al Europol. După cum se recunoaște în propuneri, criminalitatea a evoluat și cele mai periculoase rețele infracționale au un caracter transnațional din ce în ce mai pronunțat. Din acest motiv, cooperarea și colaborarea dintre țările și forțele de poliție din Europa sunt aspecte importante. Este esențial ca, în timp, mandatul Europol să fie adaptat astfel încât agenția să devină un actor și mai important în ceea ce privește securitatea europeană. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE subliniază că consolidarea capacităților Europol ar trebui să presupună acordarea de prioritate anchetelor transfrontaliere, în special în cazul unor atacuri grave împotriva avertizorilor de integritate și a jurnaliștilor de investigație, care joacă un rol esențial în demascarea corupției, a fraudei, a administrării defectuoase și a altor fapte ilegale în sectorul public și în cel privat. Acest lucru este în concordanță cu Rezoluția Parlamentului European din iulie 2020, care se referă la consolidarea mandatului Europol, pentru a-i permite să solicite inițierea de anchete transfrontaliere în cazurile de atacuri grave împotriva avertizorilor de integritate și a jurnaliștilor de investigație (1). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Din punctul de vedere al CESE, consolidarea atribuțiilor Europol implică un angajament în ceea ce privește eficiența, fiindcă amploarea acțiunilor permite ca eforturile să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor. Consolidarea în continuare a mandatului Europol și creșterea resurselor agenției reprezintă o necesitate pentru ca societatea europeană să se simtă și să fie protejată. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Consolidarea în continuare a mandatului Europol implică, în opinia CESE, consolidarea suplimentară a coordonării dintre agențiile naționale de aplicare a legii și Europol, aceasta din urmă afirmându-se drept un centru de analiză și inovare. În acest sens, legislația propusă este considerată un pas în direcția corectă. Coordonarea dintre Europol și statele membre este esențială în acest sens, iar propunerile oferă o bază solidă pentru îmbunătățirea acestei coordonări. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Cu toate acestea, activitatea infracțională nu ține seama de frontiere și, într-un mediu din ce în ce mai globalizat, CESE se întreabă dacă a sosit momentul ca Europol să poată acționa din proprie inițiativă. Ar trebui să aibă Europol dreptul de a declanșa anchete și de a executa în mod proactiv activități de aplicare a legii în statele membre? În prezent, acest lucru nu este permis, însă evoluția activității infracționale poate da naștere unei dezbateri privind măsura în care Europol ar trebui să declanșeze anchete penale pe scară mai largă. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | După cum s-a menționat, propunerile reprezintă un pas în direcția corectă, în sensul că extind rolul Europol de a răspunde la situații aflate în permanentă schimbare, însă activitatea Europol se va baza în mare măsură, în continuare, pe activitățile și acțiunile statelor membre și pe datele colectate de agențiile naționale de aplicare a legii. Prin urmare, CESE consideră că o analiză independentă a eficacității Europol în îndeplinirea sarcinilor și activităților sale (care depinde în mare măsură și de eficacitatea agențiilor naționale de asigurare a respectării a legii) s-ar dovedi extrem de pertinentă. Analiza, efectuată eventual de un grup restrâns de membri de rang înalt pensionați, din sistemul judiciar și din forțele de poliție, ar examina, de asemenea, modul în care practicile naționale de asigurare a respectării legii și colectarea datelor afectează analizele și evaluările realizate de Europol și modul în care acestea, la rândul lor, afectează activitatea națională de asigurare a respectării legii. O astfel de evaluare ar trebui să țină cont și de părerile societății civile, ale partenerilor sociali și ale părților interesate relevante, în special ale grupurilor și persoanelor ale căror vieți ar putea fi afectate în mod eronat sau nejustificat de activitățile de aplicare a legii. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2020 referitoare la o politică cuprinzătoare a Uniunii privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului [2020/2686(RSP)].

1

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/71

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor referitoare la Strategia UE privind uniunea securității

[COM(2020) 605 final]

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Agenda UE privind combaterea terorismului: anticipare, prevenire, protejare și răspuns

[COM(2020) 795 final]

(2021/C 341/11)

Raportor:
  Ákos TOPOLÁNSZKY

| Sesizare | Comisia Europeană, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă: | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 26.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 234/1/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 24.2.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă:

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

26.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

234/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută și sprijină programul strategic pentru protejarea securității cetățenilor UE împotriva riscurilor terorismului, ca parte a strategiei UE pentru o uniune a securității (1), și este de acord cu necesitatea unei politici ambițioase și solide de combatere a terorismului în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În același timp, subliniază că acest lucru poate fi realizat numai prin recunoașterea și respectarea deplină a temeiurilor juridice ale dreptului internațional și ale dreptului Uniunii Europene, care protejează și susțin societatea noastră pluralistă, valorile noastre comune și modul nostru de viață european. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În opinia CESE, noul program este important și oportun, și este de acord, în principiu, cu structura sa și cu accentul pus pe conceptul de reziliență. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul pune în evidență importanța utilizării instrumentelor tehnologice moderne, dar insistă, în același timp, asupra necesității de a garanta limitarea utilizării acestora cu privire la statul de drept și drepturile fundamentale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul consideră că programul oferă un cadru de acțiune coerent, în primul rând pentru instituțiile și autoritățile cu funcții specializate, de o importanță capitală pentru prevenirea și combaterea amenințării teroriste, însă reprezentanților comunităților locale, organizațiilor sociale și ale victimelor, societății civile și sindicatelor, comunităților religioase, mediului universitar și partenerilor privați nu li se atribuie în documentul de față un rol adecvat în soluționarea problemei. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Este convins că, în primul rând, ar trebui prevenite și eliminate riscurile și tensiunile, mai degrabă decât abordarea ex-post a consecințelor lor nedorite, cu un cost social specific ridicat. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Comitetul subliniază importanța cercetării și evaluării amenințărilor, pentru a împiedica introducerea unor instrumente care pot aduce atingere de o manieră nejustificată drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE atrage atenția asupra rolului statelor membre și a importanței acțiunii lor sinergice în punerea în aplicare sustenabilă a programului. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Cu privire la eficacitatea reacțiilor la terorism, este extrem de important să se înțeleagă cauzele personale și sociale ale terorismului pe baza cunoștințelor științifice, mai degrabă decât să se limiteze la reacții pur politice. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În ceea ce privește prevenirea, CESE atrage atenția asupra rolului relevant și insuficient exploatat al participării active a societății civile și a organizațiilor sale, precum și a partenerilor sociali. Consideră că exploatarea cooperării comunitare, a programelor de reducere a riscurilor și a proceselor de reconciliere în domeniul prevenirii reprezintă o investiție prioritară pentru securitate. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE este convins că lupta împotriva terorismului trebuie să se desfășoare în mod eficient în orice moment, dar fără a submina valorile europene și drepturile democratice ale cetățenilor, deoarece orice restrângere substanțială a lor ar însemna, de fapt, atingerea obiectivelor de către teroriști. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Protecția spațiilor publice trebuie concepută și pusă în aplicare cu implicarea actorilor privați și a reprezentanților comunităților locale, în vederea ajungerii la un consens. Este nevoie de un dialog continuu cu liderii religioși, deoarece religiile pot contribui în mare măsură la reducerea anumitor forme de radicalizare și amenințare, precum și a tensiunilor comunitare cauzate de terorism. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE subliniază că legislația UE interzice păstrarea generală și nediferențiată a datelor; aceasta nu poate fi permisă decât sub rezerva unor garanții precise și stricte prevăzute de legislație și a unui control constant al sistemului. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | În cazul aplicării Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP) (2), garanțiile pentru protecția vieții private a cetățenilor UE ar trebui să facă obiectul unei evaluări permanente. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Observații preliminare (3)

| 2.1. | CESE salută și sprijină programul strategic pentru o acțiune eficace și coordonată prin mijloace cuprinzătoare de protecție a securității cetățenilor UE împotriva riscurilor terorismului, ca parte a Strategiei UE privind uniunea securității (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE este de acord cu necesitatea unei politici ambițioase și solide de combatere a terorismului, dar subliniază că ea ar trebui să se bazeze pe o analiză a riscurilor bazată pe dovezi și pe o evaluare riguroasă a impactului măsurilor deja puse în aplicare în UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE este pe deplin angajat față de valorile universale ale respectării vieții și demnității umane, astfel cum sunt consacrate în Declarația Universală a Drepturilor Omului. De asemenea, este de acord cu declarația potrivit căreia democrația, statul de drept, respectarea drepturilor fundamentale, în special dreptul la viață privată, libertatea de exprimare, libertatea religioasă și respectarea diversității constituie fundamentul Uniunii Europene și, prin urmare, necesită o abordare comună fermă, care să protejeze și să susțină societatea noastră pluralistă, valorile noastre comune și modul nostru de viață european. Aceste valori fundamentale trebuie luate în considerare în mod consecvent și sistematic la elaborarea și punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În opinia CESE, noul program este important și oportun; structura sa care permite anticiparea, prevenirea, protecția și reacția, precum și aspectul transversal al cooperării internaționale oferă un cadru și o abordare adecvate pentru punerea în aplicare a unui plan de răspuns cuprinzător. De asemenea, consideră că obiectivul comunicării este adecvat, cu un accent deosebit pe importanța rezilienței. Reziliența presupune o mai mare implicare a societății, inclusiv a societății civile și a comunităților civice, în procesul de stabilire și garantare a securității. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | De asemenea, ar trebui să se pună accentul pe utilizarea instrumentelor tehnologice moderne, care permit în mod clar o reacție mai eficace la activitățile teroriste și de sprijinire a terorismului. Cu toate acestea, este esențial să se delimiteze cu precizie, în conformitate cu dreptul Uniunii, utilizarea tuturor acestor instrumente noi și mai vechi, în special a celor pentru obținerea și analiza volumelor mari de date, să se reglementeze utilizarea și stocarea datelor colectate și să se controleze permanent respectarea normelor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comitetul consideră că programul oferă un cadru de acțiune coerent, în primul rând pentru instituțiile și autoritățile cu funcții specializate, de o importanță capitală pentru prevenirea și combaterea amenințării teroriste, însă reprezentanților comunităților locale, organizațiilor sociale și ale victimelor, societății civile și sindicatelor, comunităților religioase, mediului universitar și partenerilor privați nu li se atribuie în documentul de față un rol adecvat în soluționarea problemei. Nu este posibil să se elimine rădăcinile amenințării teroriste fără eforturile actorilor societății de la nivel local de a ajunge la acorduri concertate și cu susținere publică, în vederea reducerii riscurilor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Este convins că, în primul rând, ar trebui prevenite și eliminate riscurile și tensiunile, mai degrabă decât abordarea ex-post a consecințelor lor nedorite, cu un cost social specific ridicat. Considerăm că este important ca punerea în aplicare a programului să nu se bazeze pe percepții sociale și pe reacții politice, ci să se bazeze întotdeauna pe realitatea terorismului și pe amenințarea reală pe care o reprezintă, iar răspunsurile să fie elaborate pe această bază. Răspunsurile politice ar trebui, de asemenea, să fie concepute în consecință. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE atrage atenția că UE nu poate reuși să combată radicalizarea decât dacă acționează cu succes împotriva excluderii propriilor minorități autohtone (de exemplu, romii), dar și a minorităților care au sosit recent în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Din punctul de vedere al incluziunii sociale și al răspunsurilor proporționale, ar fi important ca percepția amenințării teroriste în societate și amploarea reală a amenințării să nu difere în măsura observată în unele state membre. Subliniază importanța cercetării și evaluării pericolului, pentru a împiedica introducerea unor instrumente care pot aduce atingere de o manieră nejustificată drepturilor fundamentale. Politicile de securitate pot fi adaptate numai în raport cu amenințările și vulnerabilitățile reale identificate, pe baza datelor concrete. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CESE consideră, de asemenea, că angajamentul ferm al programului de combatere a radicalizării este un element pozitiv important în lupta împotriva terorismului. Cu toate acestea, pe lângă lupta împotriva conținutului radical online, consideră că este foarte important, în acest domeniu, să se înțeleagă și să se exploreze procesul de radicalizare și deradicalizare, să se investigheze natura și procesul radicalizării și, pe această bază, să se prevină radicalizarea. Reprezentanții societății civile și comunitățile cetățenești pot juca un rol esențial în acest sens. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE este convins că lupta împotriva terorismului trebuie să se desfășoare în mod eficient în orice moment, dar fără a submina valorile europene și drepturile democratice ale cetățenilor, deoarece orice restrângere substanțială a lor ar însemna, de fapt, atingerea obiectivelor de către teroriști. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Succesul programelor cel mai bine concepute și cele mai cuprinzătoare depinde, în mare măsură, de voința statelor membre implicate de a coopera, de reziliența lor și de deciziile politice ale acestora în vederea sprijinirii programelor. Voința politică în această privință este esențială. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE consideră că lansarea programului ar fi trebuit însoțită de o evaluare temeinică a situației, indicând procesele la care programul ar trebui să răspundă în mod adecvat, precum și rezultatele care pot fi atribuite eforturilor depuse până în prezent. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Aspecte de fond

3.1.   Anticipare

| 3.1.1. | Este esențial ca utilizarea IA în contextul detectării timpurii și al combaterii terorismului în general să fie transparentă și verificabilă și ca numai conținutul și persoanele relevante pentru combaterea terorismului să fie efectiv vizate, iar cele șapte cerințe-cheie ale strategiei privind IA să fie respectate (5). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | În ceea ce privește protecția spațiilor publice, programul se concentrează în mod corect asupra utilizării noilor tehnologii. Cu toate acestea, CESE își exprimă dezamăgirea că documentul abordează doar implicit pregătirea pentru așa-numitele atacuri cu mașini-capcană, deși acestea au fost foarte frecvente în ultimii ani. O serie de atacuri teroriste strategice (număr mare de victime, acoperire mediatică largă, efect de frică ridicat) au fost realizate prin această metodă. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Cu privire la eficacitatea reacțiilor la terorism, este extrem de important să se înțeleagă cauzele personale și sociale ale terorismului prin cunoștințe științifice. Prin urmare, în opinia CESE, ar trebui să se acorde o atenție deosebită acestui aspect, deoarece cunoștințele dobândite pot reduce în mod eficient pagubele umane și materiale. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Prevenire

| 3.2.1. | În ceea ce privește prevenirea, CESE atrage atenția că acesta este domeniul de luptă împotriva terorismului în care sectorul civil poate avea – și are deja – un rol important și relevant mai ales din punct de vedere al conținutului, și anume, consolidarea sentimentului de securitate al societății, sprijinirea și monitorizarea practicilor operaționale ale instituțiilor care combat terorismul, detectarea și prevenirea radicalizării, precum și combaterea acesteia. Prin urmare, programul ar trebui să examineze mai în detaliu cadrul și conținutul cooperării la toate nivelurile societății. Cooperarea interpersonală, la nivel de grup și de comunitate, poate avea efecte dovedite și pe termen lung de reducere a riscurilor și de integrare stabilă. Programul ar trebui să pună accentul pe această abordare proactivă, și nu doar pe cea reactivă. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pe bună dreptate, el pune un accent deosebit pe combaterea ideologiilor extremiste care apar online. În acest context, menționează difuzarea în direct a actelor teroriste de către teroriști. Cu toate acestea, nu face referire la fenomenul mult mai frecvent, în care martorii la actele de terorism le difuzează pe platformele de comunicare socială; prevenirea acestui fenomen este esențială. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Recunoscând rolul social al platformelor online foarte mari, programul stabilește, de asemenea, obligații la adresa lor. În acest sens, pe lângă elementele menționate deja în document, sunt necesare evaluări sistematice ale riscurilor sistemice legate de drepturile fundamentale și de tehnicile de manipulare care cauzează decalaje sociale și radicalizare. |
| --- | --- |

3.2.3.

De asemenea, sunt necesare o evaluare continuă a riscurilor pentru operatorii industriali, economici și comerciali, întreprinderile mici și mijlocii și reprezentanții societății civile și consolidarea rolului lor de parteneri în prevenirea terorismului prin intermediul organizațiilor-umbrelă ale acestora.

| 3.2.4. | În ceea ce privește prevenirea, este important să se indice că, pe lângă discursul de incitare la ură, diseminarea știrilor false și a teoriilor conspiraționiste joacă un rol important în radicalizare, astfel încât combaterea acestui fenomen este esențială pentru succesul luptei împotriva terorismului. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | CESE subliniază importanța comunicării strategice nu numai ca răspuns la un atac, ci și ca mijloc de prevenire, inclusiv includerea mesajului formulat de societatea civilă care reduce atractivitatea terorismului și oferă alternative. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Angajamentul colectiv și reziliența orașelor și municipalităților pot contribui în mod eficace la protecția comunităților. Consideră că exploatarea cooperării comunitare, a programelor de reducere a riscurilor și a proceselor de reconciliere în domeniul prevenirii reprezintă o investiție prioritară pentru securitate. Soluționarea, procesarea și eliminarea tensiunilor pot face inutilă constrângerea de a acționa în situații de risc, eliberând astfel resurse semnificative, pe lângă creșterea gradului de incluziune socială. Acest lucru necesită înțelegerea rădăcinii, explorarea naturii terorismului și monitorizarea continuă a intervențiilor. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Orașele noastre trebuie să aibă un acces mai bun la finanțare, consiliere și formare, pentru a putea aborda provocările actuale și a-și spori reziliența. CESE sprijină ferm contribuția Comisiei la activitățile coordonatorilor locali în materie de prevenire prin intermediul Rețelei UE pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare. Consideră că inițiativa „Orașele UE împotriva radicalizării” și dialogul strategic dintre orașe sunt importante. Crede că acest dialog ar trebui instituit în regim permanent și în aglomerările urbane, prin crearea unor forumuri adecvate. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Având în vedere că excluziunea socială reală și percepută, discriminarea și marginalizarea pot alimenta susceptibilitatea la propagandă radicală și pot reprezenta amenințări suplimentare la adresa coeziunii sociale, Comisia Europeană ar trebui să își intensifice acțiunile de combatere a rasismului. Prin urmare, este necesar să se pună în aplicare politici sociale adecvate de reducere a riscurilor și de consolidare a încrederii, întrucât actele teroriste pot fi interpretate și ca semne extreme de tensiune socială și de neîncredere. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Considerăm că ar trebui să se acorde mai multă atenție examinării, recunoașterii și prevenirii eficace a proceselor de radicalizare în penitenciare. CESE speră că programele de sprijin desfășurate pe baza evaluărilor efectuate în perioada anterioară vor fi consolidate în acest context, și le sprijină. Prin politici corespunzătoare ar trebui să se garanteze că închisorile nu constituie un mediu de radicalizare, ci, acolo unde este posibil, locul în care aceasta este tratată. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Protecție

| 3.3.1. | Capitolul „Privarea teroriștilor de mijloacele de perpetuare a atentatelor” nu abordează măsurile prevăzute pentru prevenirea atacurilor cu mașini-capcană. Având în vedere că astfel de atacuri au fost foarte frecvente în ultimii ani, programul ar trebui să reflecteze neapărat asupra problemei. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | CESE încurajează, de asemenea, continuarea eforturilor de împiedicare a utilizării vehiculelor închiriate și utilizate în comun (car sharing) ca instrumente în atacurile teroriste și dezvoltarea unor practici eficiente de planificare urbană, pentru a preveni daunele cauzate de vehiculele utilizate în acest scop. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Protecția spațiilor publice trebuie concepută și pusă în aplicare cu implicarea actorilor privați și a reprezentanților comunităților locale, în vederea ajungerii la un acord, limitând cât mai mult posibil utilizarea lor liberă. Este de acord că este necesar să se stabilească standarde minime pentru protecția spațiilor des frecventate cu valoare simbolică. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Este nevoie de un dialog continuu cu liderii religioși, deoarece religiile pot contribui în mare măsură la reducerea anumitor forme de radicalizare și amenințare, precum și a tensiunilor comunitare cauzate de terorism. Această abordare ar trebui completată cu un dialog interreligios și, dacă este necesar, cu procese de reconciliere. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Reacție

| 3.4.1. | Având în vedere caracterul foarte specializat al reacției antiteroriste, subliniem necesitatea și importanța comunicării regulate a rezultatelor. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | CESE subliniază că legislația UE interzice păstrarea generală și nediferențiată a datelor; aceasta nu poate fi permisă decât sub rezerva unor garanții precise și stricte prevăzute de legislație și a unui control constant al sistemului. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Activitățile centrului de expertiză al UE pentru victimele terorismului, instituit numai cu titlu pilot, ar trebui continuate și extinse pentru a evalua impactul combaterii terorismului asupra societății civile și a drepturilor fundamentale. De asemenea, este necesar să se revizuiască și să se consolideze mecanismele de asistență pentru victime ale statelor membre, în cadrul primei strategii a UE privind drepturile victimelor (2020-2025) (6). Funcționarea eficientă a punctelor naționale de contact pentru victimele terorismului (7) este, de asemenea, esențială. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | O serie de informații sunt colectate prin intermediul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (8). Atunci când acestea sunt utilizate de o parte externă (de exemplu, cooperarea UE-SUA), garanțiile pentru protejarea vieții private a cetățenilor UE trebuie să fie evaluate în mod permanent. Același lucru este valabil și pentru securitatea cibernetică, gestionarea criptată a informațiilor în cazul investigațiilor, gestionarea probelor electronice (eEDES) și investigațiile digitale cu parteneri internaționali. În toate cazurile, interesul cetățenilor în ceea ce privește protecția juridică este considerat primordial. |
| --- | --- |

3.4.4.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 605 final.

1

(2)  JO L 195, 27.7.2010, p. 3.

2

(3)  Având în vedere că CESE sprijină conținutul programului și natura sa tehnică, prezentul aviz abordează, în primul rând, aspecte legate de societatea civilă, statul de drept și drepturile fundamentale, care se află în centrul mandatului Comitetului.

3

(4)  COM(2020) 605 final.

4

(5)  COM(2020) 65 final.

5

(6)  COM(2020) 258 final.

6

(7)  În conformitate cu Concluziile Consiliului din 4 iunie 2018 privind victimele terorismului (documentul 9719/18).

7

(8)  JO L 195, 27.7.2010, p. 3.

8

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/76

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Planul european de combatere a cancerului”

[COM(2021) 44 final]

(2021/C 341/12)

| Raportor: | Małgorzata BOGUSZ |
| --- | --- |
| Coraportor: | Milena ANGELOVA |

Raportor:

Małgorzata BOGUSZ

Coraportor:

Milena ANGELOVA

| Sesizare | Comisia Europeană, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 168 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 26.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 226/3/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 26.3.2021

Temei juridic

Articolul 168 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

26.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

226/3/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Social și Economic European (CESE) salută Planul european de combatere a cancerului (Planul) ca jalon în lupta împotriva cancerului și a consecințelor sale sociale, financiare și psihologice în rândul cetățenilor UE și solicită o foaie de parcurs concretă privind punerea în aplicare a planului, însoțită de indicatori de performanță și de calendare realiste. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deși prevenirea cancerului are o importanță majoră, este la fel de important ca Uniunea Europeană (UE) și statele membre să garanteze disponibilitatea unei infrastructuri medicale de înaltă calitate și accesibile, inclusiv a unor centre de screening, diagnosticare și tratament, a unor servicii de sănătate cu ajutorul unui personal medical suficient de numeros încât să corespundă necesităților în materie de îngrijire, precum și a unor sisteme eficace de sprijin pentru bunăstarea fizică și mentală a pacienților în timpul terapiei și ulterior acesteia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | O măsură urgentă este abordarea problemelor cauzate de pandemia de COVID-19 în ceea ce privește accesul la serviciile de sănătate. Restricțiile și întârzierile pot reduce șansele de recuperare și trebuie abordate în mod eficace, fiind necesar un răspuns prompt pentru a liniști temerile oamenilor. Partenerii sociali și organizațiile societății civile (OSC) sunt indispensabili pentru diseminarea celor mai bune practici și furnizarea de informații relevante – cu privire la posibilele cauze ale cancerului, la sprijinul acordat pentru recunoașterea simptomelor timpurii, la promovarea prevenirii și încurajarea unui stil de viață sănătos. Eforturile lor vor fi sprijinite, inclusiv prin alocarea de fonduri relevante în cadrul FSE+ pentru acțiuni comune de combatere a cancerului și pentru diseminarea celor mai bune practici în materie de prevenire. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pentru a încuraja depistarea timpurie a cancerului, CESE sprijină inițiativele proiectelor de screening și de prevenire a cancerului și încurajează utilizarea de noi tehnologii și depunerea de eforturi pentru a-i sensibiliza pe cetățeni cu privire la necesitatea screeningului preventiv. Inițiativele în materie de screening și cele educaționale ar trebui să vizeze toate tipurile frecvente de cancer și să fie disponibile pentru un număr cât mai mare de cetățeni cu putință. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Planul trebuie să răspundă situației demografice din UE și să asigure condițiile favorabile menținerii unei stări de sănătate bune până la bătrânețe. În același timp, CESE solicită acordarea unei atenții speciale combaterii cancerelor la copii, care necesită măsuri specifice privind depistarea, accesul la medicamentele clasice și inovatoare, precum și îngrijirea dedicată copiilor și adolescenților. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pentru a reduce inegalitățile naționale, regionale și sociale în ceea ce privește combaterea cancerului și a oferi soluții la standarde ridicate pentru toți, este crucial ca UE să implice toate statele membre în punerea în aplicare a planului și să încurajeze cooperarea dintre statele membre, inclusiv prin sprijin financiar din partea UE. Punerea în aplicare a planului trebuie să răspundă nevoilor specifice și individuale ale pacienților și ale supraviețuitorilor și să se adapteze la diferitele circumstanțe naționale, inclusiv mediul socioeconomic diferit, vârsta, sexul, handicapul etc. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În egală măsură, CESE solicită posibilități îmbunătățite care să permită pacienților bolnavi de cancer să beneficieze de tratamentul, îngrijirea și expertiza de înaltă calitate oferite de alt stat membru, precum și de disponibilitatea unor medicamente, echipamente medicale și alte produse medicale furnizate de o piață unică funcțională. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră cercetarea și inovarea drept o piatră de temelie pentru o mai bună înțelegere a factorilor de risc care determină apariția cancerului și pentru îmbunătățirea diagnosticelor, a terapiilor și a tratamentelor. Ecosistemele de inovare, care implică întreprinderi de diferite mărimi, cercetători, pacienți, personal medico-sanitar și autorități din domeniul sănătății, trebuie să fie încurajate, promovate și sprijinite prin finanțare din partea UE și prin finanțare națională, în special prin parteneriate în cadrul Orizont Europa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază necesitatea concentrării unor eforturi semnificative pe generarea de date și pe disponibilitatea și accesibilitatea acestora, cu scopul de a elabora metode mai avansate de prevenire, diagnosticare și tratament. Corelarea datelor digitale privind sănătatea cu datele genomice ale băncilor biologice trebuie facilitată pentru a permite prevenirea și îngrijirea personalizate. Elaborarea și utilizarea unor metode de analiză a datelor, inclusiv a IA, trebuie, de asemenea, stimulate printr-o cooperare consolidată la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază importanța reducerii fumatului de tutun și ia act de raportul Comisiei privind aplicarea Directivei 2014/40/UE în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea produselor din tutun și a produselor conexe (1), și de concluziile acestuia, care vizează reducerea expunerii fumătorilor la substanțe periculoase și/sau care creează dependență. În acest context, luând act de avizul Comisiei privind emisiile și metodele de măsurare [secțiunea 3.1 din raport], CESE pledează, de asemenea, în favoarea unor cercetări suplimentare cu privire la metoda de testare a conținutului emisiilor de fum, inclusiv prin metoda WHO-Intense (cunoscută și sub numele Canadian Intense), și susține punerea în aplicare a recomandărilor OMS bazate pe rezultatele cercetării. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pentru a contribui la prevenirea eficientă a cancerului profesional, CESE solicită intensificarea cercetării privind expunerea profesională la agenții cancerigeni și mutageni și la perturbatorii endocrini și cauzele cancerului profesional, în special în rândul femeilor. CESE recunoaște inițiativele legislative legate de cancer din cadrul Planului de reducere a expunerii profesionale la factori cancerigeni și subliniază necesitatea ca orice eventuală actualizare să fie științifică și bazată pe dovezi și să fie susținută de consultări cu partenerii sociali. CESE subliniază necesitatea de a promova și de a sprijini cercetarea și dezvoltarea pentru găsirea de înlocuitori pentru substanțele și produsele periculoase. În privința azbestului, CESE face trimitere la avizele sale anterioare, inclusiv la propunerile privind aspectele legate de recunoașterea și despăgubirea victimelor (2). Comitetul solicită, de asemenea, luarea în considerare a multiplelor expuneri în momentul evaluării și a gestionării riscurilor la locul de muncă și integrarea datelor privind expunerile profesionale în programele de depistare timpurie. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Combaterea cu succes a cancerului necesită cooperare internațională, precum și o educație de înaltă calitate în disciplinele oncologice, inclusiv cooperarea dintre statele membre în cadrul programelor educaționale, și promovarea competențelor sprijinite de UE și puse în aplicare și prin acțiunile comune ale partenerilor sociali. De asemenea, este deosebit de importantă cooperarea în cercetare și inovare și pentru facilitarea schimbului de cunoștințe. Mai mult decât atât, este necesară o colaborare structurată pentru a asigura disponibilitatea medicamentelor, a echipamentelor și a altor bunuri pentru tratamentele împotriva cancerului. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Întreprinderile joacă un rol central în elaborarea de soluții pentru prevenirea, screeningul, diagnosticarea și tratamentul cancerului. De asemenea, ele depun eforturi pentru a combate cancerul prin reducerea impactului lor asupra mediului, prin dezvoltarea și realizarea de produse sigure sau produse modificate, mai puțin nocive, prin îmbunătățirea securității și sănătății la locul de muncă și prin sprijinirea pacienților în combinarea activității profesionale cu tratamentul împotriva cancerului și în întoarcerea fără dificultăți la locul de muncă. Pentru a încuraja acest lucru, UE trebuie să asigure condiții favorabile pentru inovare, investiții și desfășurarea activităților economice. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE solicită o implicare strânsă a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în elaborarea și monitorizarea în continuare a Planului, alături de promovarea și finanțarea specifică a acțiunilor comune ale partenerilor sociali și ale OSC-urilor, inclusiv o reprezentare largă a diferitelor sectoare. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE solicită desfășurarea de campanii la nivelul întregii UE care să sensibilizeze și să sporească cunoștințele privind măsurile de prevenire și gestionare a cancerului la locul de muncă, rolul produselor alimentare de bună calitate, apei curate și aerului curat, precum și al stilurilor de viață individuale, inclusiv al alimentației, al activităților fizice și al opțiunii unor alternative mai bune, în prevenirea cancerului. Comunicarea, care vizează ca planul și măsurile sale să devină inteligibile și credibile pentru cetățenii europeni, va juca un rol crucial în reușita planului și în atingerea obiectivelor sale. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE salută Planul ca jalon în lupta împotriva poverii tot mai mari a cancerului în rândul cetățenilor UE. Întrucât CESE consideră că propunerea este prea generală, invită CE să descrie cum va fi acesta transpus în acțiuni concrete și cum va influența prevenirea și situația pacienților. De asemenea, CESE solicită elaborarea unei foi de parcurs care să detalieze punerea în aplicare a planului și să integreze indicatori de performanță și calendare realiste pentru această strategie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE salută propunerile pentru o abordare multidimensională și inovatoare în combaterea cancerului, bazată pe prevenire, depistare timpurie, diagnosticare și tratament și care să îmbunătățească calitatea vieții pacienților și a supraviețuitorilor – de asemenea, mai ales prin menținerea lor pe piața forței de muncă. În special, deși prevenirea cancerului este de o importanță capitală, la fel de important este ca UE și statele membre să asigure disponibilitatea unei infrastructuri de asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv a unităților de screening, diagnostic și tratament și a serviciilor de sănătate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE remarcă faptul că Planul trebuie adaptat în continuare pentru a facilita implicarea egală a fiecărui stat membru și a regiunilor acestora, pentru a contribui la remedierea oricărei eventuale inegalități. Destul de des, morbiditatea și mortalitatea sunt corelate nu numai cu tipul de cancer, dar și cu poziția geografică și condiția socială. Astfel, recomandările trebuie adaptate la implicarea fiecărui stat membru în lupta împotriva cancerului, incluzând promovarea organizațională a programelor naționale de screening și de vaccinare și a schemelor de sprijin, și prin abordarea problemei inegalităților sociale în sănătate. De asemenea, este necesară sprijinirea persoanelor și a îngrijitorilor acestora în gestionarea efectelor cancerului din punctul de vedere al pierderii autonomiei și al cetățeniei: acces la fonduri, sprijin pentru viața de zi cu zi etc. Aceeași atenție trebuie acordată combaterii repercusiunilor economice ale cancerului și a consecințelor acestuia pentru anumite segmente deja fragile ale societății. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Registrul inegalităților în contextul bolii canceroase ar trebui să fie cât mai cuprinzător cu putință, identificând disparitățile dintre statele membre și dintre regiuni și – atunci când este posibil – inegalitățile sociale, în special cele privind locul de muncă și sexul. De asemenea, este important să se asigure infrastructura adecvată și personalul competent pentru colectarea de date conexe de înaltă calitate, în cadrul unei cooperări eficace între registrele oncologice din toate statele membre, precum și între țări. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Expunerile profesionale agravate de alți factori precum factorii determinanți de natură socială ai sănătății, inclusiv expunerile la mediu, accesul la îngrijire, nivelul de educație etc., joacă un rol important în această dinamică. CESE evidențiază necesitatea de a promova și de a sprijini cercetarea și dezvoltarea pentru găsirea de înlocuitori pentru substanțele și produsele periculoase. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | CESE subliniază importanța expunerii la mediul înconjurător, inclusiv calitatea produselor alimentare, a apei și a aerului, și subliniază rolul vital al furnizării de formare, educație și informații relevante pentru a-i motiva și a-i sprijini pe oameni să aleagă și să urmeze un stil de viață sănătos. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Combaterea cancerului necesită să se acorde atenția cuvenită tuturor etapelor procesului: prevenire bazată pe precauție și pe informare; depistarea timpurie și relevantă; accesul rapid la tratament, și îngrijiri de înaltă calitate și accesibile, cu ajutorul unui personal medical suficient de numeros încât să corespundă necesităților în materie de îngrijire, sprijin pentru reintegrarea în societate și la locul de muncă, precum și servicii post-îngrijiri. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | CESE salută alocarea a 4 miliarde EUR pentru finanțarea planului, dar solicită ca aceste resurse să fie revizuite în contextul sistemelor naționale de sănătate, având în vedere organizarea sistemelor publice/private de finanțare a sănătății. UE nu-și poate permite să fie lentă în acțiunile de combatere a cancerului, fapt ce ar genera suferință umană și ar agrava condițiile economice ale europenilor. UE are nevoie de un nou Plan Marshall pentru oncologie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În opinia CESE, implicațiile demografice și economice sunt de o importanță crucială pentru Plan. Populația îmbătrânită a Europei echivalează cu o rată scăzută a fertilității, pe de o parte, și cu o creștere a duratei de viață, pe de altă parte, ceea ce, pe termen lung, va crea dificultăți și pentru sistemele de asistență medicală din întreaga UE. Acest lucru este asociat inclusiv cu un risc crescut de apariție a cancerului odată cu înaintarea în vârstă. Sunt necesare măsuri decisive pentru a asigura condițiile favorabile menținerii unui bun nivel al sănătății al europenilor până la bătrânețe. Acțiunile prevăzute în Plan ca o nouă abordare a prevenirii, tratamentului și îngrijirii cancerului ar trebui să fie calea de urmat pentru a atinge acest obiectiv. Planul ar trebui să facă obiectul unei clauze de inventar/revizuire la fiecare doi ani și să includă indicatori comuni pentru toate statele membre ale UE. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Îngrijire de înaltă calitate și egală

| 3.1. | Ca măsură de urgență, este necesară abordarea problemelor cauzate de pandemie. CESE remarcă faptul că restricțiile legate de accesul la multe servicii medicale, în special cele ce țin de oncologie și cardiologie, pot fi evitate doar dacă întreruperile impuse de pandemia de COVID-19 sunt abordate în mod eficient. Întârzierile semnificative în diagnosticare și tratament reduc șansele de recuperare, crescând astfel ratele mortalității. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | De asemenea, este important să se consolideze și să se dezvolte infrastructuri și servicii care să răspundă nevoilor pe termen mediu și lung. Este necesar să se elaboreze practici pentru a fi bine pregătiți să răspundem în mod eficient altor eventuale situații excepționale, incluzând elaborarea și utilizarea la nivelul întregii UE a telemedicinei și a măsurilor la distanță care sunt aplicabile în orice circumstanță și, de asemenea, care contribuie la reducerea inegalităților în materie de cancer dintre statele membre și în cadrul regiunilor acestora. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Inegalitățile dintre statele membre pot fi găsite atât între est și vest – cu un exod al creierelor către vest –, cât și între țările mici și cele mari, cu diferențe majore în ceea ce privește programele de screening și investițiile în sistemele de sănătate. Spitalele active în domeniul cercetării sunt clasificate drept deschizătoare de drumuri în combaterea cancerului. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nevoia de cooperare între statele membre poate fi abordată prin diverse măsuri și instrumente, inclusiv prin:






  — | partajarea de date și utilizarea IA; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

partajarea de date și utilizarea IA;

| — | schimbul de cunoștințe și de expertiză; |
| --- | --- |

—

schimbul de cunoștințe și de expertiză;

| — | colaborarea în vederea combaterii lipsei de medicamente; |
| --- | --- |

—

colaborarea în vederea combaterii lipsei de medicamente;

| — | programe de formare interdisciplinară; |
| --- | --- |

—

programe de formare interdisciplinară;

| — | rețele europene de referință; și |
| --- | --- |

—

rețele europene de referință; și

| — | o rețea a UE care va conecta centrele oncologice integrate naționale. |
| --- | --- |

—

o rețea a UE care va conecta centrele oncologice integrate naționale.

| 3.3. | CESE salută inițiativa „Ajutorarea copiilor cu cancer”, însă este îngrijorat de lipsa măsurilor specifice necesare pentru a aborda situația și solicită acțiuni mai specifice, cu adevărat rapide și concrete, cu fonduri dedicate pentru a vindeca de cancer mai mulți copii și adolescenți, în mod mai eficace. Având în vedere nevoia urgentă de a le oferi copiilor acces la inovații, de a reduce inegalitățile în ceea ce privește tratamentele și de a înțelege originea cancerului la copii, deoarece, spre deosebire de cazurile de cancer la adulți, cancerul pediatric nu poate fi prevenit, CESE solicită ca planul să fie utilizat ca o oportunitate de a pune capăt situației injuste a copiilor dați uitării și, de a le acorda, în cele din urmă, atenția cuvenită, pentru că ei reprezintă viitorul Europei. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE este îngrijorat de diferențele regionale semnificative în ceea ce privește modelele de cooperare și fluxurile de informații, inclusiv decalajul digital, care au un impact negativ asupra persoanelor în vârstă, a persoanelor care locuiesc în afara orașelor mari, a persoanelor cu handicap și a grupurilor defavorizate din punct de vedere financiar. Acesta este motivul pentru care foaia de parcurs trebuie să asigure o standardizare în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE solicită, de asemenea, un plan care să se situeze mai aproape de nivelul local și care să fie suficient de flexibil pentru a răspunde nevoilor specifice și a se adapta diferitelor circumstanțe, precum și situației pacienților și supraviețuitorilor oncologici. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE salută obiectivul de a preveni cancerele cauzate de infecțiile virale prin introducerea vaccinării în masă a populației, dar remarcă faptul că ratele de vaccinare și progresul programelor de vaccinare variază între regiuni. Toate regiunile ar trebui să reproducă cele mai bune practici pentru a se asigura că fiecare cetățean are acces la aceste tipuri de vaccin. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE sprijină planurile de îmbunătățire a depistării timpurii a cancerului prin intermediul proiectelor de screening și al activităților educaționale, inclusiv al celor care utilizează tehnologii noi, vizând creșterea sensibilizării pacienților cu privire la necesitatea screeningului preventiv și integrând datele privind expunerile profesionale în programele de depistare timpurie. De asemenea, sunt necesare cunoștințe consolidate în ce privește cancerele ereditare vizate de acțiunile de screening. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prevenirea este mai eficientă dacă nu se bazează exclusiv pe comportamentul individual și dacă reduce sau elimină efectul nociv și factorii colectivi care contribuie la apariția cancerului. Factorii determinanți de natură socială sunt subestimați în secțiunea 3 din Plan. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Comitetul remarcă faptul că inițiativele privind diagnosticarea timpurie ar trebui să vizeze toate tipurile de cancer, inclusiv cancerele sângelui, iar testele de screening ar trebui să fie disponibile pentru un segment cât mai mare al populației. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE solicită posibilități îmbunătățite care să permită pacienților bolnavi de cancer să beneficieze de tratamentul, îngrijirea și expertiza de înaltă calitate oferite de alt stat membru, precum și de disponibilitatea medicamentelor, echipamentelor medicale și altor produse medicale furnizate de o piață unică funcțională. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE subliniază, de asemenea, importanța sistemelor de sprijin – inclusiv furnizarea informațiilor și cunoștințelor necesare – pentru bunăstarea fizică și mintală a pacienților pe durata tratamentelor și în urma acestora. Aceleași preocupări sunt relevante pentru angajați, angajatori și antreprenori. În plus, CESE subliniază importanța bunăstării îngrijitorilor pacienților bolnavi de cancer. Carierele lor informale de îngrijitori pot avea un impact semnificativ asupra echilibrului dintre viața profesională și cea privată și le pot afecta bunăstarea fizică. Prin urmare, CESE se alătură CE în încurajarea statelor membre să transpună pe deplin Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și să sprijine viitoarea Strategie privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE atrage atenția asupra diversității culturale și a diverselor grade de respectare a drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE, inclusiv în ceea ce privește nediscriminarea în legătură cu ocuparea forței de muncă, protecția socială sau accesul la serviciile financiare precum creditele. Prin urmare, este necesar să se elimine disparitățile dintre statele membre și să se respecte principiul „dreptului de a fi uitat” cu privire la istoricul legat de cancer al fiecărei persoane, precum și al reprezentanților îngrijitorilor pacienților. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Nevoia de noi soluții pentru combaterea cancerului

| 4.1. | Date fiind evoluția enormă înregistrată de tehnologie și știință, inclusiv de știința medicală, CESE salută promisiunea unei abordări moderne de combatere a cancerului cu ajutorul noilor tehnologii și al cercetării și inovării în domeniul produselor. De asemenea, trebuie apreciat faptul că CE se axează pe informațiile rezultate din comorbidități și datele furnizate de științele sociale și comportamentale, în cadrul inițiativelor sale emblematice și al acțiunilor sale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Planul subliniază, pe bună dreptate, rolul cercetării și al inovării ca piatră de temelie pentru o mai bună înțelegere a factorilor de risc care determină apariția cancerului și pentru îmbunătățirea diagnosticelor, a terapiilor, a tratamentelor și a politicilor de prevenire. Cooperarea internațională și la nivelul UE este crucială în acest sens, pentru a partaja cele mai bune practici, inclusiv în privința abordărilor în materie de reglementare, combinând expertiza profesioniștilor, datele și tehnologia, precum și resursele financiare într-un mod cât mai productiv cu putință. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eforturi semnificative ar trebui axate pe generarea de date și pe disponibilitatea și accesibilitatea acestora cu scopul de a elabora metode de trasabilitate genomică, de prevenire, de diagnosticare și de tratament mai avansate, inclusiv dezvoltând spațiul european al datelor privind sănătatea. Digitalizarea datelor privind sănătatea și partajarea în condiții de siguranță și securitate a acestora în întregul circuit al îngrijirii sunt vitale pentru a le permite pacienților să primească îngrijirile și tratamentele adecvate, inclusiv asistență medicală transfrontalieră. În același timp, birocrația în domeniul asistenței medicale trebuie redusă, iar practicile în materie de dosare medicale trebuie eficientizate cât mai mult cu putință. Posibilitatea de a corela datele medicale digitale cu datele genomice ale băncilor biologice trebuie, de asemenea, să fie facilitată, aceasta fiind un factor important în dezvoltarea prevenirii cancerului, a diagnosticării și a îngrijirii axate pe pacient. Elaborarea și utilizarea unor metode de analiză a datelor, inclusiv a IA, trebuie, de asemenea, stimulate printr-o cooperare consolidată la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Chestiunea expunerilor multiple este una dintre cele mai importante provocări pentru dezvoltarea prevenirii atât a cancerelor asociate cu factori de mediu, cât și a celor profesionale. UE ar trebui să consolideze sprijinul pentru cercetarea existentă în acest domeniu. Este la fel de importantă furnizarea de informații relevante – cu privire la ceea ce poate cauza cancerul, la ajutarea oamenilor să recunoască simptomele timpurii, la gestionarea stresului legat de cancer, la promovarea prevenirii și la încurajarea unui stil de viață sănătos. Partenerii sociali și organizațiile societății civile au un rol indispensabil de jucat, iar eforturile lor vor fi sprijinite, inclusiv prin alocarea de fonduri relevante în cadrul FSE+ pentru acțiuni comune de combatere a cancerului și pentru diseminarea celor mai bune practici în materie de prevenire. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Este necesară colectarea coordonată, sistematică a datelor privind expunerea profesională la agenți cancerigeni și mutageni la nivel european și corelarea datelor existente în registrele oncologice cu cele privind ocupațiile pacienților bolnavi de cancer. Aceste date vor contribui la o mai bună orientare a acțiunilor preventive și vor stimula depistarea timpurie a cancerelor în rândul persoanelor expuse. Proiectele de cercetare noi și inovatoare derulate în Europa ar trebui extinse pentru a acoperi toate statele membre. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Expunerea la perturbatori endocrini este asociată cu o serie de cancere sensibile la hormoni. Cercetarea de bază privind aceste substanțe trebui să servească drept bază pentru îmbunătățirea politicilor europene în acest domeniu și pentru o mai bună prevenire. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Combaterea cu succes a cancerului necesită și o educație de înaltă calitate în disciplinele legate de cancer, inclusiv o cooperare solidă între statele membre și partenerii sociali în cadrul programelor educaționale și de promovare a competențelor sprijinite de UE, precum Programul de formare interdisciplinară în domeniul cancerului și Pactul CE privind competențele. Planul ar trebui să menționeze nevoia dezvoltării profesionale continue, informarea și sensibilizarea forței de muncă din domeniul sănătății, inclusiv în ceea ce privește gestionarea și administrarea medicamentelor periculoase. În plus, profesioniștii cu un înalt nivel al educației și al competențelor trebuie să asigure diverse servicii, atât în ceea ce privește diagnosticul inițial și stabilirea unui plan de tratament, cât și în ceea ce privește administrarea medicamentelor, intervențiile chirurgicale și radiologia. Totodată, o strânsă colaborare între cercetătorii în domeniul cancerului, personalul medico-sanitar și pacienți reprezintă un alt fundament al îngrijirii cu succes. În plus, cooperarea intensivă cu parteneri din afara UE este, de asemenea, crucială pentru a facilita schimbul de cunoștințe. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Întreprinderile joacă un rol central în elaborarea de soluții pentru prevenirea, screeningul, diagnosticarea și tratamentul cancerului. Promovarea și facilitarea ecosistemelor de inovare sunt deosebit de importante pentru succesul UE. Ecosistemele trebuie să implice întreprinderi de diferite mărimi (de la mari întreprinderi internaționale la întreprinderi nou-înființate), precum și cercetători, pacienți, personal medico-sanitar și autorități. Acest demers trebuie sprijinit prin finanțare din partea UE și prin finanțare națională, în special prin parteneriate în cadrul Orizont Europa. De asemenea, este esențial să se definească rolul EMA în încurajarea și sprijinirea statelor membre, ca acestea să introducă, în mod rentabil, unele terapii inovatoare, sigure și eficiente împotriva cancerului. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EMA joacă un rol important în comercializarea și punerea la dispoziție în condiții de siguranță a produselor avansate și a echipamentelor relevante pentru a contribui la prevenirea și vindecarea eficientă a cancerului. De asemenea, ea poate îmbunătăți accesul statelor membre la astfel de produse și poate coordona punerea lor efectivă în aplicare în întreaga UE, ceea ce va avea ca rezultat un acces mai rapid al tuturor pacienților la tratament modern de înaltă calitate. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În afară de dezvoltarea și furnizarea de medicamente, vaccinuri, tehnologie și servicii de îngrijire, întreprinderile depun eforturi pentru a combate cancerul prin reducerea impactului lor asupra mediului, prin proiectarea și fabricarea de produse sigure sau modificate, mai puțin nocive, și prin îmbunătățirea securității și sănătății la locul de muncă. Printre alți factori, expunerea la radiațiile UV în timpul activităților în aer liber ar trebui redusă cât mai mult cu putință, în special în sectoare precum agricultura și construcțiile. Sănătatea și, în egală măsură, siguranța, sunt o preocupare pentru partenerii sociali, care elaborează politici sectoriale de prevenire pe care le finanțează prin contribuțiile de asigurări sociale. Pentru a le descătușa potențialul, o abordare coordonată fluidă reprezintă cheia pentru a permite elaborarea și furnizarea de soluții la standarde ridicate. În plus, angajatorii, sindicatele și organizațiile societății civile îi sprijină pe pacienți să combine activitatea profesională cu terapia împotriva cancerului și să se întoarcă fără dificultăți la locul de muncă. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pentru a încuraja demersurile întreprinderilor specializate în elaborarea de soluții pentru combaterea cancerului, UE trebuie să asigure condiții favorabile pentru inovare, investiții și desfășurarea activităților economice. Acest lucru este esențial pentru consolidarea poziției globale generale a UE în legătură cu tehnologiile, serviciile și soluțiile de asistență medicală în domeniul cancerului. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | De asemenea, este important să se accelereze introducerea de noi metode de diagnosticare și tratament împotriva cancerului și de acces la acestea, fără a compromite siguranța pacienților și a personalului medico-sanitar. Din acest punct de vedere, un cadru de reglementare propice și favorabil este un element esențial pentru un mediu de afaceri încurajator. Reglementările UE trebuie să se bazeze pe știință și să garanteze condiții de concurență echitabile între întreprinderile din Uniune și față de concurenții globali ai acestora. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Având în vedere rolul central și versatil al întreprinderilor și al angajatorilor în activitățile practice de combatere a cancerului, este importantă implicarea, în mod incluziv, a unui număr mare de reprezentanți ai întreprinderilor și angajatorilor, de la sectorul asistenței medicale la construcții, bunuri de consum, agricultură și industriile prelucrătoare, precum și a reprezentanților pacienților și ai îngrijitorilor, în elaborarea și punerea în aplicare ulterioară a măsurilor. La fel de important este rolul partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile în furnizarea de bune practici și informații și în organizarea campaniilor de sensibilizare. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Cancerul necesită o atenție deosebită

| 5.1. | CESE salută inițiativa privind cancerul la copii din cadrul Planului, însă subliniază că există o nevoie majoră de a intensifica eforturile pentru a avea efect asupra vieții copiilor și a adolescenților și a reduce inegalitățile existente. În acest sens sunt necesare investiții în inovare și acțiuni clare și urgente dedicate, precum și finanțare pentru elaborarea și introducerea de metode de depistare, medicamente, tratamente și servicii de îngrijire corespunzătoare. Aceasta reprezintă o oportunitate de a pune capăt situației injuste a copiilor ignorați și de a le oferi, în cele din urmă, atenția pe care o merită, întrucât ei reprezintă viitorul Europei. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE remarcă faptul că cancerele hematologice reprezintă o sarcină sanitară și economică semnificativă pentru cetățenii europeni. Planul poate atenua aceste sarcini pentru pacienți, pentru familiile acestora și pentru societate prin atenția acordată și prin abordările inovatoare privind îngrijirea cancerelor sângelui. Angajamentul și investițiile adecvate în supravegherea de înaltă calitate a cancerului, reforma sistemului sanitar și abordările inovatoare privind îngrijirea pot garanta că progresele semnificative înregistrate în ceea ce privește tratamentul cancerelor sângelui pot fi puse la dispoziție tuturor pe o bază durabilă. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE subliniază faptul că Planul ar putea evidenția nevoia concentrării atenției în special pe hematologia malignă și ar putea permite utilizarea unor inițiative dedicate pentru a îmbunătăți îngrijirile pentru pacienții cei mai vulnerabili:






  — | cancerele maligne ale sângelui au cauzat 9 % dintre decesele provocate de cancer (124 000) în UE, Norvegia, Elveția și Islanda în 2016 și reprezintă 12 % din totalul cheltuielilor pentru asistență medicală din UE (3); |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

cancerele maligne ale sângelui au cauzat 9 % dintre decesele provocate de cancer (124 000) în UE, Norvegia, Elveția și Islanda în 2016 și reprezintă 12 % din totalul cheltuielilor pentru asistență medicală din UE (3);

| — | cancerele hematologice îi afectează în general pe cei foarte tineri (30 % dintre cancerele la copii) și pe cei foarte în vârstă din societate, altfel spus pe cei mai fragili dintre noi, și este injust ca ei să nu fie luați în considerare pentru că nu fac parte din populația activă economic/încadrată în muncă. |
| --- | --- |

—

cancerele hematologice îi afectează în general pe cei foarte tineri (30 % dintre cancerele la copii) și pe cei foarte în vârstă din societate, altfel spus pe cei mai fragili dintre noi, și este injust ca ei să nu fie luați în considerare pentru că nu fac parte din populația activă economic/încadrată în muncă.

6.   Cooperarea internațională în lupta împotriva cancerului

| 6.1. | CESE este de acord că cooperarea și coordonarea internațională sunt necesare pentru a stimula dezvoltarea medicală și perspectivele privind sănătatea pe termen lung pentru milioane de europeni, dar este îngrijorat de faptul că Planul adoptă o abordare extrem de generală în ceea ce privește cooperarea internațională în punerea sa în aplicare. Importanța cooperării internaționale este ilustrată cel mai bine de faptul trist că ratele de supraviețuire la interval de cinci ani sunt cele mai ridicate în SUA, Canada, Australia și Noua Zeelandă, urmate de țările UE cele mai bine poziționate. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE subliniază că cooperarea este deosebit de importantă în domeniul cercetării și al inovării, în vederea instituirii unor standarde de reglementare bazate pe știință și proporționale cu riscurile, și în facilitarea schimbului de cunoștințe, pentru a garanta că cele mai avansate cunoștințe sunt disponibile în beneficiul europenilor. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | CESE subliniază importanța reducerii fumatului de tutun și ia act de raportul Comisiei privind aplicarea Directivei 2014/40/UE în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea produselor din tutun și a produselor conexe (4), și de concluziile acestuia, care vizează reducerea expunerii fumătorilor la substanțe periculoase și/sau care creează dependență. În acest context, luând act de avizul Comisiei privind emisiile și metodele de măsurare [secțiunea 3.1 din raport], CESE pledează, de asemenea, în favoarea unor cercetări suplimentare cu privire la metoda de testare a conținutului emisiilor de fum, inclusiv prin metoda WHO-Intense (cunoscută și sub numele Canadian Intense), și susține punerea în aplicare a recomandărilor OMS bazate pe rezultatele cercetării. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Deși UE ar trebui să evite dependența excesivă de țările străine în domenii strategice precum asistența medicală, cooperarea economică internațională este necesară pentru disponibilitatea medicamentelor sigure, a echipamentelor și a altor bunuri necesare pentru tratamentul împotriva cancerului. Comerțul ar trebui deschis în ce privește lanțurile de aprovizionare internaționale ale sectorului sănătății, iar UE trebuie să combată orice tip de protecționism între statele membre sau la nivel global. Soluțiile în domeniul cancerului oferă, de asemenea, întreprinderilor europene oportunități de export importante, care trebuie promovate pentru a răspunde cererii globale de soluții legate de sănătate. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Activitățile de promovare a sănătății și comunicarea

| 7.1. | CESE apreciază puternica legătură dintre calitatea mediului și un stil de viață și o alimentație sănătoase ca factori de reducere a incidenței cancerului. Statele membre, împreună cu partenerii sociali și organizațiile societății civile, vor explica și promova rolul produselor alimentare de înaltă calitate, al apei curate și al aerului în prevenirea cancerului, precum și a altor boli. De asemenea, acestea își unesc forțele pentru a-i educa și motiva pe oameni să urmeze un stil de viață sănătos și să evite lucrurile periculoase, deoarece aceasta este singura modalitate de a-i ajuta pe copii să evite expunerea la agenți cancerigeni. În plus, mai multe cunoștințe despre aspectele legate de cancer ar trebui furnizate în școli și prin campanii în mass-media tradițională și pe platformele de comunicare socială. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Este nevoie de sensibilizarea publicului în ce privește un stil de viață sănătos și de informarea corectă a consumatorilor cu privire la cele mai bune alternative, precum și referitor la prevenirea, tratamentul și îngrijirea pacienților bolnavi de cancer, a supraviețuitorilor și a persoanelor expuse riscului de cancer. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Cu toate acestea, Comitetul subliniază că nivelul de sensibilizare privind sănătatea variază între regiuni și că schimbările din aceste domeniu trebuie să țină cont de cutumele locale. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Întrucât cooperarea dintre partenerii sociali joacă un rol-cheie la locul de muncă, CESE solicită campanii la nivelul UE pentru a crește gradul de sensibilizare și cunoștințele privind măsurile de prevenire și de gestionare a cancerului la locul de muncă în rândul angajaților și al angajatorilor, inclusiv prin partajarea celor mai bune practici și prin furnizarea de kituri de instrumente și formare. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | CESE este de acord că Planul are un mare potențial de a răspunde nevoilor europenilor în materie de sănătate. Comunicarea – care vizează ca planul și măsurile sale să devină inteligibile și credibile pentru cetățenii europeni – va juca astfel un rol crucial în reușita planului și atingerea obiectivelor sale. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Monitorizarea strategiei

| 8.1. | CESE subliniază că trebuie reunite multe elemente pentru a elimina orice dubiu privind perspectiva punerii în aplicare eficiente a Planului. Natura generală și fără caracter obligatoriu a acestuia nu garantează punerea sa în aplicare eficientă și un răspuns mai eficient și mai regionalizat la povara tot mai mare a cancerului. În consecință, CESE solicită conceperea unei game de instrumente diferite care să pregătească punerea în aplicare eficientă a Planului în conformitate cu specificitățile și practicile naționale. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | CESE solicită, de asemenea, o implicare mai strânsă a furnizorilor de tehnologie și de soluții, a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în elaborarea și monitorizarea în continuare a Planului, cu o largă reprezentare, cu caracter pe deplin incluziv, a diferitelor sectoare. Acest lucru este crucial pentru pregătirea unor planuri naționale de acțiune adecvate. |
| --- | --- |

8.2.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Raport privind aplicarea Directivei 2014/40/UE.

1

(2)  Un aspect foarte important este menținerea eforturilor pentru renunțarea la utilizarea azbestului periculos; a se vedea avizele CESE din JO C 251, 31.7.2015, p. 13 și din JO C 288, 31.8.2017, p. 56.

2

(3)  Institutul pentru măsurarea și evaluarea datelor din domeniul sănătății, Global Burden of Disease results – GBD 2016 (Povara globală a bolii 2016 – rezultate).

3

Global Burden of Disease results

(4)  Raport privind aplicarea Directivei 2014/40/UE.

4

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/84

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii”

[COM(2021) 93 final – 2021/0050 (COD)]

(2021/C 341/13)

| Raportor: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |

Raportor:

Pekka RISTELÄ

| Sesizare | Parlamentul European, 11.3.2021
  Consiliu, 15.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 26.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 147/87/11 |

Sesizare

Parlamentul European, 11.3.2021

Consiliu, 15.3.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

26.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

147/87/11

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei, menită să le faciliteze lucrătorilor misiunea de a asigura respectarea principiului egalității de remunerare în cazul în care consideră că au fost victimele discriminării salariale, să contribuie la o mai mare transparență a structurilor de remunerare și să ajute la consolidarea rolului organismelor naționale în asigurarea respectării acestui principiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE observă că directiva propusă are un domeniu de aplicare larg, care integrează atât lucrătorii din sectorul public, cât și pe cei din sectorul privat, și recunoaște aspectele intersecționale ale discriminării. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea ar trebui consolidată din mai multe puncte de vedere, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie utilizate pentru a determina valoarea muncii, acoperirea unora dintre principalele obligații în materie de transparență și rolul partenerilor sociali și al negocierii colective în punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că ar putea fi oferite orientări mai detaliate cu privire la criteriile obiective care trebuie utilizate pentru a stabili valoarea muncii, pe baza unei abordări neutre din punctul de vedere al genului. Astfel de criterii ar trebui să includă competențele și caracteristicile activităților desfășurate de obicei de femei, adesea trecute cu vederea sau subevaluate atunci când se apreciază valoarea muncii, cum ar fi competențele centrate pe ființa umană. Aceste criterii ar trebui elaborate cu implicarea partenerilor sociali, sau de către aceștia, și formulate astfel încât să le lase posibilitatea de a aduce precizări suplimentare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deși propunerea este pe bună dreptate sensibilă la preocupările legate de sarcinile suplimentare impuse IMM-urilor, CESE nu consideră că se justifică exceptarea completă a tuturor angajatorilor cu mai puțin de 250 de angajați. Ar putea fi însă adecvat să se prevadă norme speciale pentru IMM-uri. Statelor membre ar trebui, de asemenea, să li se impună să ofere sprijin, formare și asistență tehnică angajatorilor, în special IMM-urilor, în ceea ce privește obligațiile acestora în materie de transparență salarială. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că ar trebui luate măsuri pentru a promova negocierea colectivă în ceea ce privește egalitatea de remunerare și alte măsuri ce vizează să elimine diferențele de remunerare dintre bărbați și femei, fără a aduce atingere autonomiei partenerilor sociali. Negocierea colectivă poate juca un rol semnificativ și benefic în promovarea egalității de remunerare și a egalității de gen, în mod sistematic, la nivelul întreprinderii, la nivel sectorial, regional ori național. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază că măsurile cuprinse în propunere reprezintă doar câteva dintre măsurile necesare pentru a aborda problemele structurale care stau la baza diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. Pentru a asigura egalitatea de remunerare în practică, va fi necesară o abordare globală, care să includă măsuri de stimulare și de consolidare a aplicării legii. Printre acestea ar trebui să se regăsească eforturi suplimentare de combatere a segregării de pe piața muncii, a stereotipurilor de gen și a subevaluării sistemice a muncii efectuate în principal de femei, asigurarea unor servicii de îngrijire a copiilor adecvate și accesibile, precum și dispoziții privind concediul pentru parteneri; de asemenea, sunt necesare inițiative de sensibilizare cu privire la diferențele de remunerare, de promovare a oportunităților de carieră pentru femei și de asigurare a unei mai bune reprezentări a femeilor în posturile de decizie. Totodată, trebuie eliminate măsurile fiscale care descurajează încadrarea în muncă a femeilor. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Egalitatea de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei este unul dintre drepturile fundamentale și unul dintre principiile UE (1) și ale instrumentelor internaționale și europene privind drepturile omului (2). Acesta a fost reiterat cel mai recent în principiul 2 din Pilonul european al drepturilor sociale. De asemenea, el este exprimat la articolul 4 din Directiva privind egalitatea de gen (3), care interzice discriminarea de gen directă și indirectă în ceea ce privește remunerarea pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cadrul UE privind egalitatea de remunerare este instituit de mai multe decenii (4) și a contribuit la combaterea discriminării salariale și a prejudecăților de gen din cadrul structurilor de remunerare. Potrivit EIGE, 9 % din diferența totală de remunerare de 14,1 % dintre femei și bărbați (partea „neexplicată”) se explică atât printr-o serie de caracteristici neobservate ale lucrătorilor, care nu sunt preluate în model, cât și prin atitudinea discriminatorie (5). Alte cauze ale diferenței de remunerare între femei și bărbați sunt, de exemplu, faptul că femeile suportă o parte mai mare a responsabilităților de îngrijire neremunerată, ceea ce le afectează participarea pe piața forței de muncă – un exemplu fiind munca cu fracțiune de normă – și duce la segregare profesională orizontală și verticală. Unele dintre acestea sunt abordate de alte aspecte ale dreptului și politicii Uniunii (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aceste măsuri au dus la o evoluție pozitivă în ceea ce privește eliminarea diferenței de remunerare între femei și bărbați în UE. Cu toate acestea, diferența medie de remunerare cu normă întreagă în UE se menține la 14,1 %, înregistrându-se foarte puține progrese în ultimul deceniu. Evoluțiile variază de la un stat membru la altul, unele dintre acestea prezentând chiar diferențe de remunerare din ce în ce mai mari (7). Faptul că femeile, în medie, câștigă în continuare mai puțin pe oră decât bărbații contribuie la diferențele dintre bărbați și femei la nivelul câștigurilor anuale totale (36,7 % (8)) și al pensiilor (30 % (9)). Diferențele de remunerare nu sunt însă determinate numai de acest factor. În special, această diferență de gen în ceea ce privește veniturile totale se explică, în mare parte, prin faptul că femeile efectuează mai puține ore de muncă remunerată, într-o mare măsură pentru a asuma responsabilități de îngrijire neremunerate (10). Munca cu normă întreagă are un impact major asupra veniturilor și oportunităților de carieră, iar pentru a oferi această posibilitate atât femeilor, cât și bărbaților, sunt necesare structuri de sprijin, cum ar fi serviciile de îngrijire, partajarea responsabilităților familiale și eliminarea măsurilor fiscale care descurajează încadrarea în muncă a femeilor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Jurisprudența organismelor de monitorizare a instrumentelor internaționale și europene privind drepturile omului demonstrează în mod clar că statele membre au încă multe de îmbunătățit, atât din punctul de vedere al legislației, cât și din punctul de vedere al practicii, în asigurarea și aplicarea dreptului la egalitatea de remunerare, inclusiv în ceea ce privește transparența salarială (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemia de COVID-19 a afectat grav societatea, economia, lucrătorii, antreprenorii și întreprinderile. Semnificativ este faptul că ea a evidențiat că femeile încă primesc un salariu mai mic decât bărbații și că munca efectuată în multe locuri de muncă esențiale, dominate de femei, încă este subevaluată. De asemenea, pandemia le-a afectat în mod disproporționat pe femei, la locul de muncă și în afara acestuia și, în absența unor acțiuni decisive, aceasta ar putea avea repercusiuni negative asupra egalității de gen (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Propunerea de directivă a CE de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii [2021/0050 (COD), „propunerea”] recunoaște că trebuie luate măsuri urgente pentru a promova remunerarea egală a femeilor și bărbaților în acest context. Propunerea vizează eliminarea unora dintre principalele obstacole în calea punerii efective în aplicare și a asigurării respectării cadrului UE privind egalitatea de remunerare în practică, ceea ce constituie în continuare o provocare (13). Comisia consideră că o reducere cu trei procente a diferenței neexplicate de remunerare dintre femei și bărbați este o estimare rezonabilă a impactului măsurilor propuse, deși, în lipsa unor date precise privind amploarea discriminării salariale, impactul măsurilor propuse este greu de evaluat (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În acest sens, Comisia a identificat trei seturi principale de provocări: lipsa clarității cu privire la concepte juridice esențiale precum „munca de valoare egală”, lipsa de transparență a sistemelor de remunerare și o serie de obstacole procedurale, precum costurile judiciare ridicate sau lipsa unor despăgubiri suficiente (15). În 2014, Comisia a publicat o recomandare referitoare la consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență („recomandarea”), cu scopul de a soluționa unele dintre aceste probleme (16). Recomandarea a fost respectată în mică măsură de statele membre (17), deși unele au instituit deja numeroase măsuri privind transparența salarială, care sunt însă diferite din punctul de vedere al elaborării și al acoperirii (18). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | La începutul mandatului său, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, a identificat principiul egalității de remunerare pentru muncă egală ca fiind principiul fondator al unei noi strategii europene privind egalitatea de gen, iar măsurile obligatorii de asigurare a transparenței salariale drept una dintre prioritățile sale politice. Ulterior, Comisia a inclus introducerea unor măsuri obligatorii de asigurare a transparenței salariale în Strategia UE privind egalitatea de gen 2020-2025. Parlamentul European și-a exprimat sprijinul pentru introducerea acestor măsuri în rezoluțiile sale referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați (19) și la Strategia UE privind egalitatea de gen (20). De asemenea, CESE a solicitat Comisiei să ia măsuri în acest domeniu pentru a aborda situațiile în care se subevaluează munca efectuată de obicei de femei, inclusiv prin introducerea unor măsuri obligatorii de asigurare a transparenței salariale, dar și a unor măsuri de asigurare a egalității de șanse între femei și bărbați pe piața forței de muncă și de combatere a segregării de gen orizontale și verticale în funcție de profesie (21). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE a arătat deja în trecut că este nevoie de măsuri obligatorii pentru a consolida principiul egalității de remunerare între bărbați și femei (22). Experiența cu Recomandarea din 2014 referitoare la transparența salarială a arătat că este puțin probabil ca măsurile fără caracter obligatoriu să obțină rezultatul dorit, și anume să asigure aplicarea efectivă în practică a principiului egalității de remunerare, în ritmul adecvat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută propunerea Comisiei, care își propune să le faciliteze lucrătorilor misiunea de a asigura respectarea principiului egalității de remunerare în cazul în care consideră că au fost victimele discriminării salariale, să contribuie la o mai mare transparență a structurilor de remunerare și să ajute la consolidarea rolului organismelor naționale în asigurarea respectării acestui principiu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea ar trebui consolidată din mai multe puncte de vedere, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie utilizate pentru a determina valoarea muncii și acoperirea unora dintre principalele obligații în materie de transparență, dar și rolul partenerilor sociali și al negocierii colective în punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare, partenerii sociali fiind cei mai în măsură să reevalueze valoarea competențelor și profesiilor (23). CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, altfel, beneficiile măsurilor propuse vor fi limitate pentru mulți lucrători, iar măsurile nu vor contribui suficient la modificările sistemice necesare pentru a elimina discriminarea salarială și prejudecățile de gen din cadrul structurilor de remunerare. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că măsurile cuprinse în propunere reprezintă doar câteva dintre măsurile necesare pentru a aborda problemele structurale care stau la baza diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. Pentru a asigura egalitatea de remunerare în practică, va fi necesară o abordare holistică, care să includă măsuri suplimentare, precum și consolidarea aplicării legii. Printre aceste măsuri ar trebui să se regăsească eforturi suplimentare de combatere a segregării de pe piața muncii, a stereotipurilor de gen și a subevaluării muncii efectuate în principal de femei, asigurarea unor servicii de îngrijire a copiilor adecvate și accesibile, precum și dispoziții privind concediul pentru parteneri; de asemenea, sunt necesare inițiative de sensibilizare cu privire la diferențele de remunerare, de promovare a oportunităților de carieră pentru femei și de asigurare a unei mai bune reprezentări a femeilor în posturile de decizie. Totodată, trebuie eliminate măsurile fiscale care descurajează încadrarea în muncă a femeilor. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Observații specifice

4.1.   Domeniu de aplicare și definiții

| 4.1.1. | CESE observă că directiva propusă are un domeniu vast de aplicare (articolul 2, care integrează atât sectorul public, cât și cel privat, precum și toți lucrătorii care au un contract sau un raport de muncă, în cazul în care stabilirea existenței unui astfel de raport se realizează pe baza faptelor care descriu desfășurarea muncii. Acest caz include lucrătorii cu contracte de muncă atipice, precum munca la cerere sau munca pe platforme online, dacă datele referitoare la desfășurarea muncii indică îndeplinirea acestor criterii (24). Existența unui contract de muncă sau a unui raport de muncă este definită de legislația, contractele colective de muncă și/sau practicile în vigoare în fiecare stat membru, ținând seama de jurisprudența Curții de Justiție. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Definiția „categoriilor de lucrători” de la articolul 3 prevede că acestea ar trebui să fie specificate de angajator. Este esențial să existe mecanisme pentru a garanta stabilirea categoriilor de lucrători pe criterii neutre din punctul de vedere al genului, de exemplu, prin asigurarea faptului că acestea sunt elaborate cu implicarea sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor, în conformitate cu legislația și practicile naționale. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | CESE salută faptul că definiția discriminării salariale include discriminarea bazată pe sex combinată cu discriminarea din orice alt motiv (25), recunoscând aspectele intersecționale ale discriminării. Comisia ar trebui să furnizeze îndrumări suplimentare pentru a garanta că situațiile în care discriminarea salarială rezultă dintr-o combinație între criteriul genului și o altă caracteristică protejată pot fi identificate și abordate ca atare. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | CESE constată că, în textul propunerii, sunt atribuite responsabilități „reprezentanților lucrătorilor” fără să fie definit termenul. În expunerea de motive se precizează că „[d]acă în organizație nu există reprezentanți oficiali ai lucrătorilor, angajatorul ar trebui să desemneze unul sau mai mulți lucrători în acest scop”. Pentru a evita riscul unor interferențe nejustificate cu sistemele naționale de relații de muncă, precum și pentru a evita ca drepturile și prerogativele sindicale să fie eludate de reprezentanții lucrătorilor aleși de angajator (26), propunerea ar trebui să garanteze că reprezentanții legali ai lucrătorilor sunt întotdeauna desemnați de lucrători. Este necesar să se precizeze că acest lucru trebuie realizat în conformitate cu convențiile și jurisprudența relevante ale Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea de asociere, dreptul de organizare și dreptul la negociere colectivă. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Egalitatea de remunerare și munca de aceeași valoare

| 4.2.1. | La articolul 4 alineatul (3), propunerea clarifică unele dintre criteriile obiective ce trebuie folosite pentru stabilirea valorii muncii, în conformitate cu jurisprudența CJUE, și impune ca statele membre să ia măsuri pentru a asigura instituirea de instrumente și metodologii pentru a stabili valoarea muncii. Aceste dispoziții vor sprijini lucrătorii care încearcă să își exercite drepturile să identifice un comparator adecvat și vor garanta stabilirea într-o manieră mai consecventă a valorii muncii între statele membre. Ele vor sprijini partenerii sociali să conceapă structuri de remunerare pe criterii neutre din punctul de vedere al genului și să stabilească ce categorii de lucrători efectuează muncă de aceeași valoare, ceea ce este esențial pentru aplicarea dispozițiilor din propunerea de directivă. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Totuși, dispoziția propusă menționează doar câteva criterii generale. Ar fi de dorit să se furnizeze mai multe detalii privind criteriile obiective, care să fie folosite pentru a stabili valoarea muncii, trebuind să se depună eforturi deosebite pentru a garanta că nu sunt ignorate competențele necesare și caracteristicile activităților desfășurate în mod obișnuit de femei. În cazul în care aceste competențe și caracteristici sunt trecute cu vederea, evaluarea valorii muncii nu este neutră din punctul de vedere al genului. De exemplu, criteriile propuse ar trebui să specifice subcriterii suplimentare care să fie luate în considerare, printre care competențe centrate pe ființa umană, tipice activităților desfășurate în multe locuri de muncă unde predomină femeile, cum ar fi activitățile de îngrijire (27). Mai multe detalii ar contribui la asigurarea faptului că activitatea desfășurată în mod obișnuit de femei nu este subevaluată. Aceste criterii ar trebui formulate astfel încât să le lase partenerilor sociali posibilitatea de a aduce precizări suplimentare. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Partenerii sociali sunt cei mai în măsură să evalueze valoarea competențelor și a ocupațiilor. Criteriile neutre din punctul de vedere al genului, precum și instrumentele și metodologiile de stabilire a valorii muncii menționate la articolul 4 alineatul (2) trebuie elaborate de către aceștia sau, cel puțin, cu implicarea lor, fără a aduce atingere autonomiei lor. Dialogul social și negocierea colectivă sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor dorite și pentru combaterea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | CESE salută introducerea opțiunii de a utiliza un element de comparație ipotetic sau alte dovezi care să permită să se prezume că există o presupusă discriminare, atunci când nu poate fi stabilit un comparator real. Opțiunea îi va ajuta pe lucrătorii care lucrează în condiții de nivel ridicat de segregare în funcție de gen să evidențieze discriminarea, în cazul în care aceasta există, chiar dacă nu există un comparator real. Este deosebit de important să se asigure faptul că lucrătoarele care se confruntă cu un nivel ridicat de segregare în funcție de gen la locul de muncă pot introduce cereri privind egalitatea de remunerare, în măsura în care se dovedește că există o corelație între predominanța femeilor într-un anumit loc de muncă și remunerația mai scăzută, în sensul în care cu cât este mai ridicată proporția femeilor, cu atât remunerația este mai mică (28). |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Transparența salarială

| 4.3.1. | CESE ia notă de măsurile propuse la articolele 5-9, care vizează să îmbunătățească disponibilitatea informațiilor privind remunerarea, inclusiv înainte de încadrarea în muncă, și transparența structurilor de remunerare, dar constată că modelele naționale de relații de muncă trebuie adaptate. Acestea pot contribui la abordarea uneia dintre provocările majore în identificarea și combaterea discriminării salariale, precum și a diferențelor de remunerare cauzate de diferențele dintre femei și bărbați în cadrul negocierilor salariale inițiale, care tind să fie în defavoarea femeilor (29). CESE observă că propunerea recunoaște că articolul 5 nu limitează capacitatea angajatorilor, a lucrătorilor și a partenerilor sociali de a negocia un salariu în afara intervalului indicat. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | De asemenea, aceste măsuri i-ar putea impulsiona pe angajatori să identifice și să abordeze diferențele de remunerare din cadrul organizației lor. Raportarea și evaluările comune pot contribui semnificativ la o mai bună sensibilizare cu privire la discriminarea salarială și la prejudecățile de gen în cadrul structurilor de remunerare și la combaterea acestora într-o manieră mai sistemică și mai eficace, în beneficiul tuturor lucrătorilor din organizație, fără ca lucrătorii să fie nevoiți să introducă o acțiune privind egalitatea de remunerare. În același timp, este important ca angajații să fie mai bine informați asupra elementelor luate în calcul la stabilirea remunerației și a salariului și asupra modului în care acestea pot fi influențate. Activitățile de sensibilizare la locul de muncă cu privire la aspectele legate de gen ar contribui, de asemenea, în mare măsură la combaterea diferenței de remunerare. O mai mare transparență salarială poate avea efecte benefice și asupra gradului de satisfacție, fidelizării și productivității forței de muncă (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Formularea de la articolul 7 alineatul (5) din propunere sugerează că lucrătorii ar putea fi împiedicați să comunice liber remunerația lor altor persoane, în afara circumstanțelor specifice de asigurare a respectării principiului egalității de remunerare. CESE arată că, pentru a asigura o mai bună transparență, ar trebui să se clarifice că lucrătorii nu ar trebui împiedicați să își divulge salariul colegilor sau altor persoane, în special propriului sindicat. Posibilitatea de a discuta în mod liber cu alte persoane despre salariu le permite lucrătorilor să identifice încălcarea principiului egalității de remunerare. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | În plus, angajatorii nu ar trebui să îi poată împiedica pe lucrători să divulge propriului sindicat informații privind nivelurile de remunerare pentru categoriile de lucrători, care sunt obținute la cerere și care ar putea indica discriminări salariale [articolul 7 alineatul (6)]. Beneficiarului ar putea să i se solicite să trateze informațiile în mod confidențial, cu excepția scopului de asigurare a respectării principiului egalității de remunerare. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Limitarea cerinței de raportare cu privire la diferențele de remunerare din cadrul organizației la angajatorii cu cel puțin 250 de lucrători [articolul 8 alineatul (1)], care exceptează toate întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), va însemna că doar aproximativ o treime din totalul lucrătorilor din UE pot beneficia de această măsură (31). În plus, femeile sunt suprareprezentate în întreprinderile mici (32), ceea ce înseamnă că o proporție și mai mică a lucrătoarelor va beneficia de această măsură. Acest prag constituie un regres față de recomandarea din 2014 a Comisiei, care sugerează cerințe de raportare pentru angajatorii cu cel puțin 50 de angajați (33). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | CESE recunoaște că este posibil ca IMM-urile să dispună de resurse mai limitate pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul propunerii de directivă. Propunerea ar trebui să fie sensibilă la preocupările legate de sarcinile suplimentare care le revin IMM-urilor, în special având în vedere importanța pe care acestea o pot avea în procesul de redresare post-pandemie, care s-ar putea să fie deja în desfășurare după intrarea în vigoare a directivei propuse. Totuși, potrivit estimărilor Comisiei, costurile elaborării rapoartelor vor fi foarte moderate (34). Prin urmare, nu se justifică să se acorde o derogare tuturor angajatorilor cu mai puțin de 250 de angajați, dar s-ar putea prevedea norme speciale pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Introducerea unor norme speciale, care să reducă frecvența de raportare impusă întreprinderilor mai mici ar reduce costurile, obligând în același timp angajatorii să identifice și să elimine diferențele de remunerare în beneficiul lucrătorilor. Pragul pentru obligațiile de raportare nu ar trebui să depășească 50 de lucrători, dar ar putea fi redusă frecvența raportării pentru întreprinderile cu peste 50, dar mai puțin de 250 de lucrători. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | O preocupare similară se înregistrează în ceea ce privește limitarea cerinței de a efectua o evaluare comună la angajatorii cu cel puțin 250 de lucrători (articolul 9. Costurile pentru realizarea unei evaluări comune sunt estimate a fi puțin mai mari decât în cazul rapoartelor (35), dar acestea nu justifică o scutire totală pentru angajatorii cu mai puțin de 250 de lucrători. Ar putea fi adecvat să se prevadă norme speciale pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Statele membre ar trebui să aibă obligația de a oferi sprijin, formare și asistență tehnică angajatorilor, în special IMM-urilor, pentru a-și respecta obligațiile în materie de transparență salarială, printre altele prin dezvoltarea de instrumente și metodologii de calculare a diferențelor de remunerare. Statele membre ar trebui, de asemenea, ori de câte ori este posibil și adecvat, să utilizeze posibilitatea prevăzută la articolul 8 alineatul (4) de a colecta informații privind diferențele de remunerare între organizații, în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | CESE constată că propunerea diferă de recomandare prin faptul că prevede obligația angajatorilor de a raporta doar diferențele de remunerare dintre femei și bărbați în funcție de categoria de lucrători și la nivelul întregii organizații. Pentru a asigura o transparență și o responsabilitate sporită, sindicatele/reprezentanții lucrătorilor ar trebui să poată verifica metoda folosită de angajator pentru a calcula diferențele de remunerare și măsura în care calculele sunt corecte, ținându-se seama în mod corespunzător de legislația și practicile naționale. În conformitate cu recomandarea, obligațiile de raportare ar trebui să se extindă la nivelurile medii de remunerare ale lucrătorilor de sex masculin și de sex feminin, în funcție de categoria de lucrători. Aceasta le permite lucrătorilor și altor organisme să evalueze diferențele reale dintre categoriile de lucrători din punctul de vedere al remunerării, ceea ce este esențial pentru a asigura respectarea efectivă a principiului egalității de remunerare. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | CESE arată că propunerea nu precizează cât de des ar trebui angajatorii să furnizeze informații referitoare la remunerarea diferitelor categorii de lucrători [articolul 8 alineatul (1) litera (g)]. Aceste informații ar trebui să fie puse la dispoziție anual, la fel ca alte tipuri de informații. Ar putea fi prevăzute dispoziții speciale privind frecvența pentru IMM-uri, astfel cum se sugerează la punctul 4.3.7. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | CESE sprijină propunerea de a-i obliga pe angajatori să remedieze situația, în cooperare cu sindicatele/reprezentanții lucrătorilor și cu alte organisme, precum și cerința de a include măsuri pentru a elimina orice diferențe identificate și de a raporta cu privire la eficacitatea acestor măsuri în evaluarea comună [articolul 8 alineatul (7), articolul 9 alineatele (2) și (3)]. Aceste dispoziții sunt esențiale pentru a garanta că obligațiile privind raportarea și evaluarea comună sunt eficiente în promovarea principiului egalității de remunerare. |
| --- | --- |

4.3.12.

| 4.3.13. | Articolul 10 alineatul (1) prevede că informațiile furnizate în temeiul cerințelor menționate anterior, care implică prelucrarea de date cu caracter personal, trebuie să fie furnizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (36) (RGPD). Ar trebui să se precizeze că RGPD nu ar trebui să fie folosit de angajatori drept motiv pentru a refuza furnizarea informațiilor necesare pentru identificarea discriminării salariale. Articolul 10 alineatul (3) conține dispoziții adecvate de protecție pentru confidențialitatea unui lucrător individual, precizând că, atunci când un lucrător individual poate fi identificat, informațiile relevante ar trebui puse doar la dispoziția sindicatului/reprezentanților lucrătorilor sau a organismului de promovare a egalității. Ulterior, aceștia ar trebui să consilieze lucrătorul dacă există motive pentru a introduce o acțiune privind egalitatea de remunerare. |
| --- | --- |

4.3.13.

4.4.   Negocierea colectivă și dialogul social privind egalitatea de remunerare

| 4.4.1. | Propunerea recunoaște că este important ca partenerii sociali să acorde o atenție deosebită egalității de remunerare în negocierea colectivă și prevede că statele membre trebuie să ia măsuri pentru a încuraja partenerii sociali să acorde atenția cuvenită aspectelor legate de egalitatea de remunerare, inclusiv la nivelul adecvat al negocierii colective (37). Ea solicită totodată să se respecte diferitele caracteristici ale dialogului social național și ale sistemelor de negociere colectivă din întreaga Uniune și autonomia și libertatea contractuală a partenerilor sociali, precum și capacitatea acestora de a reprezenta lucrătorii și angajatorii (38). Totuși, spre deosebire de recomandarea din 2014, propunerea nu include o dispoziție care să garanteze că problema egalității de remunerare poate fi discutată la nivelul adecvat de negociere colectivă. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Articolul 11 prevede doar că drepturile și obligațiile prevăzute în directivă ar trebui să fie discutate cu partenerii sociali. Ar trebui să se specifice mai în detaliu ce implică acest lucru. În special, este important să se asigure, concret, că sunt luate măsuri pentru a promova negocierea colectivă în ceea ce privește egalitatea de remunerare și alte măsuri ce vizează să elimine diferențele de remunerare dintre bărbați și femei, fără a aduce atingere autonomiei partenerilor sociali. Negocierea colectivă poate juca un rol semnificativ și benefic în promovarea egalității de remunerare și a egalității de gen într-o manieră sistemică la nivelul întreprinderii sau la nivel sectorial ori național. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | În plus, ar trebui încurajate alte măsuri care promovează dialogul social, discuțiile privind egalitatea de remunerare și dezvoltarea sistemelor de evaluare a locurilor de muncă neutre din punctul de vedere al genului de către partenerii sociali, precum și sensibilizarea acestora cu privire la problemele legate de egalitatea de remunerare și schimburile de bune practici. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Ar trebui consolidată capacitatea sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor de a acționa în numele lucrătorilor, inclusiv acordându-le sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor dreptul de a solicita informații privind nivelurile de remunerare, defalcate în funcție de sex, pentru diferite categorii de lucrători. Astfel de informații le-ar permite sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor să identifice discriminarea salarială și să ia măsuri pentru a o combate, inclusiv prin negociere colectivă. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | CESE arată că sindicatele/reprezentanții lucrătorilor trebuie să dețină pregătirea și cunoștințele tehnice necesare pentru a-și îndeplini funcția de a identifica discriminarea salarială și de a consilia și de a reprezenta lucrătorii în ceea ce privește aspectele relevante. Ar trebui clarificat faptul că sindicatele au dreptul să își reprezinte membrii. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Căi de atac și asigurarea respectării legii

| 4.5.1. | CESE ia notă de dispozițiile propuse prin care se vizează eliminarea barierelor procedurale cu care se confruntă lucrătorii ce doresc să introducă o acțiune privind egalitatea de remunerare, precum costurile judiciare ridicate, despăgubirile inadecvate și termenele de prescripție. În acest sens, Comitetul recunoaște că tradițiile juridice variază în ceea ce privește normele de procedură ale statelor membre. CESE subliniază nevoia de flexibilitate, pentru a respecta atât sistemele judiciare naționale, cât și diferitele caracteristici ale dialogului social național și ale sistemelor de negociere colectivă din întreaga Uniune și autonomia și libertatea contractuală a partenerilor sociali, precum și capacitatea acestora de a reprezenta lucrătorii și angajatorii. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | CESE sprijină propunerea de a garanta că mai multe entități pot acționa în numele sau în sprijinul unui lucrător sau al unui grup de lucrători, cu aprobarea explicită a acestora, și că organismele de promovare a egalității și reprezentanții lucrătorilor pot face acest lucru în numele mai multor lucrători (articolul 13. De asemenea, ar putea fi luată în considerare posibilitatea unei acțiuni colective la nivel național, deoarece se preconizează că aceasta va avea un impact substanțial asupra punerii în aplicare (39). CESE subliniază nevoia de flexibilitate pentru a respecta diferitele tradiții juridice și sisteme judiciare naționale. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | CESE observă că articolul 19 privind costurile juridice și judiciare ar putea crea dificultăți financiare pentru microîntreprinderi și pentru unele întreprinderi mici, în calitate de pârâți în cadrul procedurii. În cazul în care cheltuielile de judecată sunt atât de importante încât amenință funcționarea întreprinderii, nerecuperarea ar trebui considerată vădit nerezonabilă. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | CESE observă că termenul de prescripție de trei ani propus la articolul 18 ar putea necesita modificări semnificative, care să pună la încercare mecanismele existente de soluționare a litigiilor în unele state membre. În acest caz, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a-și adapta sistemele judiciare și tradițiile juridice, fără a compromite obiectivul articolului 18, care este acela de a se asigura că termenele de prescripție scurte nu constituie un obstacol care să împiedice victimele discriminării salariale să-și exercite dreptul la remunerație egală. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Organismele de promovare și de monitorizare a egalității

| 4.6.1. | CESE salută propunerea de a consolida rolul organismelor de promovare a egalității în asigurarea respectării principiului egalității de remunerare și de a asigura cooperarea între organismele de promovare a egalității și alte organisme cu funcție de inspecție (articolul 25. În plus, ar trebui să se prevadă asigurarea unei cooperări strânse între organismele de promovare a egalității și partenerii sociali, precum și cu organismul de monitorizare, dacă este altul decât organismul de promovare a egalității, ținând seama în mod corespunzător de autonomia partenerilor sociali. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | CESE salută în special dispoziția referitoare la furnizarea de resurse adecvate pentru a le permite organismelor de promovare a egalității să își îndeplinească în mod eficace funcțiile [articolul 25 alineatul (3)]. De asemenea, CESE salută cerința propusă de a desemna un organism de monitorizare care să sprijine punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare (articolul 26. Totuși, pentru a consolida în continuare rolul organismelor naționale, propunerea ar trebui să garanteze că organismul de monitorizare și inspectoratele de muncă au la dispoziție resurse adecvate pentru a-și îndeplini în mod eficace funcțiile. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | CESE consideră că organismul de monitorizare ar trebui să includă în componența sa actorii sociali implicați în aplicarea principiului egalității de remunerare, în special sindicatele și reprezentanții lucrătorilor, precum și organizațiile societății civile care promovează egalitatea de gen și egalitatea de remunerare. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Dispoziții orizontale

| 4.7.1. | Din punctul de vedere al CESE, clauza privind menținerea nivelului de protecție (articolul 24 ar putea fi consolidată în continuare, adăugând prevederea că nicio dispoziție a directivei nu trebuie interpretată ca restricționând sau ca aducând atingere drepturilor și principiilor recunoscute, în domeniile lor de aplicare respective, de dreptul Uniunii sau de dreptul internațional și de acordurile internaționale la care Uniunea sau statele membre sunt părți. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Articolul 27 urmărește să asigure faptul că directiva nu va afecta dreptul partenerilor sociali de a negocia, de a încheia și de a pune în aplicare contracte colective de muncă, precum și de a desfășura acțiuni colective în conformitate cu legislația și practicile naționale. De asemenea, ar trebui precizat, în continuare, că partenerii sociali pot introduce dispoziții sau pot aplica acorduri colective care le sunt mai favorabile lucrătorilor decât cele prevăzute în directivă. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | CESE observă că articolul 30 permite punerea în aplicare a directivei de către partenerii sociali în cazul în care aceștia solicită în comun acest demers, cu condiția ca rezultatele urmărite de directivă să fie întotdeauna garantate. Această dispoziție garantează că directiva permite diferite mijloace de punere în aplicare în cadrul diferitelor sisteme naționale, garantând, totodată, același nivel de protecție a lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.7.3.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Prevăzut la articolul 119 din Tratatul de la Roma (1957) și inclus în prezent la articolul 157 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea UE. Articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește remunerarea.

1

(2)  A se vedea, în special: articolul 7 litera (a) punctul (i) din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale al ONU (PIDESC), Convenția OIM nr. 100 (1951) și articolul 4 alineatul (3) din Carta socială europeană a Consiliului Europei (1961, revizuită în 1996).

2

(3)  JO L 204, 26.7 2006, p. 23.

3

(4)  Directiva privind egalitatea de remunerare (JO L 45, 19.2.1975, p. 19).

4

(5)  EIGE (2020), Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Inegalitățile de gen din domeniul îngrijirii și consecințele asupra pieței forței de muncă), p. 26.

5

Gender inequalities in care and consequences for the labour market

(6)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79; COM(2020) 152 final, 5.3.2020 și COM(2017) 678 final, 20.11.2017.

6

(7)  Date Eurostat din 2019, Gender pay gap statistics (Statistici privind diferențele de remunerare între femei și bărbați).

7

Gender pay gap statistics

(8)  Date Eurostat din 2016, Gender overall earnings gap (Diferențele generale de remunerare între femei și bărbați).

8

Gender overall earnings gap

(9)  Date Eurostat din 2018, Closing the gender pension gap? (Eliminarea diferențelor în materie de pensii între femei și bărbați?).

9

Closing the gender pension gap?

(10)  Eurostat (2019), Why do people work part-time? (De ce se lucrează cu fracțiune de normă?).

10

Why do people work part-time?

(11)  A se vedea, de exemplu, jurisprudența Comitetului de Experți al OIM privind aplicarea convențiilor și recomandărilor (CEACR) privind Convenția nr. 100 privind egalitatea de remunerare (1951), hotărârile adoptate de Comitetul european pentru drepturile sociale al Consiliului Europei cu privire la plângerile colective transmise de University of Women Europe (UWE) împotriva a 15 state membre ale UE și concluziile Comitetului european pentru drepturile sociale privind nerespectarea articolului 4 alineatul (3) din Carta socială europeană în cadrul procedurii normale de raportare.

11

(12)  Wenham, C. (2020), The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period, Parlamentul European (Impactul de gen al crizei provocate de pandemia de COVID-19 și al perioadei post-criză); Eurofound (2020), Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains? (Femeile și egalitatea pe piața forței de muncă: a anulat pandemia de COVID-19 progresele înregistrate recent?); Comisia Europeană, 2021 report on gender equality in the EU (Raportul pe 2021 privind egalitatea de gen în UE).

12

The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period

Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?

2021 report on gender equality in the EU

(13)  Potrivit Raportului Comisiei Europene privind aplicarea Directivei 2006/54/CE, COM(2013) 861 final, și Evaluării dispozițiilor relevante din Directiva 2006/54/CE care pun în aplicare principiul egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare prevăzut în tratat, SWD(2020) 50 final.

13

(14)  Evaluarea impactului care însoțește propunerea, p. 116.

14

(15)  COM(2013) 861 final; SWD(2020) 50 final.

15

(16)  JO L 69, 8.3 2014, p. 112.

16

(17)  COM(2017) 671 final.

17

(18)  Veldman A. (2017), Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway (Transparența remunerării în UE: o analiză juridică a situației din statele membre ale UE, Islanda, Liechtenstein și Norvegia), Luxemburg, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene.

18

Pay Transparency in the EU: A legal analysis of the situation in the EU Member States, Iceland, Liechtenstein and Norway

(19)  Rezoluția PE 30.1.2020.

19

(20)  Rezoluția PE 21.1.2021.

20

(21)  JO C 110, 22.3.2019, p. 26, JO C 240, 16.7.2019, p. 3, JO C 364, 28.10.2020, p. 77.

21

(22)  JO C 364, 28.10.2020, p. 77.

22

(23)  JO C 110, 22.3.2019, p. 26.

23

(24)  Considerentul 11 al propunerii.

24

(25)  Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (JO L 180, 19.7.2000, p. 22) și Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

25

(26)  În jurisprudența Comitetului pentru libertatea de asociere al OIM și a Comitetului de experți al OIM cu privire la aplicarea convențiilor și recomandărilor este clar că prerogativele sindicatelor nu pot fi eludate sau deschise altor organizații, asociații sau (grupuri de) lucrători individuali (aleși de angajator). A se vedea, în special, Compendiul jurisprudenței Comitetului pentru libertatea de asociere al OIM (§ § 1214, 1222-1230, 1234, 1342-1349) și Sondajul general al Comitetului de experți al OIM cu privire la aplicarea convențiilor și recomandărilor din 2012, p. 96-97.

26

(27)  De exemplu, ar putea fi specificat faptul că, printre „competențe”, se numără și competențele interpersonale, că „efortul” nu înseamnă numai efort fizic, ci și efort intelectual și psihosocial sau că „natura sarcinilor” include sprijinul emoțional. Orientări mai detaliate privind tipurile de criterii și subcriterii care trebuie utilizate pentru a determina valoarea muncii sunt furnizate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind aplicarea Directivei 2006/54/CE [SWD(2013) 512 final din 16 decembrie 2013].

27

(28)  OIM (2018), Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps (Raportul global privind salariile 2018/2019: ce se află în spatele diferențelor de remunerare între femei și bărbați), Geneva, p. 75.

28

Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps

(29)  Dovezile arată că, de exemplu, femeile tind să evite negocierile salariale, iar bărbații au mai mult succes decât femeile în negocierea rezultatelor pe piața muncii. A se vedea M. Recalde și L. Vesterlund, Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement (Diferențele de gen în negociere și politicile pentru îmbunătățirea situației), document de lucru al Biroului Național pentru Cercetări Economice din Statele Unite ale Americii (disponibil la adresa https://www.nber.org/papers/w28183); A. Leibbrandt și J. A. List, Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment (Este adevărat că femeile evită negocierile salariale? Dovezi din cadrul unui experiment de teren desfășurat la scară largă), document de lucru al Biroului Național pentru Cercetări Economice din Statele Unite ale Americii (disponibil la adresa https://www.nber.org/papers/w18511).

29

Gender Differences in Negotiation and Policy for Improvement

Do Women Avoid Salary Negotiations? Evidence from a Large Scale, Natural Field Experiment

(30)  A se vedea evaluarea impactului, paginile 17-18, și, de exemplu, Chamberlain, A., Is Salary Transparency More Than a Trend? (Transparența salarială este o tendință sau mai mult decât atât?), Glassdoor Economic Research Report, 2015; Wall, A., Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy? (Mișcarea în favoarea transparenței salariale: este ea justificată? Are ea o influență mai favorabilă asupra comportamentului angajaților, în raport cu secretul salarial?), Organisation Management Journal, 2018.

30

Is Salary Transparency More Than a Trend?

Pay openness movement: Is it merited? Does it influence more desirable employee outcomes than pay secrecy?

(31)  IMM-urile reprezintă aproximativ două treimi din totalul locurilor de muncă din UE și 99,8 % din totalul întreprinderilor, Statistics on small and medium-sized enterprises (Statistici privind întreprinderile mici și mijlocii).

31

Statistics on small and medium-sized enterprises

(32)  EIGE (2020), Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Inegalitățile de gen din domeniul îngrijirii și consecințele asupra pieței forței de muncă), p. 29.

32

Gender inequalities in care and consequences for the labour market

(33)  Recomandarea 4.

33

(34)  Evaluarea impactului realizată de Comisie sugerează costuri medii suplimentare cuprinse între minimum 379-508 EUR și maximum 721-890 EUR pentru primul an, costurile scăzând pentru anii următori: Evaluarea impactului [SWD(2021) 41 final, p. 59]. A se vedea, de asemenea, Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? (Măsurile de promovare în întreprinderi a transparenței remunerării din punctul de vedere al diferenței de remunerare între femei și bărbați: cât costă și care sunt beneficiile și oportunitățile astfel generate?), document de lucru al Eurofound, WPEF 20021.

34

Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities?

(35)  Un cost mediu cuprins între minimum 1 180-1 724 EUR și maximum 1 911-2 266 EUR, preconizat să scadă odată cu orice evaluare ulterioară: Evaluarea impactului [SWD(2021) 41 final, p. 61].

35

(36)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

36

(37)  Considerentul 31 al propunerii.

37

(38)  Considerentul 31 al propunerii.

38

(39)  Foubert, P. (2017). A se vedea, de asemenea, Benedi Lahuerta, S. (2018).

39

---

ANEXĂ

Următoarele propuneri de amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 43 alineatul (2) din Regulamentul de procedură]:

Punct nou 3.1

Se adaugă un punct nou înainte de punctul 3.1:

| | 3.1. | „Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină cu fermitate principiul egalității de remunerare între bărbați și femei pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, ca fiind unul dintre drepturile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene. CESE sprijină, de asemenea, obiectivul Comisiei de a elimina diferențele de remunerare între femei și bărbați și de a promova în continuare principiul egalității de remunerare. Cu toate acestea, pentru a aborda diferența de remunerare între femei și bărbați, trebuie evaluate cu atenție și identificate în mod corect cauzele profunde ale acestei diferențe. CESE consideră că propunerea Comisiei referitoare la Directiva privind transparența salarială
   (1)

  nu recunoaște în mod corespunzător factorii principali care stau la baza diferenței de remunerare între femei și bărbați, cum ar fi segregarea orizontală și verticală a pieței forței de muncă, care este rezultatul opțiunilor individuale în materie de educație și de profesie, munca cu normă întreagă versus munca cu fracțiune de normă, constrângerile legate de îngrijirea neremunerată, precum și rolul stimulentelor fiscale. Prin urmare, în locul măsurilor propuse privind transparența salarială, există măsuri mai eficiente și mai proporționale decât legislația UE cu caracter obligatoriu pentru a aborda aceste probleme, garantându-se, în același timp, că sarcinile administrative și costurile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, nu sunt majorate. CESE subliniază că structurile salariale și stabilirea salariilor reprezintă o parte esențială a negocierii colective și a dialogului social care intră în sfera de competență a statelor membre și a partenerilor sociali. CESE consideră că directiva propusă
   (2)

  nu respectă pe deplin competențele naționale în materie de formare a salariilor și nu ia suficient în considerare diferitele modele naționale de relații sociale și de muncă sau sistemele judiciare și tradițiile juridice ale statelor membre. În plus, nu se ține seama de faptul că formarea salariilor este influențată, de asemenea, de cererea și oferta de competențe de pe piața forței de muncă într-un moment anume, precum și de resursele disponibile. Prin urmare, CESE concluzionează că propunerea Comisiei privind transparența salarială este disproporționată și contravine principiului subsidiarității. Comisia ar trebui să își reexamineze sau să își reformuleze propunerea, iar colegiuitorii sunt invitați să ia în considerare și să abordeze aceste preocupări în următoarele etape ale procesului legislativ. |
| --- | --- | --- |

3.1.

„Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină cu fermitate principiul egalității de remunerare între bărbați și femei pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, ca fiind unul dintre drepturile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene. CESE sprijină, de asemenea, obiectivul Comisiei de a elimina diferențele de remunerare între femei și bărbați și de a promova în continuare principiul egalității de remunerare. Cu toate acestea, pentru a aborda diferența de remunerare între femei și bărbați, trebuie evaluate cu atenție și identificate în mod corect cauzele profunde ale acestei diferențe. CESE consideră că propunerea Comisiei referitoare la Directiva privind transparența salarială
   (1)

  nu recunoaște în mod corespunzător factorii principali care stau la baza diferenței de remunerare între femei și bărbați, cum ar fi segregarea orizontală și verticală a pieței forței de muncă, care este rezultatul opțiunilor individuale în materie de educație și de profesie, munca cu normă întreagă versus munca cu fracțiune de normă, constrângerile legate de îngrijirea neremunerată, precum și rolul stimulentelor fiscale. Prin urmare, în locul măsurilor propuse privind transparența salarială, există măsuri mai eficiente și mai proporționale decât legislația UE cu caracter obligatoriu pentru a aborda aceste probleme, garantându-se, în același timp, că sarcinile administrative și costurile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, nu sunt majorate. CESE subliniază că structurile salariale și stabilirea salariilor reprezintă o parte esențială a negocierii colective și a dialogului social care intră în sfera de competență a statelor membre și a partenerilor sociali. CESE consideră că directiva propusă
   (2)

  nu respectă pe deplin competențele naționale în materie de formare a salariilor și nu ia suficient în considerare diferitele modele naționale de relații sociale și de muncă sau sistemele judiciare și tradițiile juridice ale statelor membre. În plus, nu se ține seama de faptul că formarea salariilor este influențată, de asemenea, de cererea și oferta de competențe de pe piața forței de muncă într-un moment anume, precum și de resursele disponibile. Prin urmare, CESE concluzionează că propunerea Comisiei privind transparența salarială este disproporționată și contravine principiului subsidiarității. Comisia ar trebui să își reexamineze sau să își reformuleze propunerea, iar colegiuitorii sunt invitați să ia în considerare și să abordeze aceste preocupări în următoarele etape ale procesului legislativ.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 90 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 109 |
| Abțineri: | 18 |

Voturi pentru:

90

Voturi împotrivă:

109

Abțineri:

18

Punctul 3.2

Se modifică după cum urmează:

| | 3.2. | CESE recunoaște că
  salută propunerea Comisiei, care își propune să le faciliteze lucrătorilor misiunea de a asigura respectarea principiului egalității de remunerare în cazul în care consideră că au fost victimele discriminării salariale, să contribuie la o mai mare transparență a structurilor de remunerare și să ajute la consolidarea rolului organismelor naționale în asigurarea respectării acestui principiu. |
| --- | --- | --- |

3.2.

CESE recunoaște că
  salută propunerea Comisiei, care își propune să le faciliteze lucrătorilor misiunea de a asigura respectarea principiului egalității de remunerare în cazul în care consideră că au fost victimele discriminării salariale, să contribuie la o mai mare transparență a structurilor de remunerare și să ajute la consolidarea rolului organismelor naționale în asigurarea respectării acestui principiu.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 85 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 131 |
| Abțineri: | 17 |

Voturi pentru:

85

Voturi împotrivă:

131

Abțineri:

17

Punctul 3.3 (corelat cu punctul 1.3)

Se modifică după cum urmează:

| | 3.3. | Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea ar trebui să consolideze
  ată din mai multe puncte de vedere
  posibilitatea ca statele membre să-și adapteze modelele de relații de muncă, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie utilizate pentru a determina valoarea muncii și acoperirea unora dintre principalele obligații în materie de transparență, dar și rolul partenerilor sociali și al negocierii colective în punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare, partenerii sociali fiind cei mai în măsură să reevalueze valoarea competențelor și profesiilor (3)
  . CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, altfel, beneficiile măsurilor propuse vor fi limitate pentru mulți lucrători, iar măsurile nu vor contribui suficient la modificările sistemice necesare pentru a elimina discriminarea salarială și prejudecățile de gen din cadrul structurilor de remunerare. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea ar trebui să consolideze
  ată din mai multe puncte de vedere
  posibilitatea ca statele membre să-și adapteze modelele de relații de muncă, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie utilizate pentru a determina valoarea muncii și acoperirea unora dintre principalele obligații în materie de transparență, dar și rolul partenerilor sociali și al negocierii colective în punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare, partenerii sociali fiind cei mai în măsură să reevalueze valoarea competențelor și profesiilor (3)
  . CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, altfel, beneficiile măsurilor propuse vor fi limitate pentru mulți lucrători, iar măsurile nu vor contribui suficient la modificările sistemice necesare pentru a elimina discriminarea salarială și prejudecățile de gen din cadrul structurilor de remunerare.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 90 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 138 |
| Abțineri: | 17 |

Voturi pentru:

90

Voturi împotrivă:

138

Abțineri:

17

Punctul 4.2.4

Se modifică după cum urmează:

| | 4.2.4. | CESE salută
  are o privire critică asupra acestei chestiuni și pune sub semnul întrebării introducerea opțiunii de a utiliza un element de comparație ipotetic sau alte dovezi care să permită să se prezume că există o presupusă discriminare, atunci când nu poate fi stabilit un comparator real. Opțiunea îi va ajuta pe lucrătorii care lucrează în condiții de nivel ridicat de segregare în funcție de gen să evidențieze discriminarea, în cazul în care aceasta există, chiar dacă nu există un comparator real. Este deosebit de important să se asigure faptul că lucrătoarele care se confruntă cu un nivel ridicat de segregare în funcție de gen la locul de muncă pot introduce cereri privind egalitatea de remunerare, în măsura în care se dovedește că există o corelație între predominanța femeilor într-un anumit loc de muncă și remunerația mai scăzută, în sensul în care cu cât este mai ridicată proporția femeilor, cu atât remunerația este mai mică
   (4)
  . Nu este clar cum ar funcționa acest lucru în practică și s-ar crea incertitudine juridică pentru întreprinderi. De asemenea, se ignoră evoluțiile din cadrul unei întreprinderi, unde aspectele care au un impact asupra remunerării, cum ar fi situația economică generală (performanță economică, competitivitate, productivitate, cerere), precum și sarcinile și organizarea muncii se schimbă în mod constant. CESE consideră că o eventuală discriminare salarială trebuie evaluată întotdeauna între angajații dintr-o aceeași întreprindere care se află în poziții comparabile. În plus, CESE subliniază că formarea salariilor este, în cea mai mare parte, o prerogativă de negociere (colectivă), care necesită o consultanță de specialitate detaliată și care nu ar trebui reglementată. Salariile se stabilesc pe piața forței de muncă, remunerând lucrătorii pentru sarcinile îndeplinite și reflectând elemente obiective și performanța lucrătorului. Salariile sunt stabilite în cadrul unei relații contractuale între două părți individuale sau prin intermediul unei convenții colective. Directiva ar trebui să respecte aceste aspecte și structurile de stabilire a salariilor.” |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

CESE salută
  are o privire critică asupra acestei chestiuni și pune sub semnul întrebării introducerea opțiunii de a utiliza un element de comparație ipotetic sau alte dovezi care să permită să se prezume că există o presupusă discriminare, atunci când nu poate fi stabilit un comparator real. Opțiunea îi va ajuta pe lucrătorii care lucrează în condiții de nivel ridicat de segregare în funcție de gen să evidențieze discriminarea, în cazul în care aceasta există, chiar dacă nu există un comparator real. Este deosebit de important să se asigure faptul că lucrătoarele care se confruntă cu un nivel ridicat de segregare în funcție de gen la locul de muncă pot introduce cereri privind egalitatea de remunerare, în măsura în care se dovedește că există o corelație între predominanța femeilor într-un anumit loc de muncă și remunerația mai scăzută, în sensul în care cu cât este mai ridicată proporția femeilor, cu atât remunerația este mai mică
   (4)
  . Nu este clar cum ar funcționa acest lucru în practică și s-ar crea incertitudine juridică pentru întreprinderi. De asemenea, se ignoră evoluțiile din cadrul unei întreprinderi, unde aspectele care au un impact asupra remunerării, cum ar fi situația economică generală (performanță economică, competitivitate, productivitate, cerere), precum și sarcinile și organizarea muncii se schimbă în mod constant. CESE consideră că o eventuală discriminare salarială trebuie evaluată întotdeauna între angajații dintr-o aceeași întreprindere care se află în poziții comparabile. În plus, CESE subliniază că formarea salariilor este, în cea mai mare parte, o prerogativă de negociere (colectivă), care necesită o consultanță de specialitate detaliată și care nu ar trebui reglementată. Salariile se stabilesc pe piața forței de muncă, remunerând lucrătorii pentru sarcinile îndeplinite și reflectând elemente obiective și performanța lucrătorului. Salariile sunt stabilite în cadrul unei relații contractuale între două părți individuale sau prin intermediul unei convenții colective. Directiva ar trebui să respecte aceste aspecte și structurile de stabilire a salariilor.”

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 69 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 114 |
| Abțineri: | 15 |

Voturi pentru:

69

Voturi împotrivă:

114

Abțineri:

15

Punctul 4.3.5

Se elimină punctul.

| | 4.3.5. | Limitarea cerinței de raportare cu privire la diferențele de remunerare din cadrul organizației la angajatorii cu cel puțin 250 de lucrători [articolul 8 alineatul (1)], care exceptează toate întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), va însemna că doar aproximativ o treime din totalul lucrătorilor din UE pot beneficia de această măsură
   (5)

  . În plus, femeile sunt suprareprezentate în întreprinderile mici
   (6)

  , ceea ce înseamnă că o proporție și mai mică a lucrătoarelor va beneficia de această măsură. Acest prag constituie un regres față de recomandarea din 2014 a Comisiei, care sugerează cerințe de raportare pentru angajatorii cu cel puțin 50 de angajați
   (7). |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

Limitarea cerinței de raportare cu privire la diferențele de remunerare din cadrul organizației la angajatorii cu cel puțin 250 de lucrători [articolul 8 alineatul (1)], care exceptează toate întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), va însemna că doar aproximativ o treime din totalul lucrătorilor din UE pot beneficia de această măsură
   (5)

  . În plus, femeile sunt suprareprezentate în întreprinderile mici
   (6)

  , ceea ce înseamnă că o proporție și mai mică a lucrătoarelor va beneficia de această măsură. Acest prag constituie un regres față de recomandarea din 2014 a Comisiei, care sugerează cerințe de raportare pentru angajatorii cu cel puțin 50 de angajați
   (7).

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 81 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 125 |
| Abțineri: | 13 |

Voturi pentru:

81

Voturi împotrivă:

125

Abțineri:

13

Punctul 4.3.6 (corelat cu punctul 1.5)

Se modifică după cum urmează:

| | 4.3.6. | CESE recunoaște că este posibil ca IMM-urile să dispună de resurse mai limitate pentru a-și îndeplini noile obligațiile în temeiul propunerii de directivă
  , deoarece adesea nu dispun de personal în domeniul resurselor umane. Propunerea ar trebui să fie sensibilă la preocupările legate de sarcinile suplimentare care le revin IMM-urilor, în special având în vedere importanța pe care acestea o pot avea în procesul de redresare post-pandemie, care s-ar putea să fie deja în desfășurare după intrarea în vigoare a directivei propuse. Totuși, p
  Potrivit estimărilor Comisiei, costurile elaborării rapoartelor vor fi foarte moderate (8)

  , însă impactul financiar de ansamblu asupra angajatorilor este subestimat. De fapt, costurile totale nu pot fi evaluate în prealabil, ci vor depinde de costul producerii de noi tipuri de date și compilații statistice, de numărul de litigii, de problemele practice legate de punerea în aplicare și de efectele asupra formării salariilor și a contractelor colective de muncă. Prin urmare, nu se justifică să se acorde o derogare
  trebuie sprijinită acordarea unei derogări tuturor angajatorilor cu mai puțin de 250 de angajați, dar s-ar putea prevedea norme speciale pentru IMM-uri, la nivel național. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să stabilească pragurile adecvate. |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

CESE recunoaște că este posibil ca IMM-urile să dispună de resurse mai limitate pentru a-și îndeplini noile obligațiile în temeiul propunerii de directivă
  , deoarece adesea nu dispun de personal în domeniul resurselor umane. Propunerea ar trebui să fie sensibilă la preocupările legate de sarcinile suplimentare care le revin IMM-urilor, în special având în vedere importanța pe care acestea o pot avea în procesul de redresare post-pandemie, care s-ar putea să fie deja în desfășurare după intrarea în vigoare a directivei propuse. Totuși, p
  Potrivit estimărilor Comisiei, costurile elaborării rapoartelor vor fi foarte moderate (8)

  , însă impactul financiar de ansamblu asupra angajatorilor este subestimat. De fapt, costurile totale nu pot fi evaluate în prealabil, ci vor depinde de costul producerii de noi tipuri de date și compilații statistice, de numărul de litigii, de problemele practice legate de punerea în aplicare și de efectele asupra formării salariilor și a contractelor colective de muncă. Prin urmare, nu se justifică să se acorde o derogare
  trebuie sprijinită acordarea unei derogări tuturor angajatorilor cu mai puțin de 250 de angajați, dar s-ar putea prevedea norme speciale pentru IMM-uri, la nivel național. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să stabilească pragurile adecvate.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 90 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 121 |
| Abțineri: | 13 |

Voturi pentru:

90

Voturi împotrivă:

121

Abțineri:

13

Punctul 4.3.7

Se elimină punctul.

| | 4.3.7. | Introducerea unor norme speciale, care să reducă frecvența de raportare impusă întreprinderilor mai mici ar reduce costurile, obligând în același timp angajatorii să identifice și să elimine diferențele de remunerare în beneficiul lucrătorilor. Pragul pentru obligațiile de raportare nu ar trebui să depășească 50 de lucrători, dar ar putea fi redusă frecvența raportării pentru întreprinderile cu peste 50, dar mai puțin de 250 de lucrători. |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

Introducerea unor norme speciale, care să reducă frecvența de raportare impusă întreprinderilor mai mici ar reduce costurile, obligând în același timp angajatorii să identifice și să elimine diferențele de remunerare în beneficiul lucrătorilor. Pragul pentru obligațiile de raportare nu ar trebui să depășească 50 de lucrători, dar ar putea fi redusă frecvența raportării pentru întreprinderile cu peste 50, dar mai puțin de 250 de lucrători.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 82 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 127 |
| Abțineri: | 18 |

Voturi pentru:

82

Voturi împotrivă:

127

Abțineri:

18

Punctul 4.3.8

Se modifică după cum urmează:

| | 4.3.8. | O preocupare similară se înregistrează în ceea ce privește
  CESE salută limitarea cerinței de a efectua o evaluare comună la angajatorii cu cel puțin 250 de lucrători (articolul 9. Costurile pentru realizarea unei evaluări comune sunt estimate a fi puțin mai mari decât în cazul rapoartelor (9)
  , motiv pentru care
  dar acestea nu justifică o scutire totală pentru angajatorii cu mai puțin de 250 de lucrători. Ar putea fi adecvat să se prevadă norme speciale la nivel național pentru IMM-uri. |
| --- | --- | --- |

4.3.8.

O preocupare similară se înregistrează în ceea ce privește
  CESE salută limitarea cerinței de a efectua o evaluare comună la angajatorii cu cel puțin 250 de lucrători (articolul 9. Costurile pentru realizarea unei evaluări comune sunt estimate a fi puțin mai mari decât în cazul rapoartelor (9)
  , motiv pentru care
  dar acestea nu justifică o scutire totală pentru angajatorii cu mai puțin de 250 de lucrători. Ar putea fi adecvat să se prevadă norme speciale la nivel național pentru IMM-uri.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 82 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 130 |
| Abțineri: | 20 |

Voturi pentru:

82

Voturi împotrivă:

130

Abțineri:

20

Punctul 4.3.9

Se modifică după cum urmează:

| | 4.3.9. | Statele membre ar trebui să aibă obligația de a oferi sprijin, formare și asistență tehnică angajatorilor, în special IMM-urilor, și să-i stimuleze să adopte măsuri voluntare
  pentru a-și respecta obligațiile în materie de transparență salarială, printre altele prin dezvoltarea de instrumente și metodologii de calculare a diferențelor de remunerare. Statele membre ar trebui, de asemenea, ori de câte ori este posibil și adecvat, să utilizeze posibilitatea prevăzută la articolul 8 alineatul (4) de a colecta informații privind diferențele de remunerare între organizații, în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- | --- |

4.3.9.

Statele membre ar trebui să aibă obligația de a oferi sprijin, formare și asistență tehnică angajatorilor, în special IMM-urilor, și să-i stimuleze să adopte măsuri voluntare
  pentru a-și respecta obligațiile în materie de transparență salarială, printre altele prin dezvoltarea de instrumente și metodologii de calculare a diferențelor de remunerare. Statele membre ar trebui, de asemenea, ori de câte ori este posibil și adecvat, să utilizeze posibilitatea prevăzută la articolul 8 alineatul (4) de a colecta informații privind diferențele de remunerare între organizații, în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 91 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 130 |
| Abțineri: | 15 |

Voturi pentru:

91

Voturi împotrivă:

130

Abțineri:

15

Punctul 4.4.4

Se modifică după cum urmează:

| | 4.4.4. | CESE salută faptul că propunerea sporește posibilitățile angajaților de a-și exercita drepturile în ceea ce privește principiul egalității de remunerare. Capacitatea sindicatelor și a reprezentanților lucrătorilor de a acționa în numele lucrătorilor ar trebui să fie întotdeauna condiționată de un mandat clar din partea lucrătorului și ar trebui să fie în conformitate cu legislația și practicile naționale, precum și cu sistemele de relații de muncă. Dreptul de a solicita informații privind nivelurile de remunerare, defalcate în funcție de gen, pentru categoriile de lucrători nu ar trebui acordat în mod automat, ci ar trebui întotdeauna justificat și mandatat în mod specific de către lucrător.
  Ar trebui consolidată capacitatea sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor de a acționa în numele lucrătorilor, inclusiv acordându-le sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor dreptul de a solicita informații privind nivelurile de remunerare, defalcate în funcție de sex, pentru diferite categorii de lucrători. Astfel de informații le-ar permite sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor să identifice discriminarea salarială și să ia măsuri pentru a o combate, inclusiv prin negociere colectivă. |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

CESE salută faptul că propunerea sporește posibilitățile angajaților de a-și exercita drepturile în ceea ce privește principiul egalității de remunerare. Capacitatea sindicatelor și a reprezentanților lucrătorilor de a acționa în numele lucrătorilor ar trebui să fie întotdeauna condiționată de un mandat clar din partea lucrătorului și ar trebui să fie în conformitate cu legislația și practicile naționale, precum și cu sistemele de relații de muncă. Dreptul de a solicita informații privind nivelurile de remunerare, defalcate în funcție de gen, pentru categoriile de lucrători nu ar trebui acordat în mod automat, ci ar trebui întotdeauna justificat și mandatat în mod specific de către lucrător.
  Ar trebui consolidată capacitatea sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor de a acționa în numele lucrătorilor, inclusiv acordându-le sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor dreptul de a solicita informații privind nivelurile de remunerare, defalcate în funcție de sex, pentru diferite categorii de lucrători. Astfel de informații le-ar permite sindicatelor/reprezentanților lucrătorilor să identifice discriminarea salarială și să ia măsuri pentru a o combate, inclusiv prin negociere colectivă.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 88 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 127 |
| Abțineri: | 11 |

Voturi pentru:

88

Voturi împotrivă:

127

Abțineri:

11

Punct nou 4.5.5

Se introduce un punct nou după punctul 4.5.4.

| | 4.5.5. | CESE subliniază că orice formă de discriminare pe criterii de gen ar trebui corectată. Cu toate acestea, există preocupări legate de faptul că o despăgubire integrală, astfel cum este stabilită la articolul 14, ar putea cauza atât insecuritate juridică, cât și dificultăți de ordin practic privind, printre altele, perioada pentru care ar fi plătită o astfel de compensație. Prin urmare, condițiile specifice pentru solicitarea și obținerea unei astfel de compensații sau despăgubiri ar trebui stabilite la nivel național. |
| --- | --- | --- |

4.5.5.

CESE subliniază că orice formă de discriminare pe criterii de gen ar trebui corectată. Cu toate acestea, există preocupări legate de faptul că o despăgubire integrală, astfel cum este stabilită la articolul 14, ar putea cauza atât insecuritate juridică, cât și dificultăți de ordin practic privind, printre altele, perioada pentru care ar fi plătită o astfel de compensație. Prin urmare, condițiile specifice pentru solicitarea și obținerea unei astfel de compensații sau despăgubiri ar trebui stabilite la nivel național.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 89 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 127 |
| Abțineri: | 20 |

Voturi pentru:

89

Voturi împotrivă:

127

Abțineri:

20

Punct nou 4.5.6

Se adaugă un punct nou după punctul 4.5.5:

| | 4.5.6. | CESE observă că prevederea de la articolul 16 alineatul (2) referitoare la circumstanțele suplimentare în care sarcina probei trece la angajator, și anume atunci când angajatorul nu a respectat obligațiile de transparență prevăzute la articolele 5-9, poate avea consecințe importante dacă este aplicată cu strictețe. Prin urmare, ar trebui să rămână la latitudinea statelor membre să stabilească normele adecvate în materie de probă în cazul în care o astfel de nerespectare constituie o neglijență în ceea ce privește obligația de diligență așteptată. |
| --- | --- | --- |

4.5.6.

CESE observă că prevederea de la articolul 16 alineatul (2) referitoare la circumstanțele suplimentare în care sarcina probei trece la angajator, și anume atunci când angajatorul nu a respectat obligațiile de transparență prevăzute la articolele 5-9, poate avea consecințe importante dacă este aplicată cu strictețe. Prin urmare, ar trebui să rămână la latitudinea statelor membre să stabilească normele adecvate în materie de probă în cazul în care o astfel de nerespectare constituie o neglijență în ceea ce privește obligația de diligență așteptată.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 91 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 145 |
| Abțineri: | 13 |

Voturi pentru:

91

Voturi împotrivă:

145

Abțineri:

13

Punctul 4.7.2

Se modifică după cum urmează:

| | 4.7.2. | Articolul 27 urmărește să asigure faptul că directiva nu va afecta dreptul partenerilor sociali de a negocia, de a încheia și de a pune în aplicare contracte colective de muncă, precum și de a desfășura acțiuni colective în conformitate cu legislația și practicile naționale. Acordurile acestora ar trebui luate în considerare pentru a garanta protecția dorită
  De asemenea, ar trebui precizat, în continuare, că partenerii sociali pot introduce dispoziții sau pot aplica acorduri colective care le sunt mai favorabile lucrătorilor decât cele prevăzute în directivă. |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

Articolul 27 urmărește să asigure faptul că directiva nu va afecta dreptul partenerilor sociali de a negocia, de a încheia și de a pune în aplicare contracte colective de muncă, precum și de a desfășura acțiuni colective în conformitate cu legislația și practicile naționale. Acordurile acestora ar trebui luate în considerare pentru a garanta protecția dorită
  De asemenea, ar trebui precizat, în continuare, că partenerii sociali pot introduce dispoziții sau pot aplica acorduri colective care le sunt mai favorabile lucrătorilor decât cele prevăzute în directivă.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 95 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 134 |
| Abțineri: | 12 |

Voturi pentru:

95

Voturi împotrivă:

134

Abțineri:

12

Punctul 4.7.3

Se modifică după cum urmează:

| | 4.7.3. | CESE observă că articolul 30 permite punerea în aplicare a directivei de către partenerii sociali în cazul în care aceștia solicită în comun acest demers, cu condiția ca rezultatele urmărite de directivă să fie întotdeauna garantate. Această dispoziție garantează că directiva permite diferite mijloace de punere în aplicare în cadrul diferitelor sisteme naționale, garantând, totodată, același nivel de protecție a lucrătorilor. Pentru a clarifica foarte bine acest lucru, ar trebui să se urmeze modelul directivelor privind munca prin agent de muncă temporară și transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă, care prevăd că o astfel de punere în aplicare este permisă atât timp cât este respectată protecția generală a lucrătorilor. |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

CESE observă că articolul 30 permite punerea în aplicare a directivei de către partenerii sociali în cazul în care aceștia solicită în comun acest demers, cu condiția ca rezultatele urmărite de directivă să fie întotdeauna garantate. Această dispoziție garantează că directiva permite diferite mijloace de punere în aplicare în cadrul diferitelor sisteme naționale, garantând, totodată, același nivel de protecție a lucrătorilor. Pentru a clarifica foarte bine acest lucru, ar trebui să se urmeze modelul directivelor privind munca prin agent de muncă temporară și transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă, care prevăd că o astfel de punere în aplicare este permisă atât timp cât este respectată protecția generală a lucrătorilor.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 86 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 142 |
| Abțineri: | 9 |

Voturi pentru:

86

Voturi împotrivă:

142

Abțineri:

9

Punctul 1.1 (corelat cu noul punct 3.1)

Se modifică după cum urmează:

| | 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină cu fermitate principiul egalității de remunerare între bărbați și femei pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, ca fiind unul dintre drepturile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene. CESE sprijină, de asemenea, obiectivul Comisiei de a elimina diferențele de remunerare între femei și bărbați și de a promova în continuare principiul egalității de remunerare. Cu toate acestea, pentru a aborda diferența de remunerare între femei și bărbați, trebuie evaluate cu atenție și identificate în mod corect cauzele profunde ale acestei diferențe. CESE consideră că propunerea Comisiei referitoare la Directiva privind transparența salarială
   (10)

  nu recunoaște în mod corespunzător factorii principali care stau la baza diferenței de remunerare între femei și bărbați, cum ar fi segregarea orizontală și verticală a pieței forței de muncă, care este rezultatul opțiunilor individuale în materie de educație și de profesie, munca cu normă întreagă versus munca cu fracțiune de normă, constrângerile legate de îngrijirea neremunerată, precum și rolul stimulentelor fiscale. Prin urmare, în locul măsurilor propuse privind transparența salarială, există măsuri mai eficiente și mai proporționale decât legislația UE cu caracter obligatoriu pentru a aborda aceste probleme, garantându-se, în același timp, că sarcinile administrative și costurile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, nu sunt majorate. CESE consideră că directiva propusă
   (11)



  nu respectă pe deplin competențele naționale în materie de formare a salariilor și nu ia suficient în considerare diferitele modele naționale de relații sociale și de muncă sau sistemele judiciare și tradițiile juridice ale statelor membre. În plus, nu se ține seama de faptul că formarea salariilor este influențată, de asemenea, de cererea și oferta de competențe de pe piața forței de muncă într-un moment anume, precum și de resursele disponibile. Prin urmare, CESE concluzionează că propunerea Comisiei privind transparența salarială este disproporționată și contravine principiului subsidiarității. Comisia ar trebui să își reexamineze sau să își reformuleze propunerea, iar colegiuitorii sunt invitați să ia în considerare și să abordeze aceste preocupări în următoarele etape ale procesului legislativ.
  CESE salută propunerea Comisiei, menită să le faciliteze lucrătorilor misiunea de a asigura respectarea principiului egalității de remunerare în cazul în care consideră că au fost victimele discriminării salariale, să contribuie la o mai mare transparență a structurilor de remunerare și să ajute la consolidarea rolului organismelor naționale în asigurarea respectării acestui principiu. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină cu fermitate principiul egalității de remunerare între bărbați și femei pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, ca fiind unul dintre drepturile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene. CESE sprijină, de asemenea, obiectivul Comisiei de a elimina diferențele de remunerare între femei și bărbați și de a promova în continuare principiul egalității de remunerare. Cu toate acestea, pentru a aborda diferența de remunerare între femei și bărbați, trebuie evaluate cu atenție și identificate în mod corect cauzele profunde ale acestei diferențe. CESE consideră că propunerea Comisiei referitoare la Directiva privind transparența salarială
   (10)

  nu recunoaște în mod corespunzător factorii principali care stau la baza diferenței de remunerare între femei și bărbați, cum ar fi segregarea orizontală și verticală a pieței forței de muncă, care este rezultatul opțiunilor individuale în materie de educație și de profesie, munca cu normă întreagă versus munca cu fracțiune de normă, constrângerile legate de îngrijirea neremunerată, precum și rolul stimulentelor fiscale. Prin urmare, în locul măsurilor propuse privind transparența salarială, există măsuri mai eficiente și mai proporționale decât legislația UE cu caracter obligatoriu pentru a aborda aceste probleme, garantându-se, în același timp, că sarcinile administrative și costurile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, nu sunt majorate. CESE consideră că directiva propusă
   (11)



  nu respectă pe deplin competențele naționale în materie de formare a salariilor și nu ia suficient în considerare diferitele modele naționale de relații sociale și de muncă sau sistemele judiciare și tradițiile juridice ale statelor membre. În plus, nu se ține seama de faptul că formarea salariilor este influențată, de asemenea, de cererea și oferta de competențe de pe piața forței de muncă într-un moment anume, precum și de resursele disponibile. Prin urmare, CESE concluzionează că propunerea Comisiei privind transparența salarială este disproporționată și contravine principiului subsidiarității. Comisia ar trebui să își reexamineze sau să își reformuleze propunerea, iar colegiuitorii sunt invitați să ia în considerare și să abordeze aceste preocupări în următoarele etape ale procesului legislativ.
  CESE salută propunerea Comisiei, menită să le faciliteze lucrătorilor misiunea de a asigura respectarea principiului egalității de remunerare în cazul în care consideră că au fost victimele discriminării salariale, să contribuie la o mai mare transparență a structurilor de remunerare și să ajute la consolidarea rolului organismelor naționale în asigurarea respectării acestui principiu.

Punctul 1.3 (corelat cu punctul 3.3)

Se modifică după cum urmează:

| | 1.3. | Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea ar trebui să consolideze
  consolidată din mai multe puncte de vedere,
  capacitatea statelor membre de a-și adapta modelele de relații de muncă, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie realizate pentru a determina valoarea muncii, acoperirea unora dintre principalele obligații în materie de transparență și rolul partenerilor sociali și al negocierii colective în punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea ar trebui să consolideze
  consolidată din mai multe puncte de vedere,
  capacitatea statelor membre de a-și adapta modelele de relații de muncă, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie realizate pentru a determina valoarea muncii, acoperirea unora dintre principalele obligații în materie de transparență și rolul partenerilor sociali și al negocierii colective în punerea în aplicare a principiului egalității de remunerare.

Punctul 1.5 (corelat cu punctul 4.3.6)

Se modifică după cum urmează:

| | 1.5. | Deși pPropunerea este pe bună dreptate sensibilă la preocupările legate de sarcinile suplimentare impuse IMM-urilor., CESE sprijină propunerea Comisiei privind nu consideră că se justifică exceptarea completă a tuturor angajatorilor cu mai puțin de 250 de angajați, însă recunoaște că
  . A
  ar putea fi însă adecvat să se prevadă norme speciale pentru IMM-uri la nivel național. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să stabilească praguri adecvate. Statelor membre ar trebui, de asemenea, să li se impună să ofere sprijin, formare și asistență tehnică angajatorilor, în special IMM-urilor, în ceea ce privește obligațiile acestora în materie de transparență salarială. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Deși pPropunerea este pe bună dreptate sensibilă la preocupările legate de sarcinile suplimentare impuse IMM-urilor., CESE sprijină propunerea Comisiei privind nu consideră că se justifică exceptarea completă a tuturor angajatorilor cu mai puțin de 250 de angajați, însă recunoaște că
  . A
  ar putea fi însă adecvat să se prevadă norme speciale pentru IMM-uri la nivel național. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să stabilească praguri adecvate. Statelor membre ar trebui, de asemenea, să li se impună să ofere sprijin, formare și asistență tehnică angajatorilor, în special IMM-urilor, în ceea ce privește obligațiile acestora în materie de transparență salarială.

---

(1)  COM(2021) 93 final.

(2)  COM(2021) 93 final.

(3)  JO C 110, 22.3.2019, p. 26.

(4)  OIM (2018)

  Global wage report 2018/2019: what lies behind gender pay gaps

  (Raportul global privind salariile 2018/2019: ce se află în spatele diferențelor de remunerare între femei și bărbați), Geneva, OIM, p. 75.

(5)  
  IMM-urile reprezintă aproximativ două treimi din totalul locurilor de muncă din UE și 99,8 % din totalul întreprinderilor,

  Statistics on small and medium-sized enterprises

  (Statistici privind întreprinderile mici și mijlocii).

(6)  EIGE (2020)

  Gender inequalities in care and consequences for the labour market

  (Inegalitățile de gen din domeniul îngrijirii și consecințele asupra pieței forței de muncă), p. 29.

(7)  Recomandarea 4.

(8)  Evaluarea impactului realizată de Comisie sugerează costuri medii suplimentare cuprinse între minimum 379-508 EUR și maximum 721-890 EUR pentru primul an, costurile scăzând pentru anii următori: Evaluarea impactului [SWD(2021) 41 final, p. 59]. A se vedea, de asemenea, Eurofound (2020), Measures to promote gender pay transparency in companies: How much do they cost and what are their benefits and opportunities? – Document de lucru al Eurofound, WPEF 20021.

(9)  Un cost mediu cuprins între minimum 1 180-1 724 EUR și maximum 1 911-2 266 EUR, preconizat să scadă odată cu orice evaluare ulterioară: Evaluarea impactului [SWD(2021) 41 final, p. 61].

(10)  COM(2021) 93 final.

(11)  COM(2021) 93 final.

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/100

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Document de lucru al serviciilor Comisiei: Evaluarea cărții albe «Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor»”

[SWD(2020) 410 final]

(2021/C 341/14)

| Raportor: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |

Raportor:

Pierre-Jean COULON

Coraportoare:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

| Sesizare | Comisia Europeană, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 27.5.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 241/1/4 |

Sesizare

Comisia Europeană, 14.1.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

27.5.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

241/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută această inițiativă de evaluare a punerii în aplicare a „Cărții albe din 2011”, regretând totodată că evaluarea a fost lansată cu întârziere și că a fost trimisă CESE numai la cererea Comitetului. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În viitor, CESE ar dori să poată beneficia de informări periodice privind progresele realizate în punerea în aplicare a strategiilor Comisiei și să își poată aduce contribuția în domeniul transporturilor. În plus, CESE recomandă ca viitoarele documente strategice să fie însoțite de la început de un plan de monitorizare clar definit. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE își exprimă speranța că aceste evaluări constau în rapoarte intermediare periodice și tematice, luând în considerare perioade care să permită o evaluare reală a progresului, a întârzierilor și a cauzelor acestora și, dacă este necesar, eventuale măsuri de remediere. Este important să se evalueze în timp util realizările și nerealizările și motivele pentru acestea din urmă (de exemplu, co-modalitatea, îmbunătățirea situației feroviare, congestionarea traficului, aspectele sociale, obiectivele de mediu etc.) și să se acționeze în consecință. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul sprijină ecologizarea transporturilor, dar subliniază că tranziția energetică trebuie să fie echitabilă și să ofere alternative viabile și realiste, fără a-și stabili obiectivele, ținând seama de caracteristicile economice și sociale specifice ale regiunilor Europei și de nevoile tuturor regiunilor Europei, inclusiv ale zonelor rurale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, Comitetul își reiterează opinia exprimată cu privire la Cartea albă, potrivit căreia reducerea modalității nu este o opțiune, că ar trebui să se urmărească co-modalitatea și nu transferul modal, că tranziția verde trebuie să fie justă din punct de vedere social și să mențină competitivitatea transportului european, inclusiv prin deplina punere în aplicare a spațiului european al transporturilor, cu deplina punere în aplicare a pieței unice. În acest context, CESE regretă, de asemenea, întârzierile în punerea în aplicare a TEN-T. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | După cum a arătat deja în avizul său din 2012, CESE dorește să încurajeze un schimb de opinii deschis, continuu și transparent cu privire la punerea în aplicare a Cărții albe între societatea civilă (întreprinderi, angajatori, angajați, utilizatori, ONG-uri și universități etc.), Comisie și alte părți interesate relevante, cum ar fi autoritățile naționale de la diferite niveluri. În acest fel vor fi îmbunătățite acceptarea și înțelegerea de către societatea civilă, precum și feedbackul util către responsabilii de elaborarea și de punerea în aplicare a politicilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE reiterează declarația pe care a făcut-o în avizul său din 2011 privind aspectele sociale ale politicii europene în domeniul transporturilor. Comitetul dorește ca Comisia Europeană să aplice măsurile necesare pentru a se realiza armonizarea normelor sociale în ceea ce privește traficul din interiorul UE, luând de asemenea în considerare necesitatea unor condiții de concurență echitabile la nivel internațional în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Noua „Strategie pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” a făcut obiectul unui aviz al CESE (TEN/729) (1) adoptat la 28 aprilie 2021. CESE solicită din nou insistent punerea în aplicare a tuturor concluziilor și recomandărilor sale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE va fi foarte atent și va lucra la mai multe avize privind viitoarea strategie „Pregătiți pentru 55”, pe care Comisia urmează să o publice la 14 iulie. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere

| 2.1. | La 10 decembrie 2020 a fost diseminat documentul de lucru intitulat „Evaluarea cărții albe intitulate «Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor»” [SWD(2020) 410]. Comitetul Economic și Social European a fost consultat în 2011, când s-a elaborat foaia de parcurs menționată. El a adoptat Avizul TEN/454 (2) la 26 octombrie 2011. După publicarea documentului de evaluare SWD(2020) 410, Comitetul Economic și Social European a decis să pună această activitate de evaluare în perspectivă în ceea ce privește obiectivele cuprinse în foaia de parcurs, avizul său TEN/454 și modificările introduse de la publicarea acestuia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | De la adoptarea cărții albe, au fost lansate numeroase inițiative ale Comisiei pentru toate tipurile de transporturi (al patrulea pachet feroviar, strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon din 2016, Directiva privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, trei pachete de mobilitate pentru diferite aspecte ale transportului rutier, Regulamentul privind serviciile portuare, „Centura albastră”, strategia în sectorul aviației, programul Naiades, legea europeană a accesibilității, Regulamentul privind rețelele transeuropene de transport și Regulamentul privind Mecanismul pentru interconectarea Europei etc.). Perspectiva adusă de această evaluare oferă posibilitatea de a evidenția progresul tehnic, politic, social și, în special, aspectele legate de reglementare a transportului rutier în cadrul pachetului de mobilitate adoptat în 2020, reamintind în același timp obiectivele nerealizate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Este important să analizăm realizările prin confruntare cu obiectivele inițiale din 2011, care nu au putut să ia în considerare evenimentele survenite ulterior, atât în plan geopolitic (Brexit, ascensiunea ca putere a Chinei), cât și din punctul de vedere al mediului (nu există semne că fenomenul încălzirii globale ar încetini sau că am avea capacitatea colectivă de a atinge obiectivele Acordului de la Paris) și al sănătății (criza provocată de pandemia de COVID-19). Criza sanitară a evidențiat dependența Europei de importurile de bunuri strategice care țin de suveranitate și a declanșat un intervenționism european istoric (plan de redresare de 750 de miliarde EUR), care a dat naștere, la rândul său, unei modificări profunde a ambițiilor europene în ceea ce privește politica de mediu, stabilindu-se obiective de atingere a neutralității carbonului până în 2050 și de reducere cu 90 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) în sectorul transporturilor ca parte a Pactului verde european. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE ia act de documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2016, prin care se evaluează punerea în aplicare a foii de parcurs (3) și care concluzionează că, în ceea ce privește obiectivele stabilite în cartea albă, timpul scurs de la adoptarea acesteia este, în majoritatea cazurilor, prea scurt pentru a evalua în mod corespunzător progresele realizate. Evaluarea arată că se depun eforturi pentru îmbunătățirea indicatorilor relevanți și face referire la așteptările părților interesate de a pune un accent mai mare pe punerea în aplicare, pe creșterea investițiilor în infrastructura de transport, pe o mai bună luare în considerare a nevoilor utilizatorilor de transporturi și ale lucrătorilor, pe consolidarea spațiului european unic al transporturilor și pe dezvoltările tehnologice. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prezentul aviz, deși încearcă să se rezume la domeniul de aplicare al documentului de evaluare, nu poate ignora complet evoluțiile din mediul global. Prin urmare, cititorul este încurajat să își pună întrebări, la fiecare punct, privind impactul potențial, previzibil sau estimat pe termen scurt, mediu și lung al acestor evenimente asupra cărora nu avem încă o perspectivă suficient de clară. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE își confirmă opinia exprimată în avizul său referitor la foaia de parcurs, cu privire la importanța implicării societății civile în punerea în aplicare și evaluarea foii de parcurs. În 2015, CESE a adoptat un aviz privind progresul și provocările foii de parcurs, la solicitarea Parlamentului European, care a adoptat o rezoluție referitoare la punerea în aplicare a foii de parcurs în septembrie 2015. În documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2016 au fost prezentate avizele mai multor organisme ale UE, ceea ce constituie o bună practică din punctul de vedere al CESE. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută această inițiativă de evaluare, care îi permite să își facă cunoscut punctul de vedere și care ar trebui, în special, să servească la stabilirea de priorități în funcție de evoluțiile, progresele și întârzierile indicate în document. În viitor, CESE ar dori să fie informat periodic cu privire la progresul strategiilor puse în aplicare, prin intermediul unor activități de evaluare de acest tip, efectuate la intervale adaptate fiecărui proiect. CESE își exprimă dorința ca aceste evaluări, pe lângă evaluarea progreselor și a întârzierilor, să prezinte și elementele esențiale care explică aceste progrese și întârzieri, precum și evoluțiile și inițiativele internaționale care au sau ar putea avea un impact asupra foilor de parcurs inițiale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În avizul său din octombrie 2011, CESE și-a exprimat regretul cu privire la faptul că au fost indicate foarte puține termene în lista de măsuri propuse și că foaia de parcurs nu lega în mod clar măsurile strategice (în perspectiva anului 2050) de măsurile tactice (care pot fi luate încă de pe acum). Avizul preconiza că foaia de parcurs ar trebui să stabilească, în primul rând, un plan de lucru mai exact pentru perioada 2013-2020. În avizul său din 2015, CESE a sugerat o reevaluare generală a planului de acțiune din anexa I la foaia de parcurs, din punctul de vedere al fezabilității sale politice actuale. Este evident că, în 2018, sunt măsurate progresele realizate în ceea ce privește cele 3 obiective specifice (emisiile de GES – obiectivul de reducere cu 60 % față de 1990 până în 2050 și obiectivul de reducere cu 20 % față de 2008 până în 2030, dependența de combustibilii fosili, limitarea creșterii congestiei). Emisiile de GES sunt cu 32 % peste nivelul din 1990 și au crescut în perioada 2013-2018. Combustibilii fosili acoperă în continuare cea mai mare parte a necesarului de energie din sectorul transporturilor. Este adevărat că ponderea lor a tins să scadă în ultimii ani, dar rata scăderii, strâns legată de punerea în aplicare a reglementărilor în domeniul mediului din diferite țări, este insuficientă. În ceea ce privește indicatorii congestiei, obiectivul necuantificat și formulat într-un stil lipsit de ambiție nu pare totuși să fi fost atins. Cu toate acestea, CESE subliniază că noile modalități de organizare a muncii generate de criza sanitară deschid noi perspective sistemice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În avizul din 2011, CESE a sprijinit strategia foii de parcurs de a utiliza mai mult măsurile bazate pe piață. În avizul său din 2015, CESE a evidențiat nevoia de a acorda atenție, printre altele, aspectelor legate de coeziune ale principiului „poluatorul plătește” și nevoia de a lua în considerare riscurile de excluziune socială și de a asigura coerența cu impozitele și taxele în general. Cu toate acestea, ținând seama de faptul că încălzirea globală nu a încetinit, de învățămintele desprinse din criza sanitară și de rolul major jucat de autoritățile politice pe durata acestei crize și, fără îndoială, ulterior acesteia, CESE solicită Europei și autorităților publice ale statelor membre să ia toate măsurile care intră în sfera lor de competență în ceea ce privește coordonarea transformărilor necesare pentru un viitor sustenabil, în special prin accelerarea programelor de investiții. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Majoritatea inițiativelor prevăzute în cartea albă sunt destinate punerii în aplicare a unui sistem de transport care permite co-modalitatea în interiorul unui spațiu european unic al transporturilor. CESE își reafirmă opinia favorabilă în ceea ce privește co-modalitatea. În acest context, CESE atrage, de asemenea, atenția asupra nevoii de a pune pe deplin în aplicare deschiderea oficială a pieței realizată cu ajutorul celui de-al patrulea pachet legislativ privind transportul feroviar, astfel încât acesta să devină un partener atractiv din perspectiva multimodalității, ținând cont totodată și de aspectele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În 2011 și 2015, CESE sublinia lipsa de realism a modalităților preconizate pentru realizarea obiectivelor de înverzire a sistemului și a costului estimat. Din cauza întârzierilor raportate, a crizei sanitare și a consecințelor economice ale acesteia, CESE este preocupat în mod serios de capacitatea actorilor de a finanța transformările necesare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Obiectivul inițial de reducere cu 60 % a emisiilor de CO2 din sectorul transporturilor până în 2050 a fost foarte ambițios, în special având în vedere cifrele de la sfârșitul anului 2018 și perspectivele evaluării, care arată că, în absența unor politici suplimentare sau a consolidării măsurilor deja existente, obiectivul menționat nu se va putea realiza. CESE speră că noul impuls dat de Pactul verde european va face obiectul unei politici europene de cercetare și dezvoltare care să facă față provocărilor, cu o direcție și un calendar strict de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Comitetul sugerează ca definirea strictă a calendarului și stabilirea obiectivelor pe termen mediu să nu se limiteze la emisiile de CO2 și să includă obiective specifice și cuantificate legate de reducerea dependenței de petrol, emisiile acustice și poluarea atmosferică. Comitetul subliniază că tranziția energetică nu trebuie să conducă la deteriorarea condițiilor de trai din anumite zone ale Europei. Tranziția trebuie să fie echitabilă și să țină seama, fără a-și nega obiectivele, de caracteristicile economice, sociale și teritoriale specifice. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În continuarea avizelor sale anterioare (din 2011 și 2015), CESE reiterează importanța afirmației de la punctul 18 din foaia de parcurs, potrivit căreia „Reducerea mobilității nu este o opțiune”. Este important pentru CESE să reamintească faptul că această afirmație nu ar trebui interpretată ca fiind opusă vreunei măsuri care urmărește eficientizarea energetică a transporturilor și reducerea emisiilor. Europa trece printr-o perioadă de vânturi potrivnice, ca să folosim o metaforă maritimă. Acest lucru nu ar trebui să conducă totuși la schimbări de direcție. Dintre obiectivele foii de parcurs, s-au făcut progrese semnificative în privința celor referitoare la organizarea pieței interne europene. Ar fi foarte dăunător ca așteptările sociale și de mediu aferente diferitelor inițiative europene să treacă în plan secund în anii următori. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Foaia de parcurs ține seama de necesitatea de a consolida competitivitatea modurilor alternative de transport, în raport cu cel rutier. Comitetul sprijină în continuare acest obiectiv, cu condiția ca el să fie realizat prin promovarea unei capacități și a unei calități sporite a transporturilor pe calea ferată, pe căile navigabile interioare și a transportului maritim pe distanțe scurte, precum și a serviciilor intermodale eficace, fără a stânjeni dezvoltarea de servicii rutiere eficiente și durabile în interiorul UE. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE salută progresele înregistrate în domeniul social (înființarea Autorității Europene a Muncii, integrarea în legislația europeană a Convenției OIM privind munca din domeniul maritim, punerea în aplicare a măsurilor de supraveghere prevăzute în pachetul „Transport rutier” din decembrie 2011...). CESE rămâne totuși preocupat de tensiunile care decurg din nivelurile diferite de protecție socială și de salarizare de pe piața transportului rutier de mărfuri, precum și de lipsa condițiilor de muncă decente în anumite situații. Așa cum a făcut și în 2011 și 2015, CESE solicită consolidarea siguranței rutiere, a standardelor sociale și a resurselor umane și financiare alocate pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor și a legislației. În sfârșit, CESE ar dori, de asemenea, ca Comisia să analizeze problema „lucrătorilor care desfășoară activități salariate” în cadrul platformelor de livrare la domiciliu. La fel ca în avizul său TEN/697 (4), Comitetul solicită promovarea muncii salariate și combaterea dumpingului social. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În avizele sale anterioare (din 2011 și 2015), CESE exprimase îndoieli profunde cu privire la caracterul adecvat al obiectivului specific de transfer modal al foii de parcurs, și anume: transferul transportului rutier de marfă pentru distanțe de peste 300 km către alte moduri de transport, precum cel feroviar sau pe căile navigabile, în proporție de 30 % până în 2030 și de peste 50 % până în 2050. Elementele evaluării arată în mod clar că nu au avut încă loc modificări în repartizarea modurilor de transport. În acest sens, CESE este de acord cu afirmația din rezoluția din 2015 a Parlamentului European referitoare la punerea în aplicare a foii de parcurs, potrivit căreia strategia pentru transferul modal din foaia de parcurs nu reprezintă un succes și că, prin urmare, ar trebui îmbunătățită sustenabilitatea tuturor modurilor de transport și ar trebui căutate soluții de co-modalitate. Pactul verde european și obiectivul său de reducere cu 90 % a emisiilor de GES din sectorul transporturilor până în 2050 reconfigurează planurile, fără a oferi totuși răspunsuri la întrebările de ordin practic ridicate de această nouă ambiție. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE își reiterează preocupările privind competitivitatea Europei și a întreprinderilor sale. Comitetul își exprimă opinia fermă că sunt preferate măsuri globale. Măsurile regionale sau continentale – precum drepturile consumatorilor europeni, standardele sociale și măsurile de sustenabilitate – ar trebui să se aplice și întreprinderilor de transport care provin din țări terțe și care desfășoară activități de transport către, dinspre și pe piața internă, astfel încât să se asigure condiții echitabile de concurență la nivel global și să se evite relocarea emisiilor de dioxid de carbon și pierderile de locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE ia act de faptul că ambele evaluări precedente susțin, în mare măsură, că este prea devreme să se evalueze pe deplin rezultatul punerii în aplicare a foii de parcurs. CESE își manifestă nemulțumirea față de faptul că nu există suficiente criterii de evaluare pentru a realiza un bilanț credibil în orice fază a evaluării strategiei. În special, o astfel de afirmație stârnește nemulțumire deoarece activitățile de punere în aplicare se desfășoară de cinci (2016) și, respectiv, nouă ani (2020). În acest context, CESE face referire la recomandarea din avizul său din 2011 privind un plan de lucru mai precis pentru perioada 2013-2020, care să faciliteze evaluarea. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Atât evaluarea din 2016, cât și cea din 2020 acordă o importanță semnificativă punerii depline în aplicare a spațiului european unic al transporturilor, iar evaluarea din 2020 evidențiază în special piața unică a UE drept un factor puternic de schimbare eficientă din punctul de vedere al costurilor, care include îndeosebi acceptarea pe scară largă a schimbărilor tehnologice și arată importanța acestui fapt pentru stimularea investițiilor publice și private în cadrul acesteia. În contextul acestei declarații, CESE consideră că este surprinzător că nu se acordă mai multă atenție legăturii dintre obiectivele de sustenabilitate și de digitalizare și piața unică în Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă a Comisiei din 2020, inclusiv aspectelor sociale și de coeziune. Din motive precum acesta, CESE regretă că evaluarea din 2020 nu s-a încheiat înainte de deciderea noii strategii. Acest lucru ar fi permis valorificarea concluziilor evaluării la stabilirea strategiei. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE regretă că evaluarea nu evidențiază în mod adecvat problemele și întârzierile în punerea în aplicare a TEN-T și, în special, a coridoarelor rețelei centrale. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE atrage atenția asupra importanței de a obține sprijin din partea societății civile și a părților interesate, inclusiv printr-un dialog participativ, astfel cum se sugerează în avizul CESE din 2012. Înțelegerea și acceptarea pe scară largă a obiectivelor de politică vor fi extrem de utile pentru a obține rezultate. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE sprijină în continuare programul rețelelor transeuropene de transport. În cadrul Pactului verde, CESE a pledat, pledează și va pleda pentru politici de investiții în infrastructuri moderne și adaptate provocărilor viitoare (5). CESE sprijină în continuare programul rețelelor transeuropene de transport. Mai mult, Comitetul recomandă prioritizarea legăturilor directe dintre nodurile aeroportuare și rețeaua feroviară de mare viteză, a căror existență trebuie să constituie o cerință prealabilă, înainte de a discuta despre o posibilă interzicere a zborurilor pe distanțe scurte. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE își reiterează sprijinul pentru crearea și punerea în aplicare a Cerului unic european. În continuarea avizului său TEN 697 și în contextul crizei, Comitetul face apel la statele membre și la toți actorii din sectorul aviației să faciliteze punerea în aplicare completă și rapidă a obiectivelor ambițioase ale UE în materie de siguranță, rentabilitate, capacitate și durabilitate ale sectorului transportului aerian. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În cadrul politicii sale din sectorul transportului feroviar, Comisia s-a concentrat până acum în principal pe concurența din acest sector, mai degrabă decât pe urmărirea coerentă a obiectivelor politicii de mediu din Cartea albă privind transporturile. CESE subliniază că sistemele feroviare integrate pot garanta o alocare echitabilă la fel de bine ca și sistemele neintegrate. Disocierea a avut consecințe diferite în state membre diferite, în funcție de starea infrastructurii, de calitatea și dimensiunea parcului de material rulant și de modelul de disociere. Competitivitatea noilor transportatori privați se bazează adesea pe recurgerea la condiții de muncă sub standarde pentru angajați. „Modelul unic” din sectorul feroviar nu este satisfăcător: prin urmare, ar trebui să se ia în considerare caracteristicile geografice specifice, domeniul de aplicare al modelului, ruta căilor, precum și modurile de operare ale transportului de marfă și de călători. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sumele mari a căror mobilizare este planificată în vederea realizării neutralității carbonului până în 2050 și a reducerii GES cu cel puțin 50 % până în 2030 pot bulversa cu adevărat sectorul transporturilor. CESE solicită crearea unui „Fond pentru o tranziție justă în transporturi”, care să sprijine în mod specific lucrătorii și întreprinderile din sector, care nu sunt doar entități de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | S-au înregistrat progrese în domeniul social începând cu 2011, în special prin punerea în aplicare a Convenției OIM din 2006 privind munca din domeniul maritim. Aceste norme minime nu pot garanta totuși lucrătorilor în cauză condiții de muncă la înălțimea proiectului european. Ca urmare a abandonării proiectului privind pavilionul european, CESE dorește ca Comisia Europeană să continue eforturile de armonizare a standardelor sociale în ceea ce privește traficul din interiorul UE, luând de asemenea în considerare necesitatea unor condiții de concurență echitabile la nivel internațional în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În ceea ce privește crearea unui registru și a unui pavilion european, CESE constată că evaluarea nu a analizat motivele multiple și complexe ale eșecului realizării acestui obiectiv. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În ceea ce privește „Strategia europeană de cercetare, inovare și implementare în domeniul transporturilor”, noile obiective ale Pactului verde european necesită metode eficiente de mobilizare a resurselor și o coordonare sporită a diferiților actori din sector. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE reamintește afirmațiile din avizul său din 2011 privind aspectele sociale ale politicii UE în domeniul transporturilor, în care „recomandă atragerea femeilor și a tinerilor către oportunitățile de angajare din sectorul transporturilor, prin măsuri menite să îmbunătățească calitatea locurilor de muncă în toate modurile de transport, condițiile de muncă, formarea și învățarea continuă, oportunitățile de carieră, sănătatea și siguranța operaționale și ocupaționale și echilibrul între viața privată și viața profesională” (6). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE reiterează necesitatea creării unui observator al problemelor sociale, al ocupării forței de muncă și al formării în sectorul transporturilor. Este necesar să se introducă stimulente pentru a sprijini adoptarea standardelor de calitate în întregul sector al transporturilor. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În avizul său din 2011, CESE a subliniat că „[în] general vorbind, dimensiunea socială a foii de parcurs este slabă”. CESE face aceeași observație în documentul de evaluare. Din punctul de vedere al CESE, necesitatea evaluării sociale – care să fie corelată cu cererea de creare a unui observator al problemelor sociale menționată la paragraful anterior – reprezintă o prioritate. Schimbările și ritmul de schimbare impuse sectorului vor exercita cu siguranță presiuni asupra organizațiilor și asupra bărbaților și femeilor care le susțin. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Criza sanitară și dezvoltarea vânzărilor online cu livrare la domiciliu sau în apropierea domiciliului au crescut volumul transportului „individualizat” de mărfuri, în special în zonele urbane. Intensificarea utilizării acestor metode de distribuție reprezintă un factor de congestie și de poluare în zonele urbane, ridicând problema „ultimului kilometru parcurs”, apărută și în sectorul energiei. Provocările prezentate de acest tip de consum abundă în sensul punerii și mai rapide în aplicare a măsurilor care vizează reducerea emisiilor de CO2, în special în zonele dens populate. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE ia act de progresele înregistrate în ceea ce privește parcul de vehicule electrice și de situațiile foarte diferite de la o țară a Uniunii la alta. Aceste progrese, care sunt în esență rezultatul legislației fiecărui stat membru, necesită infrastructuri și ridică probleme de standardizare. În avizul său pe această temă (7), Comitetul și-a exprimat deja susținerea fără rezerve față de eforturile ce vizează dezvoltarea vehiculelor electrice. CESE salută utilizarea energiilor fără emisii de carbon, dar îndeamnă la vigilență în acest sens. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE constată că în Cartea albă se abordează în principal inovația tehnologică și se neglijează alte aspecte importante ale politicilor de mobilitate durabilă, care pot fi, de asemenea, inovatoare (de exemplu, măsuri facultative și de inovare socială, cum ar fi noi abordări în materie de planificare, participarea cetățenilor, metode inovatoare de sensibilizare etc.). Prin urmare, este oportună stabilirea unei definiții mai cuprinzătoare a inovării. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Deși transportul nemotorizat a fost recunoscut în 2011, promovarea acestuia nu beneficiază încă de atenție și de consecvență. Multe orașe investesc în infrastructură pentru mersul pe jos și cu bicicleta (de exemplu, în cadrul programelor FEDR). Cu toate acestea, Uniunea Europeană nu dispune încă nici de o strategie și nici de capacitățile administrative și manageriale pentru a aborda acest domeniu într-un mod cuprinzător, intersectorial și integrat. CESE dorește să facă trimitere la avizul său cu privire la beneficiile potențiale semnificative pentru sănătate pe care le prezintă modurile active de deplasare, precum ciclismul și mersul pe jos în Europa, în care propune în mod ferm întreprinderea de „mici acțiuni” pentru a elibera potențialul mersului cu bicicleta și al mersului pe jos în ceea ce privește beneficiile pentru sănătate și accesibilitatea pentru cetățenii europeni. Prin urmare, CESE sugerează elaborarea unei strategii a UE pentru transportul nemotorizat, care să conducă la acțiuni europene concrete în materie de planificare strategică, proiectare și investiții în ciclism și în mersul pe jos. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | În ceea ce privește planurile de mobilitate urbană, de la publicarea în 2013 a orientărilor privind planul de mobilitate urbană durabilă (PMUD), Comisia a finanțat sute de orașe din întreaga Europă prin intermediul fondurilor europene (de exemplu, prin inițiativa Civitas) pentru a asigura o dezvoltare echilibrată și integrată a modurilor de transport urban durabile. Consecințele impresionante și prolifice ale adoptării PMUD în Europa ilustrează acest lucru. Este important de menționat că este vorba despre urmarea unei abordări participative, axate pe nevoile celor aflați în centrul procesului. Planificarea cuprinzătoare și durabilă a mobilității urbane și-a demonstrat capacitatea de a deveni un mijloc eficient de abordare a provocărilor climatice, energetice și de mediu. CESE dorește să încurajeze o inițiativă europeană care pare necesară pentru a pune în aplicare, în țările Uniunii, cadre naționale pentru elaborarea și punerea în aplicare a planurilor de mobilitate urbană durabilă, care constituie principalele instrumente strategice de planificare a mobilității urbane. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | În ceea ce privește comunicarea și transferul de cunoștințe în domeniul mobilității urbane, CESE ia act de munca excelentă realizată pentru crearea, în 2014, a portalului ELTIS, care funcționează ca observator al mobilității urbane și contribuie la vizibilitatea evoluțiilor și a bunelor practici. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Măsurile referitoare la taxele rutiere și la sistemele de reglementare a accesului vehiculelor în zonele urbane nu sunt încă acceptate pe scară largă în Europa. Cartea albă arată că costurile legate de congestie vor crește cu aproximativ 50 % până în 2050 și că este necesar să se evalueze sistemele existente de taxe rutiere, oferind stimulente statelor membre care lansează proiecte-pilot pentru implementarea de sisteme conforme cu aceste orientări. Promovarea și încurajarea transportului public și a mobilității nemotorizate ar putea fi o soluție în acest sens. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Cartea albă prevedea dezvoltarea tot mai mare a combustibililor alternativi (cum ar fi propulsia electrică sau pe bază de hidrogen) ca o contribuție la înverzirea transporturilor. Deși producția de combustibili alternativi s-a îmbunătățit și a crescut în ultimul deceniu, în 2018, doar 33 % din energia electrică produsă în Europa provenea din surse regenerabile. Prin urmare, CESE consideră că emisiile vehiculelor și amprenta de carbon a acestora ar trebui măsurate pe tot parcursul ciclului lor de viață. În plus, înlocuirea motoarelor cu ardere internă cu vehicule electrice nu va reduce nicidecum problemele de congestie a traficului din orașele noastre. |
| --- | --- |

4.18.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 158.

1

(2)  JO C 24, 28.1.2012, p. 146.

2

(3)  SWD(2016) 226.

3

(4)  JO C 14, 15.1.2020, p. 112.

4

(5)  Avizul CESE privind dezvoltarea durabilă a politicii UE în domeniul transporturilor și planificarea TEN-T (JO C 248, 25.8.2011, p. 31) (TEN/446).

5

(6)  Avizul CESE privind modul în care politicile UE au influențat oportunitățile de angajare, necesitățile în materie de formare și condițiile de muncă ale lucrătorilor din transporturi (aviz exploratoriu) (JO C 248, 25.8.2011, p. 22) (CESE 1006/2011).

6

(7)  Avizul CESE pe tema „Calea spre utilizarea pe scară mai largă a vehiculelor electrice” (aviz exploratoriu) (JO C 44, 11.2.2011, p. 47) (CESE 989/2010).

7

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/106

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului”

[COM(2021) 113 final – 2021/0058 (COD)]

(2021/C 341/15)

| Sesizare | Parlamentul European, 24.3.2021
  Consiliu, 31.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 187/0/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 24.3.2021

Consiliu, 31.3.2021

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

187/0/2

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de a 561-a sesiune plenară din 9 și 10 iunie 2021 (ședința din 9 iunie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 187 voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 2 abțineri.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/107

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/625 în ceea ce privește controalele oficiale efectuate asupra animalelor și produselor de origine animală exportate din țări terțe către Uniune pentru a asigura respectarea interdicției privind anumite utilizări ale antimicrobienelor”

[COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD)]

(2021/C 341/16)

| Sesizare | Parlamentul European, 11.3.2021
  Consiliu, 17.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 43 alineatul (2), 114, 168 alineatul (4) litera (b) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 212/0/4 |

Sesizare

Parlamentul European, 11.3.2021

Consiliu, 17.3.2021

Temei juridic

Articolele 43 alineatul (2), 114, 168 alineatul (4) litera (b) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

212/0/4

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de a 561-a sesiune plenară din 9 și 10 iunie 2021 (ședința din 9 iunie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 212 voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 4 abțineri.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 24.8.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 341/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 341/108

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de conservare și gestionare aplicabile în zona Convenției Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 al Consiliului”

[COM(2021) 198 final – 2021/0103 (COD)]

(2021/C 341/17)

| Sesizare | Parlamentul European, 26.4.2021
  Consiliu, 6.5.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 9.6.2021 |
| Sesiunea plenară nr. | 561 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 221/0/7 |

Sesizare

Parlamentul European, 26.4.2021

Consiliu, 6.5.2021

Temei juridic

Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

9.6.2021

Sesiunea plenară nr.

561

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

221/0/7

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de a 561-a sesiune plenară din 9 și 10 iunie 2021 (ședința din 9 iunie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 221 de voturi pentru și 7 abțineri.

Bruxelles, 9 iunie 2021.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---