# Europos Sąjungos L 81/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 81 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. kovo 18d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 81

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. kovo 18d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 451/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 452/2006, nustatantis mažiausias sviesto pardavimo kainas 5-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas | 3 |
| | | 2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 453/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą 5-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas | 5 |
| | | 2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 454/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už koncentruotą sviestą 5-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas | 7 |
| | | 2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 455/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 343/2006, leidžiantį nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse | 8 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 451/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 452/2006, nustatantis mažiausias sviesto pardavimo kainas 5-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

3

2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 453/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą 5-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

5

2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 454/2006, nustatantis didžiausią pagalbą už koncentruotą sviestą 5-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

7

2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 455/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 343/2006, leidžiantį nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

8

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (šeštojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė | 9 |
| | * | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (septintojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė | 10 |
| | * | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė | 11 |
| | * | 2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė | 12 |
| | | Komisija |
| | * | 2004 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina skirti žemės ūkio bendrovei Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 3639) | 13 |
| | * | 2005 m. kovo 2 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos schemos Italijos profesinio ugdymo įstaigų pertvarkymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 429)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimas, Shetland Leasing and Property Developments Ltd investicijos į Šetlando salas (Jungtinė Karalystė)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4649)

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | 2006 m. kovo 17 d. Komisijos sprendimas, dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių atsiradus įtarimui dėl labai patogeninio viruso sukelto paukščių gripo Izraelyje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 902)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (šeštojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

9

*

2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (septintojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

10

*

2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

11

*

2006 m. kovo 14 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

12

Komisija

*

2004 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina skirti žemės ūkio bendrovei Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 3639)

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 3639)

13

*

2005 m. kovo 2 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos schemos Italijos profesinio ugdymo įstaigų pertvarkymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 429)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 429)

1

25

*

2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimas, Shetland Leasing and Property Developments Ltd investicijos į Šetlando salas (Jungtinė Karalystė)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4649)

   (
  1
  )

Shetland Leasing and Property Developments Ltd

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4649)

1

36

*

2006 m. kovo 17 d. Komisijos sprendimas, dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių atsiradus įtarimui dėl labai patogeninio viruso sukelto paukščių gripo Izraelyje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 902)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 902)

1

43

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties VI antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas 2006/228/TVR, nustatantis Sprendimo 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, tam tikrų nuostatų taikymo datą | 45 |
| | * | 2006 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas 2006/229/TVR, nustatantis Sprendimo 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, tam tikrų nuostatų taikymo datą | 46 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties VI antraštine dalimi

*

2006 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas 2006/228/TVR, nustatantis Sprendimo 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, tam tikrų nuostatų taikymo datą

45

*

2006 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas 2006/229/TVR, nustatantis Sprendimo 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, tam tikrų nuostatų taikymo datą

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 451/2006

2006 m. kovo 17 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. kovo 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

J. L. DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2006 m. kovo 17 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 100,2 |
| 204 | 59,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 87,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,8 |
| 204 | 36,3 |
| 999 | 81,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,0 |
| 204 | 52,2 |
| 999 | 78,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,1 |
| 204 | 45,4 |
| 212 | 48,9 |
| 220 | 46,8 |
| 400 | 60,8 |
| 448 | 37,8 |
| 624 | 67,8 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,1 |
| 624 | 66,1 |
| 999 | 58,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,6 |
| 400 | 118,8 |
| 404 | 102,0 |
| 512 | 75,6 |
| 524 | 78,8 |
| 528 | 88,0 |
| 720 | 82,0 |
| 999 | 91,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,1 |
| 512 | 75,9 |
| 528 | 62,6 |
| 720 | 60,4 |
| 999 | 70,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

100,2

204

59,0

212

102,0

999

87,1

0707 00 05

052

126,8

204

36,3

999

81,6

0709 90 70

052

104,0

204

52,2

999

78,1

0805 10 20

052

46,1

204

45,4

212

48,9

220

46,8

400

60,8

448

37,8

624

67,8

999

50,5

0805 50 10

052

50,1

624

66,1

999

58,1

0808 10 80

388

96,6

400

118,8

404

102,0

512

75,6

524

78,8

528

88,0

720

82,0

999

91,7

0808 20 50

388

84,1

512

75,9

528

62,6

720

60,4

999

70,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 452/2006

2006 m. kovo 17 d.

nustatantis mažiausias sviesto pardavimo kainas 5-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į kiekvienam atskiram konkursui gautas paraiškas, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į kiekvienam atskiram konkursui gautas paraiškas, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje.

| (2) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(2)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

5-ame atskirame konkurse, vykdomame pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas, mažiausios sviesto pardavimo iš intervencinių atsargų kainos ir perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta to reglamento atitinkamai 25 ir 28 straipsniuose, yra nustatomos kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. kovo 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

PRIEDAS

Mažiausios sviesto pardavimo kainos ir perdirbimo užstatas 5-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formulė | A | B |
| Įdėjimo procedūra | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų |
| Mažiausia pardavimo kaina | Sviestas ≥ 82 % | Nepakeistas | — | 210 | — | — |
| Koncentruotas | — | — | — | — |
| Perdirbimo užstatas | Nepakeistas | — | 79 | — | — |
| Koncentruotas | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formulė

A

B

Įdėjimo procedūra

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Mažiausia pardavimo kaina

Sviestas ≥ 82 %

Nepakeistas

—

210

—

—

Koncentruotas

—

—

—

—

Perdirbimo užstatas

Nepakeistas

—

79

—

—

Koncentruotas

—

—

—

—

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 453/2006

2006 m. kovo 17 d.

nustatantis didžiausią pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą 5-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam atskiram konkursui, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), intervencinės agentūros gali nuolatinio konkurso tvarka parduoti tam tikrus sviesto iš jų saugomų intervencinių atsargų kiekius ir teikti pagalbą už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. To reglamento 25 straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam atskiram konkursui, yra nustatoma mažiausia sviesto pardavimo kaina ir didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą. Be to, nustatyta, kad kaina arba pagalba gali skirtis priklausomai nuo numatomo sviesto panaudojimo, jo riebalų kiekio ir įdėjimo procedūros. Atitinkamai turi būti nustatyta perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 28 straipsnyje.

| (2) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(2)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

5-ame atskirame konkurse, vykdomame pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas, didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą ir perdirbimo užstato suma, kaip nurodyta to reglamento atitinkamai 25 ir 28 straipsniuose, yra nustatomos kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. kovo 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

PRIEDAS

Didžiausia pagalba už grietinėlę, sviestą ir koncentruotą sviestą ir perdirbimo užstatas 5-am atskiram konkursui, vykdomam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formulė | A | B |
| Įdėjimo procedūra | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų | Su atsekamosiomis medžiagomis | Be atsekamųjų medžiagų |
| Didžiausia pagalba | Sviestas ≥ 82 % | 38,5 | 35 | 38,5 | 35 |
| Sviestas < 82 % | — | 34,1 | — | — |
| Koncentruotas sviestas | 46 | 42,6 | 46 | 42 |
| Grietinėlė | — | — | 18,5 | 15 |
| Perdirbimo užstatas | Sviestas | 42 | — | 42 | — |
| Koncentruotas sviestas | 51 | — | 51 | — |
| Grietinėlė | — | — | 20 | — |

(EUR/100 kg)

Formulė

A

B

Įdėjimo procedūra

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Su atsekamosiomis medžiagomis

Be atsekamųjų medžiagų

Didžiausia pagalba

Sviestas ≥ 82 %

38,5

35

38,5

35

Sviestas < 82 %

—

34,1

—

—

Koncentruotas sviestas

46

42,6

46

42

Grietinėlė

—

—

18,5

15

Perdirbimo užstatas

Sviestas

42

—

42

—

Koncentruotas sviestas

51

—

51

—

Grietinėlė

—

—

20

—

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 454/2006

2006 m. kovo 17 d.

nustatantis didžiausią pagalbą už koncentruotą sviestą 5-am atskiram konkursui, paskelbtam pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 numatyto nuolatinio konkurso nuostatas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2005, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), 47 straipsnį intervencinės agentūros skelbia nuolatinį konkursą pagalbai už koncentruotą sviestą teikti. To reglamento 54 straipsnyje numatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam specialiam konkursui, turi būti nustatyta didžiausia pagalbos suma už koncentruotą sviestą, kurio sudėtyje yra mažiausiai 96 % riebalų. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2005, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (2), 47 straipsnį intervencinės agentūros skelbia nuolatinį konkursą pagalbai už koncentruotą sviestą teikti. To reglamento 54 straipsnyje numatyta, kad, atsižvelgiant į paraiškas, gautas kiekvienam specialiam konkursui, turi būti nustatyta didžiausia pagalbos suma už koncentruotą sviestą, kurio sudėtyje yra mažiausiai 96 % riebalų.

| (2) | Siekiant užtikrinti koncentruoto sviesto perdavimą į mažmeninę prekybą, turi būti pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 53 straipsnio 4 dalyje numatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant užtikrinti koncentruoto sviesto perdavimą į mažmeninę prekybą, turi būti pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 53 straipsnio 4 dalyje numatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas.

| (3) | Atsižvelgiant į gautas paraiškas, didžiausia pagalba turėtų būti nustatyta atitinkamu lygiu ir atitinkamai turėtų būti nustatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į gautas paraiškas, didžiausia pagalba turėtų būti nustatyta atitinkamu lygiu ir atitinkamai turėtų būti nustatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

5-am atskiram konkursui pagal nuolatinį konkursą, paskelbtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1898/2005, didžiausia pagalbos suma už koncentruotą sviestą, kurio sudėtyje yra mažiausiai 96 % riebalų, kaip nurodyta to reglamento 47 straipsnio 1 dalyje, yra 45 EUR/100 kg.

Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 53 straipsnio 4 dalyje numatytas sunaudojimą garantuojantis užstatas yra 50 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. kovo 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos naryė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 455/2006

2006 m. kovo 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 343/2006, leidžiantį nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2771/1999, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 343/2006 (3) nustatomas valstybių narių sąrašas, kuriose pradedamas sviesto supirkimas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 343/2006 (3) nustatomas valstybių narių sąrašas, kuriose pradedamas sviesto supirkimas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje.

| (2) | Remdamasi naujausiais Latvijos pranešimais, Komisija nustatė, kad sviesto rinkos kainos dvi savaites paeiliui yra lygios arba didesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl Latvijoje turi būti sustabbyti intervenciniai supirkimai. Latvija turėtų būti išbraukta iš Reglamente (EB) Nr. 343/2006 nustatyto sąrašo. |
| --- | --- |

(2)

Remdamasi naujausiais Latvijos pranešimais, Komisija nustatė, kad sviesto rinkos kainos dvi savaites paeiliui yra lygios arba didesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl Latvijoje turi būti sustabbyti intervenciniai supirkimai. Latvija turėtų būti išbraukta iš Reglamente (EB) Nr. 343/2006 nustatyto sąrašo.

| (3) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 343/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 343/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 343/2006 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Sviesto supirkimas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje, pradedamas šiose valstybėse narėse:

| — | Vokietijoje, |
| --- | --- |

—

Vokietijoje,

| — | Estijoje, |
| --- | --- |

—

Estijoje,

| — | Ispanijoje, |
| --- | --- |

—

Ispanijoje,

| — | Prancūzijoje, |
| --- | --- |

—

Prancūzijoje,

| — | Italijoje, |
| --- | --- |

—

Italijoje,

| — | Airijoje, |
| --- | --- |

—

Airijoje,

| — | Nyderlanduose, |
| --- | --- |

—

Nyderlanduose,

| — | Lenkijoje, |
| --- | --- |

—

Lenkijoje,

| — | Portugalijoje, |
| --- | --- |

—

Portugalijoje,

| — | Suomijoje, |
| --- | --- |

—

Suomijoje,

| — | Švedijoje, |
| --- | --- |

—

Švedijoje,

| — | Jungtinėje Karalystėje.“. |
| --- | --- |

—

Jungtinėje Karalystėje.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. kovo 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

(3)  OL L 55, 2006 2 25, p. 17. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 387/2006 (OL L 63, 2006 3 4, p. 10).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/9

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2006 m. kovo 14 d.

dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (šeštojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

(2006/220/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Trečiąją AKR–EEB konvenciją, pasirašytą 1984 m. gruodžio 8 d. Lomėje,

atsižvelgdama į Vidaus susitarimą 86/126/EEB dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo (1), ypač į jo 29 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1986 m. lapkričio 11 d. Finansinį reglamentą, taikomą šeštajam Europos plėtros fondui (šeštasis EPF) (2), ypač į jo 66–73 straipsnius,

išnagrinėjusi su šeštojo EPF operacijomis susijusius 2004 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų ataskaitą dėl 2004 finansinių metų kartu su Komisijos atsakymais (3),

kadangi pagal Vidaus susitarimo 29 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija šeštojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija,

kadangi Komisija šeštojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė tinkamai,

REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija šeštojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K.-H. GRASSER

---

(1)  OL L 86, 1986 3 31, p. 210. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 86/281/EEB (OL L 178, 1986 7 2, p. 13).

1

(2)  OL L 325, 1986 11 20, p. 42.

2

(3)  OL C 301, 2005 11 30, p. 249.

3

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/10

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2006 m. kovo 14 d.

dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (septintojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

(2006/221/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Ketvirtąją AKR–EB konvenciją, pasirašytą 1989 m. gruodžio 15 d. Lomėje, su pakeitimais, padarytais 1995 m. lapkričio 4 d. Mauricijuje pasirašytu susitarimu,

atsižvelgdama į Vidaus susitarimą 91/401/EEB dėl Bendrijos pagalbos, teikiamos pagal Ketvirtąją AKR–EB konvenciją, finansavimo ir administravimo (1), be kita ko, įsteigiantį septintąjį Europos plėtros fondą (septintasis EPF), ypač į jo 33 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 29 d. Finansinį reglamentą 91/491/EEB, taikomą plėtros finansavimui skirtam bendradarbiavimui pagal Ketvirtąją AKR–EB konvenciją (2), ypač į jo 69–77 straipsnius,

išnagrinėjusi su septintojo EPF operacijomis susijusius 2004 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų ataskaitą dėl 2004 finansinių metų kartu su Komisijos atsakymais (3),

kadangi pagal Vidaus susitarimo 33 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija septintojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija,

kadangi Komisija septintojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė tinkamai,

REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija septintojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K.-H. GRASSER

---

(1)  OL L 229, 1991 8 17, p. 288.

1

(2)  OL L 266, 1991 9 21, p. 1.

2

(3)  OL C 301, 2005 11 30, p. 249.

3

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/11

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2006 m. kovo 14 d.

dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

(2006/222/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Ketvirtąją AKR–EB konvenciją, pasirašytą 1989 m. gruodžio 15 d. Lomėje, su pakeitimais, padarytais 1995 m. lapkričio 4 d. Mauricijuje pasirašytu susitarimu,

atsižvelgdama į Vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos, teikiamos pagal Ketvirtosios AKR–EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą, finansavimo ir administravimo (1) be kita ko įsteigiantį aštuntąjį Europos plėtros fondą (aštuntasis EPF), ypač į jo 33 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. birželio 16 d. Finansinį reglamentą, taikomą plėtros finansavimui skirtam bendradarbiavimui pagal Ketvirtąją AKR–EB konvenciją (2), ypač į jo 66–74 straipsnius,

išnagrinėjusi su aštuntojo EPF operacijomis susijusius 2004 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų ataskaitą dėl 2004 finansinių metų kartu su Komisijos atsakymais (3),

kadangi pagal minėto Vidaus susitarimo 33 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija aštuntojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija,

kadangi Komisija aštuntojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė tinkamai,

REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija aštuntojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K.-H. GRASSER

---

(1)  OL L 156, 1998 5 29, p. 108.

1

(2)  OL L 191, 1998 7 7, p. 53.

2

(3)  OL C 301, 2005 11 30, p. 249.

3

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/12

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2006 m. kovo 14 d.

dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2004 finansinių metų operacijas įvykdė

(2006/223/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į AKR–EB partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (1),

atsižvelgdama į Vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo pagal AKR–EB partnerystės susitarimo finansinį protokolą (2), be kita ko, įsteigiantį devintąjį Europos plėtros fondą (devintasis EPF), ypač į jo 32 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2003 m. kovo 27 d. Finansinį reglamentą, taikomą devintajam Europos plėtros fondui (3), ypač į jo 96–103 straipsnius,

išnagrinėjusi su devintojo EPF operacijomis susijusius 2004 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų ataskaitą dėl 2004 finansinių metų kartu su Komisijos atsakymais (4),

kadangi pagal minėto Vidaus susitarimo 32 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija devintojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija,

kadangi Komisija devintojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė tinkamai,

REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija devintojo EPF 2004 finansinių metų operacijas įvykdė.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K.-H. GRASSER

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

2

(3)  OL L 83, 2003 4 1, p. 1.

3

(4)  OL C 301, 2005 11 30, p. 249.

4

---

Komisija

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/13

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. spalio 6 d.

dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina skirti žemės ūkio bendrovei „Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l.

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 3639)

(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(2006/224/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

paraginusi (1) suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pirmiau minėtų nuostatų ir atsižvelgdama į pateiktas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2001 m. vasario 8 d. rašte, registruotame 2001 m. vasario 9 d., vadovaudamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi Italijos Respublikos nuolatinė atstovybė prie ES pranešė Komisijai apie aukščiau minėtą priemonę. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. vasario 8 d. rašte, registruotame 2001 m. vasario 9 d., vadovaudamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi Italijos Respublikos nuolatinė atstovybė prie ES pranešė Komisijai apie aukščiau minėtą priemonę.

| (2) | 2001 m. rugpjūčio 21 d. rašte, registruotame 2001 m. rugpjūčio 24 d., 2001 m. gruodžio 3 d. rašte, registruotame 2001 m. gruodžio 5 d., ir 2002 m. balandžio 11 d. rašte, registruotame 2002 m. balandžio 17 d., Italijos Respublikos nuolatinė atstovybė prie ES Komisijai pateikė daugiau informacijos, kurios buvo paprašyta Italijos valdžios institucijų 2001 m. balandžio 9 d. ir 2001 m. rugsėjo 27 d. raštuose ir neoficialiais ryšiais. |
| --- | --- |

(2)

2001 m. rugpjūčio 21 d. rašte, registruotame 2001 m. rugpjūčio 24 d., 2001 m. gruodžio 3 d. rašte, registruotame 2001 m. gruodžio 5 d., ir 2002 m. balandžio 11 d. rašte, registruotame 2002 m. balandžio 17 d., Italijos Respublikos nuolatinė atstovybė prie ES Komisijai pateikė daugiau informacijos, kurios buvo paprašyta Italijos valdžios institucijų 2001 m. balandžio 9 d. ir 2001 m. rugsėjo 27 d. raštuose ir neoficialiais ryšiais.

| (3) | 2002 m. birželio 5 d. rašte Komisija informavo Italiją, kad dėl minėtos pagalbos nusprendė pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. birželio 5 d. rašte Komisija informavo Italiją, kad dėl minėtos pagalbos nusprendė pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos bendrijų oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl minėtos pagalbos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos bendrijų oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl minėtos pagalbos.

| (5) | Komisija negavo pastabų iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(5)

Komisija negavo pastabų iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių.

| (6) | 2002 m. rugsėjo 16 d. rašte, registruotame 2002 m. rugsėjo 17 d., Italija Komisijai pateikė daugiau informacijos apie planuojamą priemonę. |
| --- | --- |

(6)

2002 m. rugsėjo 16 d. rašte, registruotame 2002 m. rugsėjo 17 d., Italija Komisijai pateikė daugiau informacijos apie planuojamą priemonę.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

| (7) | „Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l. – viena iš įmonių, atitinkančių sanavimo reikalavimus, kurio poreikį išnagrinėjo ir patvirtino Komisija pagal bylą Nr. N 354/2000 (3). Patvirtinimo sprendime numatyta sanavimą paversti į restruktūrizavimo pagalbą su sąlyga, kad Italija per šešis mėnesius nuo leidimo teikti pagalbą pateiks įmonės restruktūrizavimo planą, vadovaudamasi Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti 23 punktu (toliau – Gairės) (4). Italijos valdžios institucijos įvykdė šį reikalavimą ir pateikė „Cooperativa“ restruktūrizavimo planą. Todėl šis sprendimas skirtas restruktūrizavimo pagalbai. |
| --- | --- |

(7)

„Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l. – viena iš įmonių, atitinkančių sanavimo reikalavimus, kurio poreikį išnagrinėjo ir patvirtino Komisija pagal bylą Nr. N 354/2000 (3). Patvirtinimo sprendime numatyta sanavimą paversti į restruktūrizavimo pagalbą su sąlyga, kad Italija per šešis mėnesius nuo leidimo teikti pagalbą pateiks įmonės restruktūrizavimo planą, vadovaudamasi Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti 23 punktu (toliau – Gairės) (4). Italijos valdžios institucijos įvykdė šį reikalavimą ir pateikė „Cooperativa“ restruktūrizavimo planą. Todėl šis sprendimas skirtas restruktūrizavimo pagalbai.

| (8) | Pagal restruktūrizavimo planą išmokėta 900 000 000 Italijos lirų (464 810 eurų) sanavimo pagalba buvo paversta subsidija negrąžinamos paskolos forma. |
| --- | --- |

(8)

Pagal restruktūrizavimo planą išmokėta 900 000 000 Italijos lirų (464 810 eurų) sanavimo pagalba buvo paversta subsidija negrąžinamos paskolos forma.

A.   Įmonės aprašymas

| (9) | „Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l. – mažas kooperatyvas, kurį sudaro 69 partneriai, besispecializuojantys auginti vynuoges ir javus (pirminė produkcija). Šiuo metu kooperatyvas nuosavybės teise turi 75 ha žemės, nuomoja – 207 ha, ir dar gauna produkcijos iš kitų 178 ha. |
| --- | --- |

(9)

„Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l. – mažas kooperatyvas, kurį sudaro 69 partneriai, besispecializuojantys auginti vynuoges ir javus (pirminė produkcija). Šiuo metu kooperatyvas nuosavybės teise turi 75 ha žemės, nuomoja – 207 ha, ir dar gauna produkcijos iš kitų 178 ha.

B.   Rinkos tyrimai

| (10) | Pasak Italijos valdžios institucijų, pagrindinė kooperatyvo veikla – vynuogių, skirtų vynui daryti, auginimas (80 % jo bendros parduodamos produkcijos). Aktuali rinka – vyno rinka. Bendra vyno produkcija Markės regione, kurio plotas 23 500 ha, iš kurių 13 000 ha auginamos vynuogės rūšiniams vynams gaminti, siekia 147 milijardus Italijos lirų. Turėdamas 125 ha vynuogynų, kooperatyvas užima 0,53 % viso regiono vynuogynų ploto ir 0,96 % vynuogyno rūšiniams vynams gaminti ploto bei sudaro 0,38 % vidutinės regiono produkcijos (paskutiniųjų trejų metų duomenys). |
| --- | --- |

(10)

Pasak Italijos valdžios institucijų, pagrindinė kooperatyvo veikla – vynuogių, skirtų vynui daryti, auginimas (80 % jo bendros parduodamos produkcijos). Aktuali rinka – vyno rinka. Bendra vyno produkcija Markės regione, kurio plotas 23 500 ha, iš kurių 13 000 ha auginamos vynuogės rūšiniams vynams gaminti, siekia 147 milijardus Italijos lirų. Turėdamas 125 ha vynuogynų, kooperatyvas užima 0,53 % viso regiono vynuogynų ploto ir 0,96 % vynuogyno rūšiniams vynams gaminti ploto bei sudaro 0,38 % vidutinės regiono produkcijos (paskutiniųjų trejų metų duomenys).

| (11) | Dabartinės vyndarystės sektoriaus kryptys orientuotos į geresnės kokybės vyno vartojimą (didėja rūšinio vyno suvartojimas, o stalo vynų vartojimas mažėja (5). Nuolat auga tarptautinės rinkos, o itališkas vynas užsienyje gerina savo reputaciją, nors susiduria su stipria tradicinių gamintojų ir kitų sektoriuje iškylančių šalių konkurencija. Beveik trys ketvirtadaliai vyndarių įmonių eksportuoja į užsienį: dažniausiai tai mažos ir vidutinės įmonės, kurių metinė apyvarta mažesnė nei 50 milijardų. Markės regiono rūšiniai vynai turi gerą potencialą. Vynas Verdicchio dei Castelli di Jesi, kuris laikomas vienu geriausių itališkų baltų vynų, kartu su Rosso Conero yra vienas populiariausių Markės regiono vynų Italijoje ir pasaulyje. Eksporto apimtis siekia 30% (6). Jo perspektyva, įgyvendinus restruktūrizavimo planą, atskleidžia santūriai optimistišką vyno rinkos raidos viziją, kuri nenumato aukštos kokybės vynų, gaminamų atskirtose geografinėse teritorijose, paklausos krizės. „Cooperativa Moderna“ restruktūrizavimo plane numatomas dalinis produkcijos pertvarkymas, didinant rūšinių vynų gamybos dalį. |
| --- | --- |

(11)

Dabartinės vyndarystės sektoriaus kryptys orientuotos į geresnės kokybės vyno vartojimą (didėja rūšinio vyno suvartojimas, o stalo vynų vartojimas mažėja (5). Nuolat auga tarptautinės rinkos, o itališkas vynas užsienyje gerina savo reputaciją, nors susiduria su stipria tradicinių gamintojų ir kitų sektoriuje iškylančių šalių konkurencija. Beveik trys ketvirtadaliai vyndarių įmonių eksportuoja į užsienį: dažniausiai tai mažos ir vidutinės įmonės, kurių metinė apyvarta mažesnė nei 50 milijardų. Markės regiono rūšiniai vynai turi gerą potencialą. Vynas Verdicchio dei Castelli di Jesi, kuris laikomas vienu geriausių itališkų baltų vynų, kartu su Rosso Conero yra vienas populiariausių Markės regiono vynų Italijoje ir pasaulyje. Eksporto apimtis siekia 30% (6). Jo perspektyva, įgyvendinus restruktūrizavimo planą, atskleidžia santūriai optimistišką vyno rinkos raidos viziją, kuri nenumato aukštos kokybės vynų, gaminamų atskirtose geografinėse teritorijose, paklausos krizės. „Cooperativa Moderna“ restruktūrizavimo plane numatomas dalinis produkcijos pertvarkymas, didinant rūšinių vynų gamybos dalį.

C.   Kooperatyvo sunkumų ištakos

| (12) | Pasak Italijos valdžios institucijų, kooperatyvui finansinių sunkumų kilo dėl šių priežasčių:






  a) | Pernelyg didelės finansinės išlaidos, susidariusios imant trumpalaikes paskolas. |
| --- | --- | --- |

(12)

Pasak Italijos valdžios institucijų, kooperatyvui finansinių sunkumų kilo dėl šių priežasčių:

a)

Pernelyg didelės finansinės išlaidos, susidariusios imant trumpalaikes paskolas.

| b) | Nuolatinis rinkos kainų mažėjimas, nesusijęs su panašių gamybos išlaidų (darbo jėga, technologijos) mažėjimu. Žemas gamybos mechanizacijos lygis ir tam tikrų vynuogynų amžius negali ypač užtikrinti pakankamo pelno. |
| --- | --- |

b)

Nuolatinis rinkos kainų mažėjimas, nesusijęs su panašių gamybos išlaidų (darbo jėga, technologijos) mažėjimu. Žemas gamybos mechanizacijos lygis ir tam tikrų vynuogynų amžius negali ypač užtikrinti pakankamo pelno.

| c) | Nepakankami rezervai. Per pastaruosius penkerius metus atidėjimai nusidėvėjimo fondui buvo mažesni, nei reikia atsižvelgiant į optimalų įrangos naudojimo laikotarpį, ir tai pablogino finansinę padėtį. |
| --- | --- |

c)

Nepakankami rezervai. Per pastaruosius penkerius metus atidėjimai nusidėvėjimo fondui buvo mažesni, nei reikia atsižvelgiant į optimalų įrangos naudojimo laikotarpį, ir tai pablogino finansinę padėtį.

| d) | Stichinės nelaimės. Nepalankios oro sąlygos 1998–1999 m. (kruša) ir 1999–2000 (kruša ir sausra) lėmė nuostolius, kuriuos tik iš dalies padengė draudimas, taip pat įmonės negalėjo gauti kompensacinės pagalbos pagal nacionalinę arba regioninę programą. |
| --- | --- |

d)

Stichinės nelaimės. Nepalankios oro sąlygos 1998–1999 m. (kruša) ir 1999–2000 (kruša ir sausra) lėmė nuostolius, kuriuos tik iš dalies padengė draudimas, taip pat įmonės negalėjo gauti kompensacinės pagalbos pagal nacionalinę arba regioninę programą.

| e) | Investicijos į naują vynuogyno įrangą, kurios viešasis finansavimas pasirodė žymiai mažesnis už sumą, nurodytą Bendrijos teisės aktuose. Regionas nustatė reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiausias ribas – 17 000 000 Italijos lirų už hektarą, ir 35 % pagalbos normą. Labai nuolaidžiose teritorijose įrangos išlaidos ženkliai viršijo šią didžiausią ribą (32 000 000 Italijos lirų už hektarą). |
| --- | --- |

e)

Investicijos į naują vynuogyno įrangą, kurios viešasis finansavimas pasirodė žymiai mažesnis už sumą, nurodytą Bendrijos teisės aktuose. Regionas nustatė reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiausias ribas – 17 000 000 Italijos lirų už hektarą, ir 35 % pagalbos normą. Labai nuolaidžiose teritorijose įrangos išlaidos ženkliai viršijo šią didžiausią ribą (32 000 000 Italijos lirų už hektarą).

| (13) | Remiantis Italijos valdžios institucijomis, kooperatyvo skolas (pataisytas variantas) galima išdėstyti taip:






  1995–2000 m. (7) ekonominių rezultatų skirtumas | 776 432 609 Italijos liros (400 994 eurai) |
| --- | --- | --- |
| Viešosios pagalbos investicijoms skirtumas | 179 363 240 Italijos lirų (92 633 eurai) |
| Bendros gamybos nuostolis dėl 1998–1999 m. stichinių nelaimių | 165 120 000 Italijos lirų (85 277 eurai) |
| Bendros gamybos nuostolis dėl 1999–2000 m. stichinių nelaimių. | 194 599 000 Italijos lirų (100 502 eurai) |
| Bendri nuostoliai | 1 315 514 849 Italijos liros (679 406 eurai) |

(13)

Remiantis Italijos valdžios institucijomis, kooperatyvo skolas (pataisytas variantas) galima išdėstyti taip:

1995–2000 m. (7) ekonominių rezultatų skirtumas

776 432 609 Italijos liros (400 994 eurai)

Viešosios pagalbos investicijoms skirtumas

179 363 240 Italijos lirų (92 633 eurai)

Bendros gamybos nuostolis dėl 1998–1999 m. stichinių nelaimių

165 120 000 Italijos lirų (85 277 eurai)

Bendros gamybos nuostolis dėl 1999–2000 m. stichinių nelaimių.

194 599 000 Italijos lirų (100 502 eurai)

Bendri nuostoliai

1 315 514 849 Italijos liros (679 406 eurai)

D.   Sanavimas

| (14) | Pagal pagalbos schemą Nr. N 354/2000 Komisija pritarė, kad Italija naudotųsi toliau nurodytais kriterijais penkių sanuojamų įmonių sunkumams įvertinti. Reikalavimus atitinkančios įmonės turėtų atitikti bent 2 gyvybingumo rodiklius ir 2 finansinius/struktūrinius rodiklius.







  Rodiklių kategorijos | Rodiklis | Vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| Gyvybingumo rodikliai | Veiklos nuostoliai | Nuostoliai per pastaruosius trejus metus |
| Veiklos pelnas/veiklos kapitalas | Mažiau kaip 3% per pastaruosius 5 finansinius metus arba mažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus iki vertės, mažesnės nei 3% per paskutinius finansinius metus (1,5% kooperatyvo įmonėms). |
| Veiklos pelnas/gamybos vertė | 50% sumažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus, kai metinio mažėjimo rodiklis lygus bent jau 5% ir ne didesnis nei 20 % per paskutinius finansinius metus. |
| Apyvarta/atsargos | 20–40% sumažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus, kai mažėjimo rodiklis ne didesnis nei 15% per paskutinius finansinius metus. |
| Finansinės išlaidos/apyvarta | 4–15% per paskutinius 5 finansinius metus. |
| Finansiniai ir struktūriniai rodikliai | Laikas sumokėti tiekėjams | 70% augimas per paskutinius 5 finansinius metus, kai padidėjimo rodiklis lygus mažiausiai 10% ir ne didesnis nei 30% per paskutinius finansinius metus. |
| Veiklos pelnas/finansinės išlaidos | 25–30% sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus, kai mažėjimo rodiklis yra mažiausiai 3–4% ir per paskutinius finansinius metus neviršija 15%. |
| (Apyvartinis kapitalas – atsargos)/ trumpalaikiai įsipareigojimai | Mažesnis kaip 0,6 per paskutinius 3 finansinius metus arba sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus iki vertės, kuri mažesnė kaip 0,6 per paskutinius finansinius metus. |
| Apyvartinis kapitalas/trumpalaikiai įsipareigojimai | Mažesnis kaip 0,8 per paskutinius 3 finansinius metus arba mažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus iki vertės, kuri mažesnė kaip 0,8 per paskutinius finansinius metus. |
| Ilgalaikis kapitalas/kilnojamasis turtas | Mažesnis kaip 0,6 per paskutinius 3 finansinius metus arba sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus iki vertės, mažesnės kaip 0,6 per paskutinius finansinius metus. |
| Trumpalaikė skola bankui/ trumpalaikiai įsipareigojimai | Ne mažesnis kaip 0,35 ir ne didesnis kaip 0,6 per paskutinius 5 finansinius metus, kai augimas per paskutinius finansinius metus neviršijo 0,2. |

(14)

Pagal pagalbos schemą Nr. N 354/2000 Komisija pritarė, kad Italija naudotųsi toliau nurodytais kriterijais penkių sanuojamų įmonių sunkumams įvertinti. Reikalavimus atitinkančios įmonės turėtų atitikti bent 2 gyvybingumo rodiklius ir 2 finansinius/struktūrinius rodiklius.

Rodiklių kategorijos

Rodiklis

Vertė

Gyvybingumo rodikliai

Veiklos nuostoliai

Nuostoliai per pastaruosius trejus metus

Veiklos pelnas/veiklos kapitalas

Mažiau kaip 3% per pastaruosius 5 finansinius metus arba mažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus iki vertės, mažesnės nei 3% per paskutinius finansinius metus (1,5% kooperatyvo įmonėms).

Veiklos pelnas/gamybos vertė

50% sumažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus, kai metinio mažėjimo rodiklis lygus bent jau 5% ir ne didesnis nei 20 % per paskutinius finansinius metus.

Apyvarta/atsargos

20–40% sumažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus, kai mažėjimo rodiklis ne didesnis nei 15% per paskutinius finansinius metus.

Finansinės išlaidos/apyvarta

4–15% per paskutinius 5 finansinius metus.

Finansiniai ir struktūriniai rodikliai

Laikas sumokėti tiekėjams

70% augimas per paskutinius 5 finansinius metus, kai padidėjimo rodiklis lygus mažiausiai 10% ir ne didesnis nei 30% per paskutinius finansinius metus.

Veiklos pelnas/finansinės išlaidos

25–30% sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus, kai mažėjimo rodiklis yra mažiausiai 3–4% ir per paskutinius finansinius metus neviršija 15%.

(Apyvartinis kapitalas – atsargos)/ trumpalaikiai įsipareigojimai

Mažesnis kaip 0,6 per paskutinius 3 finansinius metus arba sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus iki vertės, kuri mažesnė kaip 0,6 per paskutinius finansinius metus.

Apyvartinis kapitalas/trumpalaikiai įsipareigojimai

Mažesnis kaip 0,8 per paskutinius 3 finansinius metus arba mažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus iki vertės, kuri mažesnė kaip 0,8 per paskutinius finansinius metus.

Ilgalaikis kapitalas/kilnojamasis turtas

Mažesnis kaip 0,6 per paskutinius 3 finansinius metus arba sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus iki vertės, mažesnės kaip 0,6 per paskutinius finansinius metus.

Trumpalaikė skola bankui/ trumpalaikiai įsipareigojimai

Ne mažesnis kaip 0,35 ir ne didesnis kaip 0,6 per paskutinius 5 finansinius metus, kai augimas per paskutinius finansinius metus neviršijo 0,2.

Aprašyme „Cooperativa agricola moderna“ Scrl atitinka šiuos reikalavimus. Sunkumų lygis nustatytas remiantis šiais santykiais: finansinės išlaidos/apyvarta, apyvarta/atsargos, (apyvartinis kapitalas – atsargos)/trumpalaikiai įsipareigojimai, trumpalaikė skola bankui/trumpalaikiai įsipareigojimai.

E.   Restruktūrizavimas

| (15) | Kooperatyvo restruktūrizavimo plane numatyta pertvarkyti vynuogynus į rūšinių vynų, labiausiai atstovaujančių regionui (Verdicchio dei castelli di Jesi ir Rosso Conero), gamybą, bei investuoti į techniką, kad būtų sumažintos išlaidos darbo jėgai ir padidintas pelningumas. Planuojami šie veiksmai:






  a) | atnaujinti ir pertvarkyti 10 hektarų vynuogyno rūšiniams vynams gaminti pagal penkerių metų investicinę programą, kuri turi būti įgyvendinta pagal Bendrijos reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 1493/1999 ir 1227/2000); |
| --- | --- | --- |

(15)

Kooperatyvo restruktūrizavimo plane numatyta pertvarkyti vynuogynus į rūšinių vynų, labiausiai atstovaujančių regionui (Verdicchio dei castelli di Jesi ir Rosso Conero), gamybą, bei investuoti į techniką, kad būtų sumažintos išlaidos darbo jėgai ir padidintas pelningumas. Planuojami šie veiksmai:

a)

atnaujinti ir pertvarkyti 10 hektarų vynuogyno rūšiniams vynams gaminti pagal penkerių metų investicinę programą, kuri turi būti įgyvendinta pagal Bendrijos reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 1493/1999 ir 1227/2000);

| b) | užveisti (įgyvendinama) 10,5 hektaro vynuogyno rūšiniams vynams gaminti (2,5 ha – Verdicchio dei castelli di Jesi ir 8,5 ha – Rosso Conero); |
| --- | --- |

b)

užveisti (įgyvendinama) 10,5 hektaro vynuogyno rūšiniams vynams gaminti (2,5 ha – Verdicchio dei castelli di Jesi ir 8,5 ha – Rosso Conero);

| c) | įsigyti vynuogių derliaus rinkimo mašiną, kainuojančią 386 900 000 Italijos lirų (199 820 eurų), kuri leidžia mechanizuoti tam tikrus derliaus rinkimo darbus ir sumažina darbo jėgos išlaidas 184 800 000 Italijos lirų (95 440 eurų) per metus. |
| --- | --- |

c)

įsigyti vynuogių derliaus rinkimo mašiną, kainuojančią 386 900 000 Italijos lirų (199 820 eurų), kuri leidžia mechanizuoti tam tikrus derliaus rinkimo darbus ir sumažina darbo jėgos išlaidas 184 800 000 Italijos lirų (95 440 eurų) per metus.

| (16) | Plane numatyta, kad penkerių metų investicinės išlaidos, skirtos vynuogynams atnaujinti ir restruktūrizuoti bus tokios:






  Pavadinimas | Suma (Italijos liros) |
| --- | --- | --- |
| Vynuogynas (10 ha × 45 milijonų Italijos lirų) | 450 000 000 |
| [Reikalavimus atitinkanti investicija (10 ha × 40 milijonų Italijos lirų)] | [400 000 000] |
| Investicinė pagalba (40% nuo 400 milijonų Italijos lirų) | – 160 000 000 |
| Finansavimo likutis | 290 000 000
  (149 773 eurai) |

(16)

Plane numatyta, kad penkerių metų investicinės išlaidos, skirtos vynuogynams atnaujinti ir restruktūrizuoti bus tokios:

Pavadinimas

Suma (Italijos liros)

Vynuogynas (10 ha × 45 milijonų Italijos lirų)

450 000 000

[Reikalavimus atitinkanti investicija (10 ha × 40 milijonų Italijos lirų)]

[400 000 000]

Investicinė pagalba (40% nuo 400 milijonų Italijos lirų)

– 160 000 000

Finansavimo likutis

290 000 000

(149 773 eurai)

| (17) | Kooperatyvo nariai padidino įmonės akcinį kapitalą 100 milijonų lirų (51 650 eurų). Todėl 2000 finansiniais metais akcinis kapitalas padidėjo nuo 92,7 milijonų Italijos lirų (47 880 eurų) iki 192,7 milijonų Italijos lirų (99 520 eurų). Be to, kooperatyvo nariai kooperatyvui suteikė 500 milijonų Italijos lirų (258 230 eurų) paskolą. |
| --- | --- |

(17)

Kooperatyvo nariai padidino įmonės akcinį kapitalą 100 milijonų lirų (51 650 eurų). Todėl 2000 finansiniais metais akcinis kapitalas padidėjo nuo 92,7 milijonų Italijos lirų (47 880 eurų) iki 192,7 milijonų Italijos lirų (99 520 eurų). Be to, kooperatyvo nariai kooperatyvui suteikė 500 milijonų Italijos lirų (258 230 eurų) paskolą.

| (18) | Restruktūrizavimo pagalba taip pat apima konsultacijų bei su technine pagalba susijusias priežiūros išlaidas ir siekia 120 000 000 Italijos lirų (61 975 eurus). Šios užduotys buvo skirtos Monkaro kooperatyvui trejiems metams. Todėl finansinė restruktūrizavimo plano struktūra bus tokia:






  Italijos liros |
| --- | --- |
| A. | Ankstesni įsiskolinimai (kaip nurodyta ankstesnėje lentelėje) |

(18)

Restruktūrizavimo pagalba taip pat apima konsultacijų bei su technine pagalba susijusias priežiūros išlaidas ir siekia 120 000 000 Italijos lirų (61 975 eurus). Šios užduotys buvo skirtos Monkaro kooperatyvui trejiems metams. Todėl finansinė restruktūrizavimo plano struktūra bus tokia:

Italijos liros

A.

Ankstesni įsiskolinimai (kaip nurodyta ankstesnėje lentelėje)

–1 315 514 849

| B. | Narių mokesčiai (sumažintas atlygis už gamybą, didesnis kapitalo augimas) |
| --- | --- |

B.

Narių mokesčiai (sumažintas atlygis už gamybą, didesnis kapitalo augimas)

534 233 484

Galutinė skola (A – B)

– 781 281 365

50% indėlis įrangai pirkti

– 193 450 000

Plano priežiūros išlaidos

– 120 000 000

Iš viso

–1 094 731 365

F.   Sanavimo naudojimas

| (19) | Pavertus 900 000 000 Italijos lirų (464 811 eurų) sanavimą negrąžinama paskola, bus galima sumažinti aukščiau minėtą bendrą 792 000 000 Italijos lirų (409 034 eurų) skolą ir dalimis padengti vynuogių derliaus rinkimo mašinos pirkimo bei restruktūrizavimo plano priežiūros išlaidas. |
| --- | --- |

(19)

Pavertus 900 000 000 Italijos lirų (464 811 eurų) sanavimą negrąžinama paskola, bus galima sumažinti aukščiau minėtą bendrą 792 000 000 Italijos lirų (409 034 eurų) skolą ir dalimis padengti vynuogių derliaus rinkimo mašinos pirkimo bei restruktūrizavimo plano priežiūros išlaidas.

| (20) | Tam kompensuoti kooperatyvas įsipareigojo susimažinti gamybos pajėgumus vyndarystės sektoriuje. 2001 m. gruodžio 31 d. šie pajėgumai, atsižvelgiant į kultūrų įvairovę ir gamybos normas, nustatytas įvairiems rūšiniams vynams, sektoriuose siekė 1 674,1 tonos. Pagal planą per penkerius metus gamybos pajėgumus sumažinus 16%, vadovaujantis Gairių 74 dalies i punktu, vyno gamyba sumažės iki 1 406,2 tonų. Šis lygis bus išlaikytas iki 2005 m., restruktūrizavimo planas buvo pristatytas 2001 m. pradžioje. |
| --- | --- |

(20)

Tam kompensuoti kooperatyvas įsipareigojo susimažinti gamybos pajėgumus vyndarystės sektoriuje. 2001 m. gruodžio 31 d. šie pajėgumai, atsižvelgiant į kultūrų įvairovę ir gamybos normas, nustatytas įvairiems rūšiniams vynams, sektoriuose siekė 1 674,1 tonos. Pagal planą per penkerius metus gamybos pajėgumus sumažinus 16%, vadovaujantis Gairių 74 dalies i punktu, vyno gamyba sumažės iki 1 406,2 tonų. Šis lygis bus išlaikytas iki 2005 m., restruktūrizavimo planas buvo pristatytas 2001 m. pradžioje.

G.   Procedūros iniciavimo priežastys

| (21) | Kooperatyvo metų balanse nurodomi neigiami bendrieji rezultatai tik 1996 m. Todėl Komisija suabejojo realia įsiskolinimų padėtimi ir kooperatyvo sunkumais 1995–1999 metais. |
| --- | --- |

(21)

Kooperatyvo metų balanse nurodomi neigiami bendrieji rezultatai tik 1996 m. Todėl Komisija suabejojo realia įsiskolinimų padėtimi ir kooperatyvo sunkumais 1995–1999 metais.

| (22) | Komisija turėjo abejonių dėl įmonės galimybių atsigauti po gamybos sumažinimo 16%, ypač abejojo Italijos pateiktais skaičiais, pagal kuriuos mažesnė gamyba darytų nežymų poveikį įmonės ekonominiam balansui (2002–2005 metais pardavimai atseit sumažėtų tik 1–2%). |
| --- | --- |

(22)

Komisija turėjo abejonių dėl įmonės galimybių atsigauti po gamybos sumažinimo 16%, ypač abejojo Italijos pateiktais skaičiais, pagal kuriuos mažesnė gamyba darytų nežymų poveikį įmonės ekonominiam balansui (2002–2005 metais pardavimai atseit sumažėtų tik 1–2%).

| (23) | Komisija taip pat turėjo abejonių dėl numatytos pagalbos sumos, kuri atrodė didesnė už reikiamą restruktūrizavimo įgyvendinimo minimumą. Ypač Komisija abejojo dėl realaus poreikio skaičiavimo, kad neatlikti atskaitymai į nusidėvėjimo fondą galėtų būti skaičiuojami kaip nuostoliai, ir išreiškė abejones, ar investicinė pagalba įrangai įsigyti trūkumų neturinčioje gamybos srityje atitinka restruktūrizavimo plano reikalavimus. |
| --- | --- |

(23)

Komisija taip pat turėjo abejonių dėl numatytos pagalbos sumos, kuri atrodė didesnė už reikiamą restruktūrizavimo įgyvendinimo minimumą. Ypač Komisija abejojo dėl realaus poreikio skaičiavimo, kad neatlikti atskaitymai į nusidėvėjimo fondą galėtų būti skaičiuojami kaip nuostoliai, ir išreiškė abejones, ar investicinė pagalba įrangai įsigyti trūkumų neturinčioje gamybos srityje atitinka restruktūrizavimo plano reikalavimus.

| (24) | Galiausiai Komisija išreiškė abejonę dėl restruktūrizavimo plano priežiūros išlaidų, nes negalėjo nedaryti prielaidos, kad kooperatyvas, kuriam skirta įgyvendinti šias užduotis, gaus netiesioginę pagalbą. |
| --- | --- |

(24)

Galiausiai Komisija išreiškė abejonę dėl restruktūrizavimo plano priežiūros išlaidų, nes negalėjo nedaryti prielaidos, kad kooperatyvas, kuriam skirta įgyvendinti šias užduotis, gaus netiesioginę pagalbą.

III.   ITALIJOS PASTABOS

| (25) | 2002 m. rugsėjo 16 d. rašte Italija pateikė daugiau informacijos ir paaiškinimų. |
| --- | --- |

(25)

2002 m. rugsėjo 16 d. rašte Italija pateikė daugiau informacijos ir paaiškinimų.

| (26) | Dėl užsitęsusių kooperatyvo sunkumų Italija patvirtino, kad „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl atitiko keturis kriterijus, naudojamus regione ir patvirtintus Valstybės pagalbos programoje Nr. N 354/2000. Joje buvo išryškintos kooperatyvo įmonės, paprastai linkusios subalansuoti sąskaitas net patirdamos sunkumų, kuriuos liudija ir dideli finansiniai įsipareigojimai su labai dideliais įsiskolinimais, ir įrodyti veiklos pajamas, kad kompensuotų finansinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(26)

Dėl užsitęsusių kooperatyvo sunkumų Italija patvirtino, kad „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl atitiko keturis kriterijus, naudojamus regione ir patvirtintus Valstybės pagalbos programoje Nr. N 354/2000. Joje buvo išryškintos kooperatyvo įmonės, paprastai linkusios subalansuoti sąskaitas net patirdamos sunkumų, kuriuos liudija ir dideli finansiniai įsipareigojimai su labai dideliais įsiskolinimais, ir įrodyti veiklos pajamas, kad kompensuotų finansinius įsipareigojimus.

| (27) | Italija patikslino, kad, siekdama subalansuoti 1994–1999 metų sąskaitas, įmonė balanse atliko šiuos veiksmus: a) sumažino produkcijos iš narių žemių kainą (iki mažesnių nei rinkos kainos), efektyviai reikalaudama kooperatyvo narių prisidėti finansiškai (434 milijonais lirų); b) sumažino atidėtas lėšas nusidėvėjimui padengti 50% – tiek, kiek reikėjo, kad būtų išlaikyta technika ir kita įranga efektyviai naudoti. Dėl to trūko finansų įrangai atnaujinti, taip pat tai turėjo neigiamą įtaką finansų valdymui. |
| --- | --- |

(27)

Italija patikslino, kad, siekdama subalansuoti 1994–1999 metų sąskaitas, įmonė balanse atliko šiuos veiksmus: a) sumažino produkcijos iš narių žemių kainą (iki mažesnių nei rinkos kainos), efektyviai reikalaudama kooperatyvo narių prisidėti finansiškai (434 milijonais lirų); b) sumažino atidėtas lėšas nusidėvėjimui padengti 50% – tiek, kiek reikėjo, kad būtų išlaikyta technika ir kita įranga efektyviai naudoti. Dėl to trūko finansų įrangai atnaujinti, taip pat tai turėjo neigiamą įtaką finansų valdymui.

| (28) | Be to, dideli nuostoliai 1996 finansiniais metais (182 milijonai lirų arba 13% apyvartos) nebuvo padengti kitų finansinių metų pajamomis. 1998 ir 1999 finansiniais metais buvo nenumatytų 78 ir 134 milijonai lirų dėl to, kad pajamos iš žemės ūkio produktų gamybos buvo mažesnės, nei įvertinta. |
| --- | --- |

(28)

Be to, dideli nuostoliai 1996 finansiniais metais (182 milijonai lirų arba 13% apyvartos) nebuvo padengti kitų finansinių metų pajamomis. 1998 ir 1999 finansiniais metais buvo nenumatytų 78 ir 134 milijonai lirų dėl to, kad pajamos iš žemės ūkio produktų gamybos buvo mažesnės, nei įvertinta.

| (29) | Atkurdama įmonių gyvybingumą, nepaisant to, kad gamyba sumažinta, Italija pabrėžė ir patvirtino, kad reikalavimas sumažinti vyno gamybą 16 % per penkerius metus (išlaikant maksimalias 1 406,2 tonų vynuogių produkcijos ribas) nesukels atitinkamo procentinio produkcijos vertės sumažėjimo tiek, kiek mišrios produkcijos keitimas į geresnės kokybės vynuoges lemtų žymiai mažesnį pardavimo pajamų sumažėjimą. Italija patvirtino skaičiavimus, pateiktus procedūros metu. |
| --- | --- |

(29)

Atkurdama įmonių gyvybingumą, nepaisant to, kad gamyba sumažinta, Italija pabrėžė ir patvirtino, kad reikalavimas sumažinti vyno gamybą 16 % per penkerius metus (išlaikant maksimalias 1 406,2 tonų vynuogių produkcijos ribas) nesukels atitinkamo procentinio produkcijos vertės sumažėjimo tiek, kiek mišrios produkcijos keitimas į geresnės kokybės vynuoges lemtų žymiai mažesnį pardavimo pajamų sumažėjimą. Italija patvirtino skaičiavimus, pateiktus procedūros metu.

| (30) | Dėl investicinės pagalbos technikai (ypač vynuogių derliaus rinkimo mašinai) atitikimo reikalavimams Italija nurodė, kad šis pirkinys yra esminis, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, nes ši technika leis mechanizuoti tam tikrus auginimo ir derliaus rinkimo darbus, sumažinti darbo valandų, reikalingų vynuogynams prižiūrėti, ir tuo sumažinti gamybos išlaidas (185 milijonais lirų) bei padaryti vyndarystės sektoriaus įmonę vėl pelningą. |
| --- | --- |

(30)

Dėl investicinės pagalbos technikai (ypač vynuogių derliaus rinkimo mašinai) atitikimo reikalavimams Italija nurodė, kad šis pirkinys yra esminis, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, nes ši technika leis mechanizuoti tam tikrus auginimo ir derliaus rinkimo darbus, sumažinti darbo valandų, reikalingų vynuogynams prižiūrėti, ir tuo sumažinti gamybos išlaidas (185 milijonais lirų) bei padaryti vyndarystės sektoriaus įmonę vėl pelningą.

| (31) | Italija pateikė lentelę, rodančią, kad tikros vynuogynams skirtos įrangos išlaidos labai nuolaidžiose teritorijose, lyginant su nurodytais dydžiais, kuriems buvo skirta viešoji pagalba, lėmė 179 363 240 lirų nuostolį. |
| --- | --- |

(31)

Italija pateikė lentelę, rodančią, kad tikros vynuogynams skirtos įrangos išlaidos labai nuolaidžiose teritorijose, lyginant su nurodytais dydžiais, kuriems buvo skirta viešoji pagalba, lėmė 179 363 240 lirų nuostolį.

| (32) | Italija taip pat pateikė paaiškinimus dėl konsultacijų ir plano priežiūros išlaidų. 120 000 000 lirų suma padengė finansinės padėties ir turto analizės 1994–1999 m., restruktūrizavimo plano kūrimo, balanso prognozių iki 2005 m. sudarymo, techninės ir administracinės pagalbos, reikalingos įgyvendinti plane nurodytiems veiksmams, įgyvendintų veiksmų priežiūros ir bet kurių korekcinių veiksmų vertinimo išlaidas. Lėšas, skirtas konsultacijoms ir su technine pagalba susijusiai plano priežiūrai, Italija grindžia 1994 m. spalio 10 d. Prezidento įsakymu Nr. 645, kuriame nustatomos ekonomistų paslaugų kainos. |
| --- | --- |

(32)

Italija taip pat pateikė paaiškinimus dėl konsultacijų ir plano priežiūros išlaidų. 120 000 000 lirų suma padengė finansinės padėties ir turto analizės 1994–1999 m., restruktūrizavimo plano kūrimo, balanso prognozių iki 2005 m. sudarymo, techninės ir administracinės pagalbos, reikalingos įgyvendinti plane nurodytiems veiksmams, įgyvendintų veiksmų priežiūros ir bet kurių korekcinių veiksmų vertinimo išlaidas. Lėšas, skirtas konsultacijoms ir su technine pagalba susijusiai plano priežiūrai, Italija grindžia 1994 m. spalio 10 d. Prezidento įsakymu Nr. 645, kuriame nustatomos ekonomistų paslaugų kainos.

IV.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

| (33) | Steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta valstybės pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(33)

Steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta valstybės pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (34) | Aptariama pagalba patenka į šį apibrėžimą tiek, kiek ji suteikia ekonominį pranašumą specifinei įmonei ir yra finansuojama iš viešojo fondo (regioninio fondo) bei gali paveikti prekybą, turint galvoje, Italijos padėtį vyndarystės sektoriuje (Italija yra antra pagal dydį vyno gamintoja Europos Sąjungoje, o 1998 m. realizavo 32% ES produkcijos). |
| --- | --- |

(34)

Aptariama pagalba patenka į šį apibrėžimą tiek, kiek ji suteikia ekonominį pranašumą specifinei įmonei ir yra finansuojama iš viešojo fondo (regioninio fondo) bei gali paveikti prekybą, turint galvoje, Italijos padėtį vyndarystės sektoriuje (Italija yra antra pagal dydį vyno gamintoja Europos Sąjungoje, o 1998 m. realizavo 32% ES produkcijos).

| (35) | Vis dėlto Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyje numatytais atvejais tokios priemonės, esant nukrypimui, gali būti laikomos suderinamomis su bendruoju interesu. |
| --- | --- |

(35)

Vis dėlto Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyje numatytais atvejais tokios priemonės, esant nukrypimui, gali būti laikomos suderinamomis su bendruoju interesu.

| (36) | Vienintelis galimas nukrypimas šiuo atveju nurodytas Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, pagal kurį pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skatins tam tikrų ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą, kur tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(36)

Vienintelis galimas nukrypimas šiuo atveju nurodytas Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, pagal kurį pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skatins tam tikrų ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą, kur tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui.

| (37) | Turint galvoje jos pobūdį, kad būtų galima pasinaudoti aukščiau minėtu nukrypimu, aptariama pagalba turi atitikti sąlygas, nurodytas Gairėse. |
| --- | --- |

(37)

Turint galvoje jos pobūdį, kad būtų galima pasinaudoti aukščiau minėtu nukrypimu, aptariama pagalba turi atitikti sąlygas, nurodytas Gairėse.

| (38) | Pirmiau minėtos Gairės nustato tokias bendras sąlygas, kurios leidžia restruktūrizavimo pagalba:






  a) | įmonė turi būti laikoma įmone, patiriančia sunkumus; |
| --- | --- | --- |

(38)

Pirmiau minėtos Gairės nustato tokias bendras sąlygas, kurios leidžia restruktūrizavimo pagalba:

a)

įmonė turi būti laikoma įmone, patiriančia sunkumus;

| b) | turi būti pristatytas restruktūrizavimo planas, leidžiantis per pagrįstą laikotarpį atkurti ilgalaikį įmonės ekonominį-finansinį gyvybingumą; |
| --- | --- |

b)

turi būti pristatytas restruktūrizavimo planas, leidžiantis per pagrįstą laikotarpį atkurti ilgalaikį įmonės ekonominį-finansinį gyvybingumą;

| c) | reikia imtis priemonių bet kokiam neigiamam pagalbos poveikiui konkurentams (kompensacinės priemonės) sušvelninti; |
| --- | --- |

c)

reikia imtis priemonių bet kokiam neigiamam pagalbos poveikiui konkurentams (kompensacinės priemonės) sušvelninti;

| d) | pagalbos suma ir intensyvumas turi būti ribotas iki griežto minimumo, reikalingo restruktūrizavimui įgyvendinti; |
| --- | --- |

d)

pagalbos suma ir intensyvumas turi būti ribotas iki griežto minimumo, reikalingo restruktūrizavimui įgyvendinti;

| e) | pagalba turi būti suteikta „vieną ir paskutinį kartą“. |
| --- | --- |

e)

pagalba turi būti suteikta „vieną ir paskutinį kartą“.

| (39) | Nurodžius, kad Bendrijoje nėra bendrai naudojamo „sunkumus patiriančios įmonės“ apibrėžimo (4 punktas), Gairės nustato, kad vertinant sanavimo ir restruktūrizavimo galimybę, įmone, patiriančia sunkumus, laikoma tokia įmonė, kuri, nei naudodamasi savo finansiniais ištekliais, nei reikiamomis savininkų, akcininkų arba kreditorių lėšomis, nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Įmonės sunkumai paprastai atsiskleidžia augančiais nuostoliais, mažėjančia apyvarta, didėjančiomis atsargomis, gamybos pajėgumų pertekliumi, mažėjančiu grynųjų pinigų srautu, augančiomis skolomis, didėjančiomis palūkanomis ir mažėjančia arba nuline grynojo turto verte. |
| --- | --- |

(39)

Nurodžius, kad Bendrijoje nėra bendrai naudojamo „sunkumus patiriančios įmonės“ apibrėžimo (4 punktas), Gairės nustato, kad vertinant sanavimo ir restruktūrizavimo galimybę, įmone, patiriančia sunkumus, laikoma tokia įmonė, kuri, nei naudodamasi savo finansiniais ištekliais, nei reikiamomis savininkų, akcininkų arba kreditorių lėšomis, nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Įmonės sunkumai paprastai atsiskleidžia augančiais nuostoliais, mažėjančia apyvarta, didėjančiomis atsargomis, gamybos pajėgumų pertekliumi, mažėjančiu grynųjų pinigų srautu, augančiomis skolomis, didėjančiomis palūkanomis ir mažėjančia arba nuline grynojo turto verte.

| (40) | Šiuo atveju jau buvo pripažinti įmonės sunkumai pagal sanavimo schemą (Nr. 354/2000, patvirtintą Komisijos sprendimu SG(2000) D/106283), remiantis vertinimo metodu, aprašytu šio pagrindžiamojo dokumento 14 punkte, kuris buvo vientisa leidimo teikti pagalbą sprendimo dalis. Kooperatyvas buvo pripažintas patiriantis sunkumus remiantis šiais santykiniais kriterijais: finansinės išlaidos/apyvarta, apyvarta/atsargos, apyvartinis kapitalas-atsargos/trumpalaikiai įsipareigojimai, trumpalaikiai įsiskolinimai bankui/trumpalaikiai įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(40)

Šiuo atveju jau buvo pripažinti įmonės sunkumai pagal sanavimo schemą (Nr. 354/2000, patvirtintą Komisijos sprendimu SG(2000) D/106283), remiantis vertinimo metodu, aprašytu šio pagrindžiamojo dokumento 14 punkte, kuris buvo vientisa leidimo teikti pagalbą sprendimo dalis. Kooperatyvas buvo pripažintas patiriantis sunkumus remiantis šiais santykiniais kriterijais: finansinės išlaidos/apyvarta, apyvarta/atsargos, apyvartinis kapitalas-atsargos/trumpalaikiai įsipareigojimai, trumpalaikiai įsiskolinimai bankui/trumpalaikiai įsipareigojimai.

| (41) | Nepaisant to, anksčiau patvirtinti Sprendimo taikomas sanavimas ir restruktūrizavimo pagalba vertinami ir įteisinami skirtingais būdais, ir šiuo atveju sanavimas ir restruktūrizavimas dažnai yra dvi tos pačios veiklos dalys, net jei jose vyksta skirtingi procesai (Gairių 9 punktas). Todėl Komisija mano, kad tas faktas, jog įmonė patiria sunkumų, gali būti laikomas tikru (tiek, kiek tai buvo pastebėta anksčiau). |
| --- | --- |

(41)

Nepaisant to, anksčiau patvirtinti Sprendimo taikomas sanavimas ir restruktūrizavimo pagalba vertinami ir įteisinami skirtingais būdais, ir šiuo atveju sanavimas ir restruktūrizavimas dažnai yra dvi tos pačios veiklos dalys, net jei jose vyksta skirtingi procesai (Gairių 9 punktas). Todėl Komisija mano, kad tas faktas, jog įmonė patiria sunkumų, gali būti laikomas tikru (tiek, kiek tai buvo pastebėta anksčiau).

| (42) | Iš tikrųjų šią išvadą patvirtina išsami Italijos pateiktos informacijos analizė. Sąskaitų balansas, sukėlęs Komisijos dvejones, yra apskaitos metodas, kuris, šio punkto atveju ir atskirai, neteikia išbaigto vaizdo apie įmonės bendrą ekonominį-finansinį tvirtumą. „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl sąskaitų balansas buvo netikras ir atliktas dėl to, kad kooperatyvo nariai perėmė didžiąją dalį nuostolių, priimdami mažesnes kainas už produkciją iš jų žemių (8), bei dėl to, kad nepavyko atidėti reikalingų lėšų į nusidėvėjimo fondą, kas, nors tai ir leidžiama pagal Italijos įstatymus (9), rodo, kad įmonė negalėjo finansuoti įprastinio gamybos įrangos atnaujinimo proceso, naudodama savo grynųjų pinigų srautus. |
| --- | --- |

(42)

Iš tikrųjų šią išvadą patvirtina išsami Italijos pateiktos informacijos analizė. Sąskaitų balansas, sukėlęs Komisijos dvejones, yra apskaitos metodas, kuris, šio punkto atveju ir atskirai, neteikia išbaigto vaizdo apie įmonės bendrą ekonominį-finansinį tvirtumą. „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl sąskaitų balansas buvo netikras ir atliktas dėl to, kad kooperatyvo nariai perėmė didžiąją dalį nuostolių, priimdami mažesnes kainas už produkciją iš jų žemių (8), bei dėl to, kad nepavyko atidėti reikalingų lėšų į nusidėvėjimo fondą, kas, nors tai ir leidžiama pagal Italijos įstatymus (9), rodo, kad įmonė negalėjo finansuoti įprastinio gamybos įrangos atnaujinimo proceso, naudodama savo grynųjų pinigų srautus.

| (43) | Įrodymu, kad įmonė patyrė sunkumų, turi būti laikomos trumpalaikės skolos ir grynųjų pinigų srauto stygius, susietas su sumažėjusia apyvarta. Turėdama 1 254 832 000 lirų (648 070 eurų) skolą 2000 m., nuostolingą finansų tvarkymą (– 238 951 430 lirų 2000 m.) (123 408 eurų), 0,555 likvidumo indeksą 2000 m. ir susidūrusi su krintančia apyvarta, atrodo, „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl nesugebės atkurti gyvybingumo, naudodama savo arba savo narių išteklius, kurie jau buvo naudoti keletu atvejų (kaip paskolos arba mažesnės produkcijos iš jų žemių kainos). |
| --- | --- |

(43)

Įrodymu, kad įmonė patyrė sunkumų, turi būti laikomos trumpalaikės skolos ir grynųjų pinigų srauto stygius, susietas su sumažėjusia apyvarta. Turėdama 1 254 832 000 lirų (648 070 eurų) skolą 2000 m., nuostolingą finansų tvarkymą (– 238 951 430 lirų 2000 m.) (123 408 eurų), 0,555 likvidumo indeksą 2000 m. ir susidūrusi su krintančia apyvarta, atrodo, „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl nesugebės atkurti gyvybingumo, naudodama savo arba savo narių išteklius, kurie jau buvo naudoti keletu atvejų (kaip paskolos arba mažesnės produkcijos iš jų žemių kainos).

| (44) | Pagalbai gauti reikalingas restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, ir kuris turi atkurti įmonės ilgalaikį ekonominį-finansinį gyvybingumą. Ypač reikia atlikti rinkos studiją. Gyvybingumo pagerėjimo turi būti iš esmės siekiama vidaus priemonėmis. Restruktūrizuojant turi būti atsisakyta veiklos, kuri struktūriškai liktų nuostolinga net ir po pertvarkos. (Gairių 32 punktas). |
| --- | --- |

(44)

Pagalbai gauti reikalingas restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, ir kuris turi atkurti įmonės ilgalaikį ekonominį-finansinį gyvybingumą. Ypač reikia atlikti rinkos studiją. Gyvybingumo pagerėjimo turi būti iš esmės siekiama vidaus priemonėmis. Restruktūrizuojant turi būti atsisakyta veiklos, kuri struktūriškai liktų nuostolinga net ir po pertvarkos. (Gairių 32 punktas).

| (45) | Italijos valdžios institucijos pristatė restruktūrizavimo planą su rinkos studija ir kooperatyvo perspektyvų įvertinimu, jei bus gautas ir jei nebus gautas 900 000 000 lirų viešasis finansavimas. |
| --- | --- |

(45)

Italijos valdžios institucijos pristatė restruktūrizavimo planą su rinkos studija ir kooperatyvo perspektyvų įvertinimu, jei bus gautas ir jei nebus gautas 900 000 000 lirų viešasis finansavimas.

| (46) | Restruktūrizavimo plane, aprašytame šio pagrindžiamojo dokumento 15 punkte ir apimančiame trejus metus, nurodomos įmonės krizės priežastys ir numatoma daugybė vidaus priemonių gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(46)

Restruktūrizavimo plane, aprašytame šio pagrindžiamojo dokumento 15 punkte ir apimančiame trejus metus, nurodomos įmonės krizės priežastys ir numatoma daugybė vidaus priemonių gyvybingumui atkurti.

| (47) | Planuojami šie veiksmai:






  a) | dalies vynuogyno pertvarkymas į rūšinio vyno gamybą (vynuogių veislės „Verdicchio“ ir „Rosso Conero“), kuriam rinkos studija rodo geras komercines perspektyvas, esant valstybės pagalbai; |
| --- | --- | --- |

(47)

Planuojami šie veiksmai:

a)

dalies vynuogyno pertvarkymas į rūšinio vyno gamybą (vynuogių veislės „Verdicchio“ ir „Rosso Conero“), kuriam rinkos studija rodo geras komercines perspektyvas, esant valstybės pagalbai;

| b) | 10,5 ha vynuogyno, skirto rūšiniams vynams gaminti, veisimas (vyksta) (remiantis persodinimo nurodymais); |
| --- | --- |

b)

10,5 ha vynuogyno, skirto rūšiniams vynams gaminti, veisimas (vyksta) (remiantis persodinimo nurodymais);

| c) | vynuogių derliaus rinkimo mašinos pirkimas gamybai automatizuoti ir išlaidoms sumažinti. |
| --- | --- |

c)

vynuogių derliaus rinkimo mašinos pirkimas gamybai automatizuoti ir išlaidoms sumažinti.

| (48) | Komisija išreiškė abejones dėl paramos įrangai pirkti tinkamumo, kuri neatrodė esminė gyvybingumui atkurti (vynuogių derliaus rinkimo mašina). Vis dėlto išsami suteiktos informacijos analizė parodė, kad gamybos mechanizavimas yra pagrindinis įmonės gyvybingumo atkūrimo elementas. Italijos pateiktais skaičiavimais įsigijusi šią įrangą įmonė galės per metus sutaupyti 185 000 000 lirų vynuogyno tvarkymui, o tai sudarys 80% bendros parduodamos įmonės produkcijos nepadidinus gamybos. |
| --- | --- |

(48)

Komisija išreiškė abejones dėl paramos įrangai pirkti tinkamumo, kuri neatrodė esminė gyvybingumui atkurti (vynuogių derliaus rinkimo mašina). Vis dėlto išsami suteiktos informacijos analizė parodė, kad gamybos mechanizavimas yra pagrindinis įmonės gyvybingumo atkūrimo elementas. Italijos pateiktais skaičiavimais įsigijusi šią įrangą įmonė galės per metus sutaupyti 185 000 000 lirų vynuogyno tvarkymui, o tai sudarys 80% bendros parduodamos įmonės produkcijos nepadidinus gamybos.

| (49) | Italija įsipareigojo 16% sumažinti kooperatyvo vyno gamybos pajėgumus per 5 metus. Komisija abejojo dėl Italijos tvirtinimo, kad mažesnė gamyba nesukels ženklaus pardavimo pelno sumažėjimo. Vis dėlto kruopščiai išnagrinėjus Italijos pateiktas lenteles (50 ir 51 šio pagrindžiamojo dokumento punktai), įsitikinta, kad pertvarkymas į brangesnio rūšinio vyno gamybą (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) duos daugiau pajamų ir didele dalimi kompensuos gamybos sumažėjimą. Tačiau įmonės gyvybingumo atkūrimas neišsprendžiamas kompromisu planuotai sumažinti gamybą. |
| --- | --- |

(49)

Italija įsipareigojo 16% sumažinti kooperatyvo vyno gamybos pajėgumus per 5 metus. Komisija abejojo dėl Italijos tvirtinimo, kad mažesnė gamyba nesukels ženklaus pardavimo pelno sumažėjimo. Vis dėlto kruopščiai išnagrinėjus Italijos pateiktas lenteles (50 ir 51 šio pagrindžiamojo dokumento punktai), įsitikinta, kad pertvarkymas į brangesnio rūšinio vyno gamybą (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) duos daugiau pajamų ir didele dalimi kompensuos gamybos sumažėjimą. Tačiau įmonės gyvybingumo atkūrimas neišsprendžiamas kompromisu planuotai sumažinti gamybą.

| (50) | Pardavimo pajamų skaičiavimas nesumažinus gamybos:










  Vynuogės | ha | t/ha | Gamyba
  maks. t | Kaina
  eurai/100 kg | Bendra suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verdicchio Castelli Jesi | 0,62 | 14,00 | 8,7 | 42,09 | 3 653,52 |
| Verdicchio Castelli Jesi | 99,00 | 14,00 | 1 386,0 | 46,48 | 644 228,34 |
| Verdicchio Superiore | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 50,61 | 0,00 |
| Verdicchio Riserva | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 61,97 | 0,00 |
| Verdicchio Passito | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 103,29 | 0,0 |
| Rosso Conero doc riserva | 2,22 | 14,00 | 31,1 | 87,80 | 27 287,52 |
| Esino rosso | 8,96 | 15,00 | 134,4 | 33,31 | 44 770,62 |
| Marche IGT bianco | 4,89 | 18,00 | 88,0 | 20,66 | 18 183,41 |
| Marche IGT rosso | 1,44 | 18,00 | 25,9 | 22,21 | 5 756,22 |
| IŠ VISO | 117,13 | 14,29 | 1 674,1 | | 743 879,62 |
| Iš viso Italijos liromis | | | | | 1 440 351 800 |

(50)

Pardavimo pajamų skaičiavimas nesumažinus gamybos:

Vynuogės

ha

t/ha

Gamyba

maks. t

Kaina

eurai/100 kg

Bendra suma

Verdicchio Castelli Jesi

0,62

14,00

8,7

42,09

3 653,52

Verdicchio Castelli Jesi

99,00

14,00

1 386,0

46,48

644 228,34

Verdicchio Superiore

0,00

11,00

0,0

50,61

0,00

Verdicchio Riserva

0,00

11,00

0,0

61,97

0,00

Verdicchio Passito

0,00

11,00

0,0

103,29

0,0

Rosso Conero doc riserva

2,22

14,00

31,1

87,80

27 287,52

Esino rosso

8,96

15,00

134,4

33,31

44 770,62

Marche IGT bianco

4,89

18,00

88,0

20,66

18 183,41

Marche IGT rosso

1,44

18,00

25,9

22,21

5 756,22

IŠ VISO

117,13

14,29

1 674,1

743 879,62

Iš viso Italijos liromis

1 440 351 800

| (51) | Pardavimo pajamų skaičiavimas sumažinus gamybą:










  Vynuogės | ha | t/ha | Gamyba
  maks. t | Kaina
  eurai/100 kg | Bendra suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verdicchio Castelli Jesi | 0,62 | 12,32 | 7,6 | 42,09 | 3 215,10 |
| Verdicchio Castelli Jesi | 59,00 | 12,60 | 743,4 | 46,48 | 345 540,65 |
| Verdicchio Superiore | 20,00 | 10,45 | 209,0 | 50,61 | 105 780,70 |
| Verdicchio Riserva | 15,00 | 10,45 | 156,8 | 61,97 | 97 145,54 |
| Verdicchio Passito | 5,00 | 9,22 | 46,1 | 103,29 | 47 607,00 |
| Rosso Conero doc riserva | 9,18 | 12,60 | 115,7 | 87,80 | 101 553,81 |
| Esino rosso | 2,00 | 12,60 | 25,2 | 33,31 | 8 394,49 |
| Marche IGT bianco | 4,89 | 16,20 | 79,2 | 20,66 | 16 365,07 |
| Marche IGT rosso | 1,44 | 16,20 | 23,3 | 22,21 | 5 180,60 |
| IŠ VISO | 117,13 | 12,01 | 1 406,3 | | 730 782,97 |
| Skirtumas | | | | | –1,76 % |

(51)

Pardavimo pajamų skaičiavimas sumažinus gamybą:

Vynuogės

ha

t/ha

Gamyba

maks. t

Kaina

eurai/100 kg

Bendra suma

Verdicchio Castelli Jesi

0,62

12,32

7,6

42,09

3 215,10

Verdicchio Castelli Jesi

59,00

12,60

743,4

46,48

345 540,65

Verdicchio Superiore

20,00

10,45

209,0

50,61

105 780,70

Verdicchio Riserva

15,00

10,45

156,8

61,97

97 145,54

Verdicchio Passito

5,00

9,22

46,1

103,29

47 607,00

Rosso Conero doc riserva

9,18

12,60

115,7

87,80

101 553,81

Esino rosso

2,00

12,60

25,2

33,31

8 394,49

Marche IGT bianco

4,89

16,20

79,2

20,66

16 365,07

Marche IGT rosso

1,44

16,20

23,3

22,21

5 180,60

IŠ VISO

117,13

12,01

1 406,3

730 782,97

Skirtumas

–1,76 %

| (52) | Gairių 32 punkte nustatyta, kad restruktūrizavimas reiškia atsisakymą tos veiklos, kuri ir po restruktūrizavimo liktų nuostolinga. Kalbamu atveju svarbi gamybos veikla struktūriškai nenuostolinga, nes įmonės sunkumų pobūdis iš esmės yra finansinis, todėl, įsigijęs minimą įrangą, kooperatyvas gali padidinti pelną, gaunamą iš vyndarystės. Todėl restruktūrizavimo planas neprieštarauja šiam Gairių reikalavimui. |
| --- | --- |

(52)

Gairių 32 punkte nustatyta, kad restruktūrizavimas reiškia atsisakymą tos veiklos, kuri ir po restruktūrizavimo liktų nuostolinga. Kalbamu atveju svarbi gamybos veikla struktūriškai nenuostolinga, nes įmonės sunkumų pobūdis iš esmės yra finansinis, todėl, įsigijęs minimą įrangą, kooperatyvas gali padidinti pelną, gaunamą iš vyndarystės. Todėl restruktūrizavimo planas neprieštarauja šiam Gairių reikalavimui.

| (53) | Remiantis Gairių 35-39 punktais turi būti imtasi priemonių kuo labiau švelninti neigiamą pagalbos poveikį konkurentams (kompensacinės priemonės) įmonės dalyvavimo rinkoje apribojimų forma. Taikymo metodai kaip bendri principai žemės ūkio sektoriui nurodyti Gairių 5 skyriuje. Iš esmės, kadangi net ir pagalba labai mažoms įmonėms gali iškreipti konkurenciją, Komisija reikalauja kompensacinės priemonės, kurios imtųsi visi restruktūrizavimo pagalbos gavėjai, mažinant pajėgumus. Pirminės produkcijos atveju reikalaujama sumažinti gamybą arba nutraukti veiklą mažiausiai penkeriems metams. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis Gairių 35-39 punktais turi būti imtasi priemonių kuo labiau švelninti neigiamą pagalbos poveikį konkurentams (kompensacinės priemonės) įmonės dalyvavimo rinkoje apribojimų forma. Taikymo metodai kaip bendri principai žemės ūkio sektoriui nurodyti Gairių 5 skyriuje. Iš esmės, kadangi net ir pagalba labai mažoms įmonėms gali iškreipti konkurenciją, Komisija reikalauja kompensacinės priemonės, kurios imtųsi visi restruktūrizavimo pagalbos gavėjai, mažinant pajėgumus. Pirminės produkcijos atveju reikalaujama sumažinti gamybą arba nutraukti veiklą mažiausiai penkeriems metams.

| (54) | Priemonėms, nukreiptoms į specialius produktus ar operatorius, gamyba daugiausiai turi būti sumažinta 16% nuo tų pajėgumų, kuriems skiriama restruktūrizavimo pagalba. Dalyvaujančiuose regionuose skaičius gali būti sumažinamas iki 14%. Šiuo atveju Italija numatė gamybos sumažinimą iki 16% nuo įmonės gamybos pajėgumų per 5 metus. Sąlyga atitinkamai patenkinta. |
| --- | --- |

(54)

Priemonėms, nukreiptoms į specialius produktus ar operatorius, gamyba daugiausiai turi būti sumažinta 16% nuo tų pajėgumų, kuriems skiriama restruktūrizavimo pagalba. Dalyvaujančiuose regionuose skaičius gali būti sumažinamas iki 14%. Šiuo atveju Italija numatė gamybos sumažinimą iki 16% nuo įmonės gamybos pajėgumų per 5 metus. Sąlyga atitinkamai patenkinta.

| (55) | Remiantis Gairių 40 punktu pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki visiško minimumo, kurio reikia, kad būtų galima įgyvendinti restruktūrizavimą, atsižvelgiant į esamus įmonės finansinius išteklius. Todėl tikimasi, kad pagalbos gavėjai prisidės prie restruktūrizavimo programos iš savo išteklių, išorinio finansavimo lėšomis. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, reikia vengti, kad pagalbos forma, kuria ji teikiama įmonei, neleistų įmonei turėti grynųjų pinigų pertekliaus, kurį ji galėtų naudoti agresyviai rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu. |
| --- | --- |

(55)

Remiantis Gairių 40 punktu pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki visiško minimumo, kurio reikia, kad būtų galima įgyvendinti restruktūrizavimą, atsižvelgiant į esamus įmonės finansinius išteklius. Todėl tikimasi, kad pagalbos gavėjai prisidės prie restruktūrizavimo programos iš savo išteklių, išorinio finansavimo lėšomis. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, reikia vengti, kad pagalbos forma, kuria ji teikiama įmonei, neleistų įmonei turėti grynųjų pinigų pertekliaus, kurį ji galėtų naudoti agresyviai rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu.

| (56) | Tikrindama, ar laikytasi šių Gairių reikalavimų, Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: |
| --- | --- |

(56)

Tikrindama, ar laikytasi šių Gairių reikalavimų, Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius:

| (57) | Restruktūrizavimo planas gaus tokią viešąją pagalbą:






  — | 900 000 000 lirų (464 810 eurų) subsidija kaip negrąžinama paskola, |
| --- | --- | --- |

(57)

Restruktūrizavimo planas gaus tokią viešąją pagalbą:

—

900 000 000 lirų (464 810 eurų) subsidija kaip negrąžinama paskola,

| — | 160 000 000 lirų (82 630 eurų) vynuogynų įkūrimui (40% reikalavimus atitinkančių išlaidų). |
| --- | --- |

—

160 000 000 lirų (82 630 eurų) vynuogynų įkūrimui (40% reikalavimus atitinkančių išlaidų).

| (58) | 900 000 000 lirų dalis padengs realias jau patirtas išlaidas (nuostoliai dėl stichinių nelaimių, nuostolingos investicijos, nepakankami atidėjimai į nusidėvėjimo fondą), dalis bus naudojama įgyvendinant restruktūrizavimo planą (priežiūros išlaidos ir įrangos įsigijimas). Iš esmės pagalba apsiribos įmonės skolų išaiškinimu ir restruktūrizavimui reikalingų investicijų finansavimu. |
| --- | --- |

(58)

900 000 000 lirų dalis padengs realias jau patirtas išlaidas (nuostoliai dėl stichinių nelaimių, nuostolingos investicijos, nepakankami atidėjimai į nusidėvėjimo fondą), dalis bus naudojama įgyvendinant restruktūrizavimo planą (priežiūros išlaidos ir įrangos įsigijimas). Iš esmės pagalba apsiribos įmonės skolų išaiškinimu ir restruktūrizavimui reikalingų investicijų finansavimu.

| (59) | Įmonės pristatytame verslo plane matyti, kad restruktūrizavimo vykdymo finansiniais metais nesusidarys pakankamas grynųjų pinigų srautas, kad leistų įmonei vykdyti ženklias operacijas, tiesiogiai susijusias su restruktūrizavimo plane numatytomis investicijomis. Be to, maža įmonė ir jos mažesnė svarba regiono vyndarystės sektoriuje (0,38% regiono produkcijos) užtikrina, kad pagalba turės nežymų poveikį konkurencijai. |
| --- | --- |

(59)

Įmonės pristatytame verslo plane matyti, kad restruktūrizavimo vykdymo finansiniais metais nesusidarys pakankamas grynųjų pinigų srautas, kad leistų įmonei vykdyti ženklias operacijas, tiesiogiai susijusias su restruktūrizavimo plane numatytomis investicijomis. Be to, maža įmonė ir jos mažesnė svarba regiono vyndarystės sektoriuje (0,38% regiono produkcijos) užtikrina, kad pagalba turės nežymų poveikį konkurencijai.

| (60) | Dėl plano išlaidų, susijusių su rėmimu, Italijos pateikti paaiškinimai (32 šio pagrindžiamojo dokumento punktas) įtikino Komisiją, kad planuojama suma tinkama, ir išsklaidė abejones, kad lėšos, sumokėtos Moncaro kooperatyvui, kuris teikia panašias paslaugas, gali būti laikomos pagalba. |
| --- | --- |

(60)

Dėl plano išlaidų, susijusių su rėmimu, Italijos pateikti paaiškinimai (32 šio pagrindžiamojo dokumento punktas) įtikino Komisiją, kad planuojama suma tinkama, ir išsklaidė abejones, kad lėšos, sumokėtos Moncaro kooperatyvui, kuris teikia panašias paslaugas, gali būti laikomos pagalba.

| (61) | Kalbant apie kooperatyvo ir jo narių indėlį į restruktūrizavimą, reikia pabrėžti, kad mažiausiai 50% investicijų pagal restruktūrizavimo planą finansuos pats kooperatyvas. Kad būtų sukurti reikalingi ištekliai, kooperatyvo nariai 2000 m. padidino akcijų kapitalą 100 000 000 lirų ir patvirtino 500 000 000 lirų paskolą kooperatyvui. Todėl atitinkami Gairių reikalavimai gali būti laikomi įvykdyti. |
| --- | --- |

(61)

Kalbant apie kooperatyvo ir jo narių indėlį į restruktūrizavimą, reikia pabrėžti, kad mažiausiai 50% investicijų pagal restruktūrizavimo planą finansuos pats kooperatyvas. Kad būtų sukurti reikalingi ištekliai, kooperatyvo nariai 2000 m. padidino akcijų kapitalą 100 000 000 lirų ir patvirtino 500 000 000 lirų paskolą kooperatyvui. Todėl atitinkami Gairių reikalavimai gali būti laikomi įvykdyti.

| (62) | Gairių 48 punkte nurodoma, kad pagalba restruktūrizavimui turi būti teikiama vieną kartą. Italija patvirtinto, kad ji tvirtai laikysis šio principo. |
| --- | --- |

(62)

Gairių 48 punkte nurodoma, kad pagalba restruktūrizavimui turi būti teikiama vieną kartą. Italija patvirtinto, kad ji tvirtai laikysis šio principo.

V.   IŠVADOS

| (63) | Šiame sprendime numatyta priemonė atitinka Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, |
| --- | --- |

(63)

Šiame sprendime numatyta priemonė atitinka Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

900 000 000 Italijos lirų (464 810 eurų) valstybės pagalba, kurią Italija ketina suteikti „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

Pagalbos įgyvendinimas atitinkamai įteisintas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 6 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL C 251, 2002 10 18, p. 3.

1

(2)  Žr. pastabą p.1.

2

(3)  Raštas SG(2000) D/106283, 2000 8 14.

3

(4)  OL C 288, 1999 10 19, p. 2.

4

(5)  Ismea-Nielsen studija.

5

(6)  Rinkos tyrimai, kuriuos atliko rūšinių vynų gamintojų asociacija ASSIVIP.

6

(7)  Bendra 776 432 609 Italijos lirų (400 994 eurų) suma, kurios nesimato įmonės balanse kaip įsipareigojimų, skaičiuojama atsižvelgiant į šiuos veiksnius:

7

| a) | per paskutinius penkerius metus už produkciją iš narių žemių sumokėta kaina, yra mažesne nei rinkos vertė, o tai reiškė, kad nariai patyrė realų nuostolį, 434 233 484 Italijos liras (224 262,88 eurus); |
| --- | --- |

a)

per paskutinius penkerius metus už produkciją iš narių žemių sumokėta kaina, yra mažesne nei rinkos vertė, o tai reiškė, kad nariai patyrė realų nuostolį, 434 233 484 Italijos liras (224 262,88 eurus);

| b) | kad garantuotų apmokėjimą už atliktą darbą pagal galiojančius susitarimus dėl atlyginimo, kooperatyvas atliko 50 % technikos ir įrangos nusidėvėjimo fondui ir žemei gerinti reikalingų atskaitymų, iš viso 375 911 000 Italijos lirų (194 142 eurus) per penkerius metus. |
| --- | --- |

b)

kad garantuotų apmokėjimą už atliktą darbą pagal galiojančius susitarimus dėl atlyginimo, kooperatyvas atliko 50 % technikos ir įrangos nusidėvėjimo fondui ir žemei gerinti reikalingų atskaitymų, iš viso 375 911 000 Italijos lirų (194 142 eurus) per penkerius metus.

(8)  50 % rinkos kainos, kaip nurodyta kainų apžvalgoje, skelbtoje žurnale „Terra e Vita“, Nr. 2, 2002.

8

(9)  1976 metų spalio 29 d. ir 1988 m. gruodžio 31 d. Vyriausybės nutarimai.

9

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 2 d.

dėl pagalbos schemos Italijos profesinio ugdymo įstaigų pertvarkymo

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 429)

(tik tekstas italų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/225/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į sutartį dėl Europos ekonominės erdvės, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į K(2003) 793 galutinis (1) sprendimą, kuriuo Komisija nutarė pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos C22/2003 (ex NN168/2002),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal nurodytus straipsnius ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002 m. gegužės 27 d. raštu Nr. A/14236, registruotu 2002 m. gegužės 31 d., Komisija gavo Pjemonto regiono savivaldybės skundą dėl 2002 m. vasario 25 d. sprendimo Nr. 57-5400. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gegužės 27 d. raštu Nr. A/14236, registruotu 2002 m. gegužės 31 d., Komisija gavo Pjemonto regiono savivaldybės skundą dėl 2002 m. vasario 25 d. sprendimo Nr. 57-5400.

| (2) | 2002 m. rugsėjo 13 d. raštu Nr. D/55115 Italijos tarnybų buvo paprašyta papildomos informacijos. Pranešėjas, kurį Komisija informavo apie pranešimą 2002 m. rugsėjo 16 d. raštu Nr. D/55127, papildomą informaciją pateikė 2002 m. lapkričio 5 d. raštu Nr. A/38090. |
| --- | --- |

(2)

2002 m. rugsėjo 13 d. raštu Nr. D/55115 Italijos tarnybų buvo paprašyta papildomos informacijos. Pranešėjas, kurį Komisija informavo apie pranešimą 2002 m. rugsėjo 16 d. raštu Nr. D/55127, papildomą informaciją pateikė 2002 m. lapkričio 5 d. raštu Nr. A/38090.

| (3) | Italijos valdžios institucijos atsakė 2002 m. spalio 24 d. raštu Nr. 12998, registruotu 2002 m. lapkričio 8 d. (A/38204). |
| --- | --- |

(3)

Italijos valdžios institucijos atsakė 2002 m. spalio 24 d. raštu Nr. 12998, registruotu 2002 m. lapkričio 8 d. (A/38204).

| (4) | 2003 m. kovo 21 d. raštu Nr. SG(2003)D/229057 Komisija informavo Italiją, kad nusprendė pradėti sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą formalų tyrimo procesą, dėl pagalbos schemos, kuri taikoma ne tik Pjemonto regione, bet beveik visoje šalyje. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. kovo 21 d. raštu Nr. SG(2003)D/229057 Komisija informavo Italiją, kad nusprendė pradėti sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą formalų tyrimo procesą, dėl pagalbos schemos, kuri taikoma ne tik Pjemonto regione, bet beveik visoje šalyje.

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Oficialiąjame Europos Sąjungos leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pristatyti savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Oficialiąjame Europos Sąjungos leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pristatyti savo pastabas.

| (6) | 2003 m. birželio 6 d. raštu Nr. A/33954 Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Šios pastabos buvo persiųstos Italijai 2003 m. rugsėjo 4 d. raštu Nr. D/55630. 2003 m. spalio 10 d. raštu Nr. A/37007 iš Italijos buvo gautas prašymas pratęsti atsakymo pateikimo terminą. 2003 m. lapkričio 11 d. raštu Nr. A/37736 Italija pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. birželio 6 d. raštu Nr. A/33954 Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Šios pastabos buvo persiųstos Italijai 2003 m. rugsėjo 4 d. raštu Nr. D/55630. 2003 m. spalio 10 d. raštu Nr. A/37007 iš Italijos buvo gautas prašymas pratęsti atsakymo pateikimo terminą. 2003 m. lapkričio 11 d. raštu Nr. A/37736 Italija pateikė savo pastabas.

| (7) | 2003 m. balandžio 16 d. įvyko Italijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas. Po jo 2003 m. birželio 13 d. raštu Nr. A/34148, buvo išsiųstos Italijos pastabos dėl tyrimo pradžios. |
| --- | --- |

(7)

2003 m. balandžio 16 d. įvyko Italijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas. Po jo 2003 m. birželio 13 d. raštu Nr. A/34148, buvo išsiųstos Italijos pastabos dėl tyrimo pradžios.

| (8) | 2003 m. gruodžio 18 d. raštu Nr. D/58151 Komisija paprašė Italijos pateikti daugiau informacijos. |
| --- | --- |

(8)

2003 m. gruodžio 18 d. raštu Nr. D/58151 Komisija paprašė Italijos pateikti daugiau informacijos.

| (9) | 2004 m. vasario 19 d. raštu Nr. A/31204 Italijos valdžios institucijos paprašė pratęsti terminą. Komisija pratęsė terminą 2004 m. vasario 26 d. raštu Nr. D/51435. Italijos tarnybos pateikė paprašytą informaciją 2004 m. balandžio 7 d. raštu Nr. A/32487 ir 2004 m. balandžio 14 d. raštu Nr. A/32628. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. vasario 19 d. raštu Nr. A/31204 Italijos valdžios institucijos paprašė pratęsti terminą. Komisija pratęsė terminą 2004 m. vasario 26 d. raštu Nr. D/51435. Italijos tarnybos pateikė paprašytą informaciją 2004 m. balandžio 7 d. raštu Nr. A/32487 ir 2004 m. balandžio 14 d. raštu Nr. A/32628.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

| (10) | Pasak informatoriaus apie neteisėtą pagalbą, pagalba būtų buvusi suteikta Pjemonto profesinio ugdymo įstaigoms, remiantis Pjemonto regiono savivaldybės 2002 m. vasario 25 d. sprendimu Nr. 57-5400. Tai būtų sudaryta galimybė pažeisti sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(10)

Pasak informatoriaus apie neteisėtą pagalbą, pagalba būtų buvusi suteikta Pjemonto profesinio ugdymo įstaigoms, remiantis Pjemonto regiono savivaldybės 2002 m. vasario 25 d. sprendimu Nr. 57-5400. Tai būtų sudaryta galimybė pažeisti sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (11) | Tačiau iš dokumentų, kuriuos Italijos tarnybos pateikė atsakydamos į Komisijos parašymą pateikti daugiau informacijos (A/38204), paaiškėjo, kad rezoliucija Nr. 57-5400/2002 sudarė tik ministerijos dekreto Nr. 173/2001 (toliau – MD 173/2001) taisykles Pjemonto regione, ypač vieno iš paprogramių vykdymą; t. y. „kompensacija už buvusius mokėjimus“. |
| --- | --- |

(11)

Tačiau iš dokumentų, kuriuos Italijos tarnybos pateikė atsakydamos į Komisijos parašymą pateikti daugiau informacijos (A/38204), paaiškėjo, kad rezoliucija Nr. 57-5400/2002 sudarė tik ministerijos dekreto Nr. 173/2001 (toliau – MD 173/2001) taisykles Pjemonto regione, ypač vieno iš paprogramių vykdymą; t. y. „kompensacija už buvusius mokėjimus“.

| (12) | Suteikta pagalba, remiantis anksčiau paminėtu paprogramiu, yra skirta grąžinti ugdymo įstaigų skoloms, susijusioms su turėtų finansinių ir darbo užmokesčio išlaidų grąžinimu, ir yra suderinta kaip negrąžintina finansinė pagalba. Pagalbą gali gauti įvairių formų, pelno siekiančios ir nesiekiančios, profesinio ugdymo įstaigos. Didelės bendrovės taip pat nėra išimtis. |
| --- | --- |

(12)

Suteikta pagalba, remiantis anksčiau paminėtu paprogramiu, yra skirta grąžinti ugdymo įstaigų skoloms, susijusioms su turėtų finansinių ir darbo užmokesčio išlaidų grąžinimu, ir yra suderinta kaip negrąžintina finansinė pagalba. Pagalbą gali gauti įvairių formų, pelno siekiančios ir nesiekiančios, profesinio ugdymo įstaigos. Didelės bendrovės taip pat nėra išimtis.

| (13) | MD 173/2001 taip pat numatyti ir kiti paprogramiai:






  a) | „personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“; |
| --- | --- | --- |

(13)

MD 173/2001 taip pat numatyti ir kiti paprogramiai:

a)

„personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“;

| b) | „pastatų ir inventoriaus pritaikymas privalomiems apsaugos standartams ir geresnėms neįgaliųjų galimybėms patekti į pastatus“; |
| --- | --- |

b)

„pastatų ir inventoriaus pritaikymas privalomiems apsaugos standartams ir geresnėms neįgaliųjų galimybėms patekti į pastatus“;

| c) | „informacinių sistemų patobulinimas“; |
| --- | --- |

c)

„informacinių sistemų patobulinimas“;

| d) | „instruktorių rengimas pagal akreditavimo sąlygas“. |
| --- | --- |

d)

„instruktorių rengimas pagal akreditavimo sąlygas“.

| (14) | Italijos valdžios institucijos 2002 m. lapkričio 8 d. raštu Nr. A/38204 patvirtino, kad Nacionalinis fondas suteikė 180 mlrd. ITL (apie 93 mln. EUR) pagalbą, kuri buvo įgyvendinta ir išdalinta įvairiems Italijos regionams, remiantis MD 173/2001. Tai atitinka 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 įgyvendinimo normas, kuriose pateikiami „Metinio ir daugiamečio valstybės balanso sudarymo reikalavimai (2001m. finansų įstatymas)“ (toliau – Įstatymas Nr. 388/2000), kur 118 straipsnio 9 dalyje išdėstoma profesinio ugdymo įstaigų pertvarka, atsižvelgiant į jų akreditavimą. |
| --- | --- |

(14)

Italijos valdžios institucijos 2002 m. lapkričio 8 d. raštu Nr. A/38204 patvirtino, kad Nacionalinis fondas suteikė 180 mlrd. ITL (apie 93 mln. EUR) pagalbą, kuri buvo įgyvendinta ir išdalinta įvairiems Italijos regionams, remiantis MD 173/2001. Tai atitinka 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 įgyvendinimo normas, kuriose pateikiami „Metinio ir daugiamečio valstybės balanso sudarymo reikalavimai (2001m. finansų įstatymas)“ (toliau – Įstatymas Nr. 388/2000), kur 118 straipsnio 9 dalyje išdėstoma profesinio ugdymo įstaigų pertvarka, atsižvelgiant į jų akreditavimą.

| (15) | Raštu, minėtu 14 punkte, Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad, jų nuomone, pagalba nėra laikoma valstybės pagalba, nes ji skirta paremti nekomercinei bendros svarbos veiklai. |
| --- | --- |

(15)

Raštu, minėtu 14 punkte, Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad, jų nuomone, pagalba nėra laikoma valstybės pagalba, nes ji skirta paremti nekomercinei bendros svarbos veiklai.

| (16) | Italija nurodė, kad, daliniu 2000 m. gegužės mėn. valstybės ir regionų susitarimu, taikoma akreditavimo sistema buvo, bent jau faktiškai, susieta su ugdymo įstaigų pertvarkymu, remiantis nuostatomis, esančiomis 1997 m. birželio 24 d. įstatymo Nr. 196 17 straipsnyje, pavadintame „Užimtumo skatinimo normos“ (toliau įstatymas Nr. 196/97). Šis klausimas buvo patvirtintas įstatymo Nr. 388/2000 118 straipsnio 9 dalyje ir įgyvendintas dokumentu MD 173/2001. |
| --- | --- |

(16)

Italija nurodė, kad, daliniu 2000 m. gegužės mėn. valstybės ir regionų susitarimu, taikoma akreditavimo sistema buvo, bent jau faktiškai, susieta su ugdymo įstaigų pertvarkymu, remiantis nuostatomis, esančiomis 1997 m. birželio 24 d. įstatymo Nr. 196 17 straipsnyje, pavadintame „Užimtumo skatinimo normos“ (toliau įstatymas Nr. 196/97). Šis klausimas buvo patvirtintas įstatymo Nr. 388/2000 118 straipsnio 9 dalyje ir įgyvendintas dokumentu MD 173/2001.

| (17) | Italijos nuomone, tokiu ugdymo įstaigų finansavimu buvo siekiama pašalinti tam tikrus organizacinius pagalbos gavėjų nesklandumus, galinčius tapti akreditavimo nesklandumais. Iš tiesų tik akredituotoms ugdymo įstaigoms nuo 2003 m. liepos mėn. buvo leista švietimo veiklą finansuoti viešaisiais ištekliais. |
| --- | --- |

(17)

Italijos nuomone, tokiu ugdymo įstaigų finansavimu buvo siekiama pašalinti tam tikrus organizacinius pagalbos gavėjų nesklandumus, galinčius tapti akreditavimo nesklandumais. Iš tiesų tik akredituotoms ugdymo įstaigoms nuo 2003 m. liepos mėn. buvo leista švietimo veiklą finansuoti viešaisiais ištekliais.

| (18) | Kita vertus, nuo 1997 m. ugdymo įstaigos galėjo teikti privataus ugdymo paslaugas, t. y. komercinio ugdymo paslaugas rinkos sąlygomis, kuriomis teisiškai įgyvendinami nacionaliniai dokumentai (ypač „Treu paketas“; 1999 m. gegužės 17 d. įstatymas Nr. 144, nustatantis, kad „Investicijų dydžiai įgalioja valstybę atlikti užimtumo skatinimo ir INAIL tvarkos pertvarką, taip pat ir įstaigų apsaugos pertvarką“, ir 2000 m. kovo mėn. valstybės ir regionų susitarimas). |
| --- | --- |

(18)

Kita vertus, nuo 1997 m. ugdymo įstaigos galėjo teikti privataus ugdymo paslaugas, t. y. komercinio ugdymo paslaugas rinkos sąlygomis, kuriomis teisiškai įgyvendinami nacionaliniai dokumentai (ypač „Treu paketas“; 1999 m. gegužės 17 d. įstatymas Nr. 144, nustatantis, kad „Investicijų dydžiai įgalioja valstybę atlikti užimtumo skatinimo ir INAIL tvarkos pertvarką, taip pat ir įstaigų apsaugos pertvarką“, ir 2000 m. kovo mėn. valstybės ir regionų susitarimas).

| (19) | Tačiau, Italijos nuomone, aptariamas dydis nebūtų davęs konkurencinės naudos, nes skirtas „istorinių“ įstaigų patirčiai ir „know-how“ išsaugoti (viena iš reikalaujamų sąlygų pagalbai gauti yra nuo 3 iki 5 metų susitarimo su finansuojančiomis viešosiomis įstaigomis, turėjimas). Todėl buvo būtina leisti šioms įstaigoms įvykdyti nustatytas akreditavimo sąlygas, kad galėtų tęsti ugdymo veiklą liberalioje rinkoje. Galima pridurti, kad šios įstaigos, veikiančios vietiniu lygiu (savivaldos teritorijoje), nebūtų sugebėjusios įgyvendinti pokyčių. |
| --- | --- |

(19)

Tačiau, Italijos nuomone, aptariamas dydis nebūtų davęs konkurencinės naudos, nes skirtas „istorinių“ įstaigų patirčiai ir „know-how“ išsaugoti (viena iš reikalaujamų sąlygų pagalbai gauti yra nuo 3 iki 5 metų susitarimo su finansuojančiomis viešosiomis įstaigomis, turėjimas). Todėl buvo būtina leisti šioms įstaigoms įvykdyti nustatytas akreditavimo sąlygas, kad galėtų tęsti ugdymo veiklą liberalioje rinkoje. Galima pridurti, kad šios įstaigos, veikiančios vietiniu lygiu (savivaldos teritorijoje), nebūtų sugebėjusios įgyvendinti pokyčių.

| (20) | Kadangi vertinamoji priemonė turi būti taikoma visoje nacionalinėje teritorijoje, remiantis Italijos pateikta informacija, Friuli Venecijos, Giulijos, Sicilijos ir Kampanijos regionai pagalbos schemos neįgyvendino. Sardinijos ir Trento autonominė provincija priemonę pritaikė, remiantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 69/2001dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo mažesnės svarbos pagalbai („de minimis“) (3). Toskanos ir Umbrijos regionai pritaikė minėtą sprendimą pradėjus šio atvejo tyrimo eigą. Tik Bolzano autonominei provincijai nebuvo suteiktas joks finansavimas pagal DM 173/2001, nes neatitiko numatyto dydžio. Kiti regionai tik iš dalies įgyvendino šiuos paprogramius. |
| --- | --- |

(20)

Kadangi vertinamoji priemonė turi būti taikoma visoje nacionalinėje teritorijoje, remiantis Italijos pateikta informacija, Friuli Venecijos, Giulijos, Sicilijos ir Kampanijos regionai pagalbos schemos neįgyvendino. Sardinijos ir Trento autonominė provincija priemonę pritaikė, remiantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 69/2001dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo mažesnės svarbos pagalbai („de minimis“) (3). Toskanos ir Umbrijos regionai pritaikė minėtą sprendimą pradėjus šio atvejo tyrimo eigą. Tik Bolzano autonominei provincijai nebuvo suteiktas joks finansavimas pagal DM 173/2001, nes neatitiko numatyto dydžio. Kiti regionai tik iš dalies įgyvendino šiuos paprogramius.

III.   PROCESO PRADĖJIMO PRIEŽASTYS

| (21) | Komisija pastebėjo, kad tik ugdymo įstaigos gavo pagalbą iš Nacionalinių fondų. Dar daugiau, šie fondai buvo parinkti pagal specialius kriterijus, nustatytus regionų, taigi, buvo manoma, kad numatytas dydis bus kaip atrankos kriterijus ir įsipareigos viešąsias įstaigas. |
| --- | --- |

(21)

Komisija pastebėjo, kad tik ugdymo įstaigos gavo pagalbą iš Nacionalinių fondų. Dar daugiau, šie fondai buvo parinkti pagal specialius kriterijus, nustatytus regionų, taigi, buvo manoma, kad numatytas dydis bus kaip atrankos kriterijus ir įsipareigos viešąsias įstaigas.

| (22) | Antra, Komisija išreiškė dideles abejones dėl to, kad profesinis ugdymas gali būti suprantamas kaip ne komercinė, o visuotinės svarbos veikla, kitaip nei pradžioje tvirtino Italijos tarnybos. Į tai Komisija išdėstė savo poziciją: šis įnašas galėtų pagerinti finansinę pagalbos gavėjų padėtį, jei bus mažinamos išlaidos, kurias pagalbos gavėjai būtų turėję padengti patys. |
| --- | --- |

(22)

Antra, Komisija išreiškė dideles abejones dėl to, kad profesinis ugdymas gali būti suprantamas kaip ne komercinė, o visuotinės svarbos veikla, kitaip nei pradžioje tvirtino Italijos tarnybos. Į tai Komisija išdėstė savo poziciją: šis įnašas galėtų pagerinti finansinę pagalbos gavėjų padėtį, jei bus mažinamos išlaidos, kurias pagalbos gavėjai būtų turėję padengti patys.

| (23) | Galiausiai, nors ugdymas tikriausiai sudaro tik ribotą pasikeitimo tarp bendrijų dalį, nebuvo galima neatsižvelgti į tai, kad kai kurios švietimo įstaigos veikė Bendrijos lygiu. Šios įstaigos galėtų būti suinteresuotos įeiti į Italijos rinką. |
| --- | --- |

(23)

Galiausiai, nors ugdymas tikriausiai sudaro tik ribotą pasikeitimo tarp bendrijų dalį, nebuvo galima neatsižvelgti į tai, kad kai kurios švietimo įstaigos veikė Bendrijos lygiu. Šios įstaigos galėtų būti suinteresuotos įeiti į Italijos rinką.

| (24) | Komisija mano, kad aptariamas dydis galėtų būti valstybės pagalba pagal sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(24)

Komisija mano, kad aptariamas dydis galėtų būti valstybės pagalba pagal sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (25) | Nuo tos akimirkos, kai minima pagalba yra suprantama kaip valstybės pagalba, ši suma turėtų būti įvertinta remiantis sutarties reikalavimais ir kitomis bendrijų normomis. |
| --- | --- |

(25)

Nuo tos akimirkos, kai minima pagalba yra suprantama kaip valstybės pagalba, ši suma turėtų būti įvertinta remiantis sutarties reikalavimais ir kitomis bendrijų normomis.

| (26) | Komisija išreiškė nuomonę, kad tik pagal programą „veiksmingų struktūrų ir inventoriaus diegimas ir priežiūra“ galima būtų gauti pagalbą neįgalių darbuotojų užimtumui. Panašiai pagalbą pagal programą „švietėjų ugdymas“ galėtų gauti įstaigos, tenkinančios 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 68/2001 nustatytus kriterijus, dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo ugdymo pagalbai (4). |
| --- | --- |

(26)

Komisija išreiškė nuomonę, kad tik pagal programą „veiksmingų struktūrų ir inventoriaus diegimas ir priežiūra“ galima būtų gauti pagalbą neįgalių darbuotojų užimtumui. Panašiai pagalbą pagal programą „švietėjų ugdymas“ galėtų gauti įstaigos, tenkinančios 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 68/2001 nustatytus kriterijus, dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo ugdymo pagalbai (4).

| (27) | Visos kitos nepagrindinės programos turi būti kvalifikuojamos, Komisijos nuomone, kaip finansavimo pagalba ir negali būti pateisinamos jokia sutarties norma. |
| --- | --- |

(27)

Visos kitos nepagrindinės programos turi būti kvalifikuojamos, Komisijos nuomone, kaip finansavimo pagalba ir negali būti pateisinamos jokia sutarties norma.

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ASMENŲ NUOMONĖS

| (28) | Suinteresuotų asmenų nuomonės buvo pateiktos Komisijai tik iš vienos nacionaliniu lygiu veikiančios Italijos švietimo įstaigos, kuri taip pat yra aptariamo dydžio gavėja. |
| --- | --- |

(28)

Suinteresuotų asmenų nuomonės buvo pateiktos Komisijai tik iš vienos nacionaliniu lygiu veikiančios Italijos švietimo įstaigos, kuri taip pat yra aptariamo dydžio gavėja.

| (29) | Minėta įstaiga mano, kad Italijos normos dėl įėjimo į švietimo rinką yra tokios pat tiek nacionalinėms, tiek kitoms Bendrijos įstaigoms. Taip pat pastebi, kad veikiančios švietimo įstaigos, kad galėtų būti finansuojamos iš viešųjų išteklių, privalo būti pasiekusios tam tikrą švietimo veiklos lygį, turėti glaudžius ryšius su socialine ir darbdavių aplinka ir atitikti kriterijus, nustatytus regionų. Tai priežastis, dėl kurios jokia užsienio švietimo įstaiga nebūtų sugebėjusi iki dabar atitikti nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(29)

Minėta įstaiga mano, kad Italijos normos dėl įėjimo į švietimo rinką yra tokios pat tiek nacionalinėms, tiek kitoms Bendrijos įstaigoms. Taip pat pastebi, kad veikiančios švietimo įstaigos, kad galėtų būti finansuojamos iš viešųjų išteklių, privalo būti pasiekusios tam tikrą švietimo veiklos lygį, turėti glaudžius ryšius su socialine ir darbdavių aplinka ir atitikti kriterijus, nustatytus regionų. Tai priežastis, dėl kurios jokia užsienio švietimo įstaiga nebūtų sugebėjusi iki dabar atitikti nustatytas sąlygas.

V.   ITALIJOS PASTABOS

| (30) | Italijos nuomone, aptariamas dydis nelemia keitimosi tarp Bendrijos narių nuo tada, kai akreditavimo sistema, paremta objektyviais kriterijais, nustatytais regionų normų, nėra kitų regionų arba šalių narių ugdymo įstaigų teisių kliuviniu ar apribojimu. |
| --- | --- |

(30)

Italijos nuomone, aptariamas dydis nelemia keitimosi tarp Bendrijos narių nuo tada, kai akreditavimo sistema, paremta objektyviais kriterijais, nustatytais regionų normų, nėra kitų regionų arba šalių narių ugdymo įstaigų teisių kliuviniu ar apribojimu.

| (31) | Italijos tarnybos nuomone, naujai atėjusiems nebūtų kenkiama teikiant pagalbą Italijos švietimo įstaigoms, kurios mano turinčios sunkumų aptarnauti savo teritoriją esą dėl nuostolių, patirtų praeityje ir aptariamu dydžiu ketinamų kompensuoti. Taigi, Italijos nuomone, pagalba, kaip priemonė anksčiau patirtiems nuostoliams viešosios ugdymo sistemos srityje dengti, neatitinka pagalbos pagal Sutarties 87straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(31)

Italijos tarnybos nuomone, naujai atėjusiems nebūtų kenkiama teikiant pagalbą Italijos švietimo įstaigoms, kurios mano turinčios sunkumų aptarnauti savo teritoriją esą dėl nuostolių, patirtų praeityje ir aptariamu dydžiu ketinamų kompensuoti. Taigi, Italijos nuomone, pagalba, kaip priemonė anksčiau patirtiems nuostoliams viešosios ugdymo sistemos srityje dengti, neatitinka pagalbos pagal Sutarties 87straipsnio 1 dalį.

| (32) | Be to, Italijos nuomone, užsienio bendrovės neturėtų susidomėti ėjimu į Italijos viešojo švietimo rinką, nes nesugebėtų uždirbti pelno - tai įrodo būtinas aptariamas dydis. |
| --- | --- |

(32)

Be to, Italijos nuomone, užsienio bendrovės neturėtų susidomėti ėjimu į Italijos viešojo švietimo rinką, nes nesugebėtų uždirbti pelno - tai įrodo būtinas aptariamas dydis.

| (33) | Galiausiai, pajamų neduodantis profesinis ugdymas, finansuojamas viešųjų išteklių, tiesiogiai neapmokamas pagalbos gavėjų, teikiamas viešosios švietimo sistemos srityje, neturėtų būti suprantamas kaip komercinė veikla, remiantis Italijos tarnybų nuomone, ir svarbiausia, kad tai neturėtų būti dėl „Humbel“ (5) ir „Wirth“ (6) teisminės praktikos. |
| --- | --- |

(33)

Galiausiai, pajamų neduodantis profesinis ugdymas, finansuojamas viešųjų išteklių, tiesiogiai neapmokamas pagalbos gavėjų, teikiamas viešosios švietimo sistemos srityje, neturėtų būti suprantamas kaip komercinė veikla, remiantis Italijos tarnybų nuomone, ir svarbiausia, kad tai neturėtų būti dėl „Humbel“ (5) ir „Wirth“ (6) teisminės praktikos.

| (34) | Pjemonto regionas sutinka, jog dydis yra pasirenkamas, ir reikalauja viešųjų išteklių panaudojimo, tačiau neigia tai, kad bus naudinga arba turės įtakos keitimuisi tarp Bendrijos narių. Atsižvelgdamas į pirmą aspektą, Pjemontas mano, kad suteikta pagalba yra tik kompensacija už suteiktas ugdymo įstaigų paslaugas tokiu dydžiu, kuris buvo minimas kalbant apie ugdymo paslaugos teikimą viešųjų institucijų srityje. Atsižvelgdamas į antrą aspektą, Pjemonto mano, kad nėra komercinio keitimosi švietimo paslaugomis tarp šalių narių. Keitimosi didžiausios kliūtys – tai kalba ir ryšio nebuvimas su teritorija. Pjemonto nuomone, gali egzistuoti Bendrijų privati ugdymo rinka (arba ugdymo paslaugų komercinė konkurencija). |
| --- | --- |

(34)

Pjemonto regionas sutinka, jog dydis yra pasirenkamas, ir reikalauja viešųjų išteklių panaudojimo, tačiau neigia tai, kad bus naudinga arba turės įtakos keitimuisi tarp Bendrijos narių. Atsižvelgdamas į pirmą aspektą, Pjemontas mano, kad suteikta pagalba yra tik kompensacija už suteiktas ugdymo įstaigų paslaugas tokiu dydžiu, kuris buvo minimas kalbant apie ugdymo paslaugos teikimą viešųjų institucijų srityje. Atsižvelgdamas į antrą aspektą, Pjemonto mano, kad nėra komercinio keitimosi švietimo paslaugomis tarp šalių narių. Keitimosi didžiausios kliūtys – tai kalba ir ryšio nebuvimas su teritorija. Pjemonto nuomone, gali egzistuoti Bendrijų privati ugdymo rinka (arba ugdymo paslaugų komercinė konkurencija).

| (35) | Bet kokiu atveju, joks išankstinis sumų nustatymas nebūtų buvęs priežastis ateiti naujiems rinkos veikėjams nuo tada, kai šie jau nebūtų atlaikę kaštų, kuriuos praeityje buvo priversti atlaikyti pagalbos gavėjai. Jei ši nauda būtų parodyta, būtų kalbama, Pjemonto regiono nuomone, tik apie vietinės rinkos iškreipimą, kas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį negalėtų būti taikoma. |
| --- | --- |

(35)

Bet kokiu atveju, joks išankstinis sumų nustatymas nebūtų buvęs priežastis ateiti naujiems rinkos veikėjams nuo tada, kai šie jau nebūtų atlaikę kaštų, kuriuos praeityje buvo priversti atlaikyti pagalbos gavėjai. Jei ši nauda būtų parodyta, būtų kalbama, Pjemonto regiono nuomone, tik apie vietinės rinkos iškreipimą, kas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį negalėtų būti taikoma.

VI.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

| (36) | Komisijos analizėje pripažįstama, kad pagalba sudaryta iš bendrų aptariamų sumų, o ne iš individualios pagalbos teikimo nustatytiems objektams. Iki tyrimo pradžios Italijos tarnybos buvo išsamiai supažindintos su Komisijos abejonėmis dėl pagalbos teikimo tvarkos. Jei jos būtų pamaniusios, kad tokie specialūs atvejai turėjo būti įvertinti individualiai, būtų turėjusios informuoti Komisiją apie jų specifines savybes ir pateikti visą būtiną informaciją, dėl kurios reikia atlikti individualų tyrimą. |
| --- | --- |

(36)

Komisijos analizėje pripažįstama, kad pagalba sudaryta iš bendrų aptariamų sumų, o ne iš individualios pagalbos teikimo nustatytiems objektams. Iki tyrimo pradžios Italijos tarnybos buvo išsamiai supažindintos su Komisijos abejonėmis dėl pagalbos teikimo tvarkos. Jei jos būtų pamaniusios, kad tokie specialūs atvejai turėjo būti įvertinti individualiai, būtų turėjusios informuoti Komisiją apie jų specifines savybes ir pateikti visą būtiną informaciją, dėl kurios reikia atlikti individualų tyrimą.

VI.1.   Pagalbos teikimas remiantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi

| (37) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalis nustato, kad valstybės teikiama pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka tada, kai lemia keitimąsi tarp šalių narių arba tarp valstybinių išteklių, kurie, remdami tam tikras bendroves arba gamybą, klaidina arba iškreipia konkurenciją. |
| --- | --- |

(37)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalis nustato, kad valstybės teikiama pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka tada, kai lemia keitimąsi tarp šalių narių arba tarp valstybinių išteklių, kurie, remdami tam tikras bendroves arba gamybą, klaidina arba iškreipia konkurenciją.

| (38) | Aptariama pagalba 180 milijardų Italijos lirų (apie 93 milijonai eurų) yra teikiama viešųjų išteklių fondo, sukurto nacionalinės normos, ir skirstoma beveik visiems Italijos regionams, kaip tai rašoma dokumente DM 173/2001. |
| --- | --- |

(38)

Aptariama pagalba 180 milijardų Italijos lirų (apie 93 milijonai eurų) yra teikiama viešųjų išteklių fondo, sukurto nacionalinės normos, ir skirstoma beveik visiems Italijos regionams, kaip tai rašoma dokumente DM 173/2001.

| (39) | Tik ugdymo įstaigos yra pagalbos proceso vykdytojos. Be to, pagalbos gavėjai yra parenkami pagal regionus, pagal paskirtas finansines dotacijas, pagal kitus kriterijus ir pagal kiekvieną Italijos regioną, taigi – dydžio pasirinkimas yra dvigubas. |
| --- | --- |

(39)

Tik ugdymo įstaigos yra pagalbos proceso vykdytojos. Be to, pagalbos gavėjai yra parenkami pagal regionus, pagal paskirtas finansines dotacijas, pagal kitus kriterijus ir pagal kiekvieną Italijos regioną, taigi – dydžio pasirinkimas yra dvigubas.

| (40) | Pasirinkimą ir viešųjų išteklių buvimą patvirtino Italijos tarnybos, reikšdamos savo nuomonę. |
| --- | --- |

(40)

Pasirinkimą ir viešųjų išteklių buvimą patvirtino Italijos tarnybos, reikšdamos savo nuomonę.

VI.1.1.   Ekonominės veiklos pristatymas

| (41) | Pirmiausia reikia pabrėžti, kad bendrovės koncepcija konkurencijos teisių erdvėje apima, kaip tai patvirtinta Teismo (7) praktikoje, bet kokį vienetą, užsiimantį ekonomine veikla, nepriklausomai nuo juridinio statuso (pavyzdžiui, nesiekianti pelno), nuo dydžio arba veiklos, kuri yra finansuojama, ir kad bet kokia veikla, kurios esmė siūlyti paslaugas arba turtą tam tikroje rinkoje, yra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(41)

Pirmiausia reikia pabrėžti, kad bendrovės koncepcija konkurencijos teisių erdvėje apima, kaip tai patvirtinta Teismo (7) praktikoje, bet kokį vienetą, užsiimantį ekonomine veikla, nepriklausomai nuo juridinio statuso (pavyzdžiui, nesiekianti pelno), nuo dydžio arba veiklos, kuri yra finansuojama, ir kad bet kokia veikla, kurios esmė siūlyti paslaugas arba turtą tam tikroje rinkoje, yra ekonominė veikla.

| (42) | Ši pozicija buvo išdėstyta Komisijos 1996 m. (8) ir 2000 m. (9) pranešimuose dėl bendrų paslaugų Europoje, taip kaip Komisijos pranešime Europos Tarybai dėl Laeken (10). |
| --- | --- |

(42)

Ši pozicija buvo išdėstyta Komisijos 1996 m. (8) ir 2000 m. (9) pranešimuose dėl bendrų paslaugų Europoje, taip kaip Komisijos pranešime Europos Tarybai dėl Laeken (10).

| (43) | Skirtumą tarp ekonominių ir neekonominių paslaugų neseniai paaiškino Komisija (žr. Žaliosios knygos dėl bendro pobūdžio paslaugų 44 punktą (11), kuris, beje, cituojamas ir Baltojoje knygoje ta pačia tema (12)). Šaltiniuose teigiama, kad bet kokia veikla, apimanti turto ir paslaugų siūlymą, rinkos duomenimis yra ekonominė paslauga. Vadinasi, ekonominė ir neekonominė veikla gali egzistuoti viena šalia kitos tame pačiame sektoriuje ir retkarčiais netgi gali būti aprūpinama tos pačios organizacijos. Vidaus rinkos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisyklės taikomos pirmosioms. |
| --- | --- |

(43)

Skirtumą tarp ekonominių ir neekonominių paslaugų neseniai paaiškino Komisija (žr. Žaliosios knygos dėl bendro pobūdžio paslaugų 44 punktą (11), kuris, beje, cituojamas ir Baltojoje knygoje ta pačia tema (12)). Šaltiniuose teigiama, kad bet kokia veikla, apimanti turto ir paslaugų siūlymą, rinkos duomenimis yra ekonominė paslauga. Vadinasi, ekonominė ir neekonominė veikla gali egzistuoti viena šalia kitos tame pačiame sektoriuje ir retkarčiais netgi gali būti aprūpinama tos pačios organizacijos. Vidaus rinkos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisyklės taikomos pirmosioms.

| (44) | Vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklės nėra taikomos neekonominei veiklai ir, vadinasi, nedaro jokios įtakos visuotinės svarbos paslaugoms, kiek pastarosios tikrai vykdo neekonominę veiklą. Remdamasis nacionalinėmis instrukcijomis, Europos Bendrijos Teisingumo Teismas Humbel byloje priminė, kad valstybė, kuri steigia ir išlaiko tokią sistemą, nesistengia vykdyti pelningos veiklos, bet mėgina atlikti tautos deleguotas funkcijas socialinėje, kultūros ir švietimo srityse (13). |
| --- | --- |

(44)

Vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklės nėra taikomos neekonominei veiklai ir, vadinasi, nedaro jokios įtakos visuotinės svarbos paslaugoms, kiek pastarosios tikrai vykdo neekonominę veiklą. Remdamasis nacionalinėmis instrukcijomis, Europos Bendrijos Teisingumo Teismas Humbel byloje priminė, kad valstybė, kuri steigia ir išlaiko tokią sistemą, nesistengia vykdyti pelningos veiklos, bet mėgina atlikti tautos deleguotas funkcijas socialinėje, kultūros ir švietimo srityse (13).

| (45) | Humbel sprendimas nustato, kad kursai, vykę nacionalinio švietimo technikos institute, negali būti suprantami kaip paslauga pagal Sutarties 50 straipsnį. Būtent pastarojo straipsnio pirmojoje dalyje numatyta, kad paprastai tik atitinkamos paskaitos (tam tikra tema) turi būti suprantamos kaip paslauga pagal tą pačią sutartį. |
| --- | --- |

(45)

Humbel sprendimas nustato, kad kursai, vykę nacionalinio švietimo technikos institute, negali būti suprantami kaip paslauga pagal Sutarties 50 straipsnį. Būtent pastarojo straipsnio pirmojoje dalyje numatyta, kad paprastai tik atitinkamos paskaitos (tam tikra tema) turi būti suprantamos kaip paslauga pagal tą pačią sutartį.

| (46) | Wirth (14) sprendimas patvirtina Humbel bylos išvadas, pagal kurias pagrindinė kompensavimo/atlyginimo savybė yra tai, kad tai sudaro paslaugos atitikmenį ir paprastai yra suderinama su paslaugos teikėju ir jos gavėju. Tame pačiame sprendime Teismas atsižvelgia į tai, kad tokios savybės nėra vedant kursus nacionalinio švietimo sistemos srityje. |
| --- | --- |

(46)

Wirth (14) sprendimas patvirtina Humbel bylos išvadas, pagal kurias pagrindinė kompensavimo/atlyginimo savybė yra tai, kad tai sudaro paslaugos atitikmenį ir paprastai yra suderinama su paslaugos teikėju ir jos gavėju. Tame pačiame sprendime Teismas atsižvelgia į tai, kad tokios savybės nėra vedant kursus nacionalinio švietimo sistemos srityje.

| (47) | Remiantis Wirth bylos Teisingumo Teismo sprendimu daugelis organizacijų, vykdančių išskirtinai tik socialines funkcijas, nesiorientuojančių į pelną ir neketinančių vykdyti nei gamybinių, nei komercinių veiksmų, paprastai neįtraukiamos į Bendrijos įstaigų, kurioms taikomos konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklės, sąrašą (15). |
| --- | --- |

(47)

Remiantis Wirth bylos Teisingumo Teismo sprendimu daugelis organizacijų, vykdančių išskirtinai tik socialines funkcijas, nesiorientuojančių į pelną ir neketinančių vykdyti nei gamybinių, nei komercinių veiksmų, paprastai neįtraukiamos į Bendrijos įstaigų, kurioms taikomos konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklės, sąrašą (15).

| (48) | Analizuojamu atveju iš Italijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad suinteresuotų ugdymo institucijų vykdyta veikla buvo dviguba. Viena vertus, jos teikė įstaigų ugdymo paslaugas, turinčias socialinius tikslus ir skirtas atskiriems individams, ir buvo viešo ugdymo sistemos dalis, finansuojama valstybės ir jos regionų, remiantis aiškia ir paprasta nustatytų leistinų išlaidų grąža. Kita vertus, jos turėjo galimybę (ir daugeliu atvejų faktiškai ja naudojosi) vykdyti komercinę ugdymo veiklą, skirtą tiek bendrovėms ir jų darbininkams, tiek atskiriems individams, už kurią buvo atsilyginama rinkos kaina. Italijos tarnybos įpareigojo pagalbos gavėjus atskirti su tuo susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

(48)

Analizuojamu atveju iš Italijos pateiktos informacijos paaiškėjo, kad suinteresuotų ugdymo institucijų vykdyta veikla buvo dviguba. Viena vertus, jos teikė įstaigų ugdymo paslaugas, turinčias socialinius tikslus ir skirtas atskiriems individams, ir buvo viešo ugdymo sistemos dalis, finansuojama valstybės ir jos regionų, remiantis aiškia ir paprasta nustatytų leistinų išlaidų grąža. Kita vertus, jos turėjo galimybę (ir daugeliu atvejų faktiškai ja naudojosi) vykdyti komercinę ugdymo veiklą, skirtą tiek bendrovėms ir jų darbininkams, tiek atskiriems individams, už kurią buvo atsilyginama rinkos kaina. Italijos tarnybos įpareigojo pagalbos gavėjus atskirti su tuo susijusias išlaidas.

| (49) | Taigi, galima manyti, kad pirmo pavyzdžio paslauga nedaro įtakos jokiai ekonominei veiklai. Iš to išeina, kad aptariama veikla nėra valdoma konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklių ir, vadinasi, nepatenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(49)

Taigi, galima manyti, kad pirmo pavyzdžio paslauga nedaro įtakos jokiai ekonominei veiklai. Iš to išeina, kad aptariama veikla nėra valdoma konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklių ir, vadinasi, nepatenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (50) | Komisija pastebi, kad, kaip patvirtina nesena Teismo praktika, ekonominės veiklos samprata dar tik formuojasi ir dažnai susijusi su kiekvienos šalies narės politiniais sprendimais. Šalys narės gali nuspręsti perleisti bendrovėms tam tikras tradicines funkcijas, suprantamas kaip dominuojančias šalyje. Šalys narės gali taip pat sudaryti produktui ar paslaugai rinkoje tokias sąlygas, be kurių jie apskritai neegzistuotų. Šio įsikišimo padarinys yra tas, kad aptariamos veiklos sritys tampa ekonominėmis ir patenka į aplinką, kurioje taikomos konkurencijos taisyklės. |
| --- | --- |

(50)

Komisija pastebi, kad, kaip patvirtina nesena Teismo praktika, ekonominės veiklos samprata dar tik formuojasi ir dažnai susijusi su kiekvienos šalies narės politiniais sprendimais. Šalys narės gali nuspręsti perleisti bendrovėms tam tikras tradicines funkcijas, suprantamas kaip dominuojančias šalyje. Šalys narės gali taip pat sudaryti produktui ar paslaugai rinkoje tokias sąlygas, be kurių jie apskritai neegzistuotų. Šio įsikišimo padarinys yra tas, kad aptariamos veiklos sritys tampa ekonominėmis ir patenka į aplinką, kurioje taikomos konkurencijos taisyklės.

| (51) | Teismas pastebėjo kad pacientų vežimas yra veikla, siūloma darbuotojų, veikiančių avarinio transporto ir pacientų transportavimo paslaugų rinkoje. Pateiktu Teismui atveju tokios paslaugos buvo draudžiamos nesiekiančių pelno įstaigų. Tačiau teismas priminė, kad minėta savybė nėra ta, kuri gali išskirti bendrovę iš sąrašo, sudaryto pagal Sutarties 87 straipsnį, tuo atveju, jei tos pačios įstaigos taip pat vykdo ekonominę veiklą (16). |
| --- | --- |

(51)

Teismas pastebėjo kad pacientų vežimas yra veikla, siūloma darbuotojų, veikiančių avarinio transporto ir pacientų transportavimo paslaugų rinkoje. Pateiktu Teismui atveju tokios paslaugos buvo draudžiamos nesiekiančių pelno įstaigų. Tačiau teismas priminė, kad minėta savybė nėra ta, kuri gali išskirti bendrovę iš sąrašo, sudaryto pagal Sutarties 87 straipsnį, tuo atveju, jei tos pačios įstaigos taip pat vykdo ekonominę veiklą (16).

| (52) | Teismas taip pat pastebėjo, kad produktai, esantys gydymo įstaigoje, yra ekonominės veiklos dalis. Faktas, kad paslauga nėra apmokama tiesiogiai paciento, bet finansuojama iš viešųjų fondų, nelemia jos klasifikavimo ekonominės veiklos skalėje (17). |
| --- | --- |

(52)

Teismas taip pat pastebėjo, kad produktai, esantys gydymo įstaigoje, yra ekonominės veiklos dalis. Faktas, kad paslauga nėra apmokama tiesiogiai paciento, bet finansuojama iš viešųjų fondų, nelemia jos klasifikavimo ekonominės veiklos skalėje (17).

| (53) | Šį požiūrį patvirtino kiti du Teismo (18) sprendimai. Kai kurios šalys narės palaikė mintį, kad medicinos paslaugos nėra ekonominė veikla, remdamosi faktu, kad pacientai, kuriems reikia ligoninės paslaugų, nebūtinai moka už jiems suteiktas paslaugas. Teismas manė, kad medicinos paslaugos yra ekonominės veiklos paslaugos, nepriklausomai nuo fakto, kad panašios paslaugos nors būtinai turi būti apmokėtos pacientų, iš tiesų yra apmokamos viešųjų įstaigų ir ligonių kasų. |
| --- | --- |

(53)

Šį požiūrį patvirtino kiti du Teismo (18) sprendimai. Kai kurios šalys narės palaikė mintį, kad medicinos paslaugos nėra ekonominė veikla, remdamosi faktu, kad pacientai, kuriems reikia ligoninės paslaugų, nebūtinai moka už jiems suteiktas paslaugas. Teismas manė, kad medicinos paslaugos yra ekonominės veiklos paslaugos, nepriklausomai nuo fakto, kad panašios paslaugos nors būtinai turi būti apmokėtos pacientų, iš tiesų yra apmokamos viešųjų įstaigų ir ligonių kasų.

| (54) | Be to, solidarumo buvimas nebūtinai atmeta pasipelnymo galimybę. Kai kurie veikėjai gali sutikti atsižvelgti į tokius aspektus kaip solidarumas, turėdami galvoje kitokią naudą, galimą gauti dalyvaujant aptariamame sektoriuje. Taip pat bendrovės, nesiekiančios pelno, gali varžytis su pelno siekiančiomis, vadinasi, gali atitikti bendroves sampratą pagal Sutarties 87 straipsnį. |
| --- | --- |

(54)

Be to, solidarumo buvimas nebūtinai atmeta pasipelnymo galimybę. Kai kurie veikėjai gali sutikti atsižvelgti į tokius aspektus kaip solidarumas, turėdami galvoje kitokią naudą, galimą gauti dalyvaujant aptariamame sektoriuje. Taip pat bendrovės, nesiekiančios pelno, gali varžytis su pelno siekiančiomis, vadinasi, gali atitikti bendroves sampratą pagal Sutarties 87 straipsnį.

| (55) | Komisija negali išskirti, kad tokia veikla, vykdyta ugdymo įstaigų, net ir profesinio ugdymo veikla, vykdyta viešojo švietimo sistemoje, būtų klasifikuojama kaip ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(55)

Komisija negali išskirti, kad tokia veikla, vykdyta ugdymo įstaigų, net ir profesinio ugdymo veikla, vykdyta viešojo švietimo sistemoje, būtų klasifikuojama kaip ekonominė veikla.

| (56) | Šiam paskutiniam atvejui turėtų būti taikoma Sutarties 86 straipsnio 2 dalis, kuri reglamentuoja ekonominės veiklos bendrovių veiklą. Minėtas straipsnis taip pat nustato, kad tokios bendrovės yra reguliuojamos sutarties taisyklių, ypač konkurencijos, tiek, kiek jų taikymas nekenkia jų taikymui. Tai taip pat patikslina kad keitimosi plėtra neturi būti priešinama Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(56)

Šiam paskutiniam atvejui turėtų būti taikoma Sutarties 86 straipsnio 2 dalis, kuri reglamentuoja ekonominės veiklos bendrovių veiklą. Minėtas straipsnis taip pat nustato, kad tokios bendrovės yra reguliuojamos sutarties taisyklių, ypač konkurencijos, tiek, kiek jų taikymas nekenkia jų taikymui. Tai taip pat patikslina kad keitimosi plėtra neturi būti priešinama Bendrijos interesams.

| (57) | Turint galvoje tai, kad ugdymo įstaigoms buvo patikėta visuotinės paslaugos misija pagal nacionalines ir regionines normas, verta paminėti susitarimus, sudarytus tarp Italijos regionų ir ugdymo įstaigų, ir tai, kad nebuvo kompensavimo perviršijimo rizikos, nes pagalba negalėjo viršyti numatytų atskiruose buhalteriniuose dokumentuose sumų. Todėl galima susitarti dėl sutarties 86 straipsnio 2 dalies išimties. |
| --- | --- |

(57)

Turint galvoje tai, kad ugdymo įstaigoms buvo patikėta visuotinės paslaugos misija pagal nacionalines ir regionines normas, verta paminėti susitarimus, sudarytus tarp Italijos regionų ir ugdymo įstaigų, ir tai, kad nebuvo kompensavimo perviršijimo rizikos, nes pagalba negalėjo viršyti numatytų atskiruose buhalteriniuose dokumentuose sumų. Todėl galima susitarti dėl sutarties 86 straipsnio 2 dalies išimties.

| (58) | Priešingai, Komisija baigdama sako, kad ekonominė veikla būtų pakankamai išbandyta ryšium su antro tipo veikla, apie kurią kalbama 48 punkte. Tai paliudija tų pačių Italijos tarnybų pateikti duomenys. |
| --- | --- |

(58)

Priešingai, Komisija baigdama sako, kad ekonominė veikla būtų pakankamai išbandyta ryšium su antro tipo veikla, apie kurią kalbama 48 punkte. Tai paliudija tų pačių Italijos tarnybų pateikti duomenys.

VI.1.2.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis mainams

| (59) | Grįžtant prie Sutarties 87 straipsnio taikymo, pagalba iškreipia arba kelia grėsmę iškreipti konkurenciją tiek, kiek lemia mainus tarp šalių narių. Tai liečia ir Valstybės pagalbą – šios dvi sąlygos dažnai yra tarpusavyje susijusios. |
| --- | --- |

(59)

Grįžtant prie Sutarties 87 straipsnio taikymo, pagalba iškreipia arba kelia grėsmę iškreipti konkurenciją tiek, kiek lemia mainus tarp šalių narių. Tai liečia ir Valstybės pagalbą – šios dvi sąlygos dažnai yra tarpusavyje susijusios.

| (60) | Atskirai nagrinėjant tarptautinius mainus, pirmos instancijos Teismas (19) priminė, kad kai finansinė pagalba sustiprina vienos įmonės padėtį kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu Bendrijų rinkoje, tai pastarajai daroma įtaka. Tai pastebima, kai pagalbą gaunanti įmonė aktyviai dalyvauja prekyboje tarp šalių narių arba keliose šalyse narėse yra pasirašytų derybinių sutarčių dalyvė. |
| --- | --- |

(60)

Atskirai nagrinėjant tarptautinius mainus, pirmos instancijos Teismas (19) priminė, kad kai finansinė pagalba sustiprina vienos įmonės padėtį kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu Bendrijų rinkoje, tai pastarajai daroma įtaka. Tai pastebima, kai pagalbą gaunanti įmonė aktyviai dalyvauja prekyboje tarp šalių narių arba keliose šalyse narėse yra pasirašytų derybinių sutarčių dalyvė.

| (61) | Taip pat pagalbos pobūdis gali būti net toks, kad turėtų įtakos mainams tarp šalių narių ir iškraipytų konkurenciją, net jei pagalbą gaunanti įmonė, konkuruojanti su kitų šalių narių įmonėmis, tiesiogiai nedalyvauja tarptautinėje veikloje. Būtent, kai viena šalis narė suteikia pagalbą vienai įmonei, vidaus pasiūla gali ir nekisti arba išaugti, dėl ko kitų Šalių narių įmonėms teikti savo paslaugas tokios šalies narės rinkoje galimybė sumažėja. |
| --- | --- |

(61)

Taip pat pagalbos pobūdis gali būti net toks, kad turėtų įtakos mainams tarp šalių narių ir iškraipytų konkurenciją, net jei pagalbą gaunanti įmonė, konkuruojanti su kitų šalių narių įmonėmis, tiesiogiai nedalyvauja tarptautinėje veikloje. Būtent, kai viena šalis narė suteikia pagalbą vienai įmonei, vidaus pasiūla gali ir nekisti arba išaugti, dėl ko kitų Šalių narių įmonėms teikti savo paslaugas tokios šalies narės rinkoje galimybė sumažėja.

| (62) | Tuo tarpu nei tiesioginis dalyvavimas eksporto veikloje iš pagalbą gaunančios pusės (20), nei esamų mainų buvimas toje pačioje rinkoje tarp šalių narių nėra būtini, siekiant įrodyti daromą įtaką mainams. Dar daugiau, nei ribojama pagalba, nei sąlyginai maža įmonės svarba neleidžia a priori daryti išvadą, kad nėra daroma įtaka mainams. |
| --- | --- |

(62)

Tuo tarpu nei tiesioginis dalyvavimas eksporto veikloje iš pagalbą gaunančios pusės (20), nei esamų mainų buvimas toje pačioje rinkoje tarp šalių narių nėra būtini, siekiant įrodyti daromą įtaką mainams. Dar daugiau, nei ribojama pagalba, nei sąlyginai maža įmonės svarba neleidžia a priori daryti išvadą, kad nėra daroma įtaka mainams.

| (63) | Šiuo atžvilgiu Komisija pastebi, kad, nagrinėjamu atveju, kai kurie naudos gavėjai yra aktyvūs bent jau regioniniu lygiu (kai kurias atvejai net ir nacionaliniu lygiu) ir atspindi reikšmingą apyvartą, kuri suteikia jiems galimybę peržengti kliūtis, pasitaikančias plečiant paslaugų pasiūlą Bendrijos rinkoje. Dar daugiau, Komisija pastebi, kad tokie pagalbos gavėjai jau veikia tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

(63)

Šiuo atžvilgiu Komisija pastebi, kad, nagrinėjamu atveju, kai kurie naudos gavėjai yra aktyvūs bent jau regioniniu lygiu (kai kurias atvejai net ir nacionaliniu lygiu) ir atspindi reikšmingą apyvartą, kuri suteikia jiems galimybę peržengti kliūtis, pasitaikančias plečiant paslaugų pasiūlą Bendrijos rinkoje. Dar daugiau, Komisija pastebi, kad tokie pagalbos gavėjai jau veikia tarptautiniu lygiu.

| (64) | Vienas pagalbos gavėjas jau veikia keliose šalyse narėse – Belgijoje (4 atstovybės), Prancūzija (7 atstovybės), Vokietija (4 atstovybės) ir Jungtinė Karalystė (1 atstovybė); taip pat ne šalyse narėse – Šveicarijoje; net ne Europos šalyse – Argentinoje. Ši įmonė taip pat yra ir tarptautinio tinklo „Exemplo“ partnerė. Ji turi 14 europinių agentūrų, kurių tikslas veikti dalijimosi žiniomis, etalonų nustatymo srityse, bendradarbiavimo Bendrijų projektuose, specifinėse rinkos srityse, skirtose elektroninei komercijai ir tinklo paslaugų plėtrai. |
| --- | --- |

(64)

Vienas pagalbos gavėjas jau veikia keliose šalyse narėse – Belgijoje (4 atstovybės), Prancūzija (7 atstovybės), Vokietija (4 atstovybės) ir Jungtinė Karalystė (1 atstovybė); taip pat ne šalyse narėse – Šveicarijoje; net ne Europos šalyse – Argentinoje. Ši įmonė taip pat yra ir tarptautinio tinklo „Exemplo“ partnerė. Ji turi 14 europinių agentūrų, kurių tikslas veikti dalijimosi žiniomis, etalonų nustatymo srityse, bendradarbiavimo Bendrijų projektuose, specifinėse rinkos srityse, skirtose elektroninei komercijai ir tinklo paslaugų plėtrai.

| (65) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir į daromą įtaką mainams, Komisija daro išvadą, kad šalies teikiamos pagalba turi būti klasifikuojama pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, turint omenyje, kiek tai iš tiesių gali lemti Bendrijų mainų santykius. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir į daromą įtaką mainams, Komisija daro išvadą, kad šalies teikiamos pagalba turi būti klasifikuojama pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, turint omenyje, kiek tai iš tiesių gali lemti Bendrijų mainų santykius.

VI.2.   Pagalbos teisėtumas

| (66) | Komisija pastebi, kad šiuo konkrečiu atveju nebuvo laikomasi išankstinės informacijos pateikimo pareigos, nustatytos Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(66)

Komisija pastebi, kad šiuo konkrečiu atveju nebuvo laikomasi išankstinės informacijos pateikimo pareigos, nustatytos Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje.

| (67) | Komisijai iš anksto nebuvo pateikta informaciją apie valstybės pagalbos atitikimą minimoms nuostatoms, todėl anksčiau minėta tvarka pažeidė Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, o pagalbos teikimas buvo neteisėtas. |
| --- | --- |

(67)

Komisijai iš anksto nebuvo pateikta informaciją apie valstybės pagalbos atitikimą minimoms nuostatoms, todėl anksčiau minėta tvarka pažeidė Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, o pagalbos teikimas buvo neteisėtas.

VI.3.   Pagalbos atitikimas Sutarties 87 straipsniui

| (68) | Programos sudėtinė dalis „pagalba mokant turėtus mokesčius“ iš esmės galėtų patekti į reglamento „de minimis“ (21) taikymo sferą, nes pati tvarka nepatenka nei į skiriamus reglamento sektorius, nei į pagalbą veiklai, susietai su eksportu ar pavaldžiai teikiant pirmenybę naudoti vidinį produktą. Tačiau reikia pažymėti, kad suteiktos pagalbos dydis viršija nustatytą 100 000 eurų ribą. |
| --- | --- |

(68)

Programos sudėtinė dalis „pagalba mokant turėtus mokesčius“ iš esmės galėtų patekti į reglamento „de minimis“ (21) taikymo sferą, nes pati tvarka nepatenka nei į skiriamus reglamento sektorius, nei į pagalbą veiklai, susietai su eksportu ar pavaldžiai teikiant pirmenybę naudoti vidinį produktą. Tačiau reikia pažymėti, kad suteiktos pagalbos dydis viršija nustatytą 100 000 eurų ribą.

| (69) | Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo atveju nagrinėjama taikymo priemonė negali būti laikoma kaip atitinkanti reglamentą „de minimis“. Dar daugiau, Italijos valdymo organai nė karto nesirėmė „de minimis“ taikymu šiuo konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

(69)

Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo atveju nagrinėjama taikymo priemonė negali būti laikoma kaip atitinkanti reglamentą „de minimis“. Dar daugiau, Italijos valdymo organai nė karto nesirėmė „de minimis“ taikymu šiuo konkrečiu atveju.

| (70) | Kadangi ši priemonė nepatenka nei į vieną leistiną mokėjimą, numatytą pagalbos švietimui reglamento 4 straipsnio 7 dalies a – f punktuose (22), jai negali būti taikoma anksčiau minėto reglamento išimtis. Taip pat jis niekada nebuvo vertinamas kaip pagalba formuoti pačius Italijos valdymo organus. |
| --- | --- |

(70)

Kadangi ši priemonė nepatenka nei į vieną leistiną mokėjimą, numatytą pagalbos švietimui reglamento 4 straipsnio 7 dalies a – f punktuose (22), jai negali būti taikoma anksčiau minėto reglamento išimtis. Taip pat jis niekada nebuvo vertinamas kaip pagalba formuoti pačius Italijos valdymo organus.

| (71) | Jei pagalba vertinama remiantis (EBB) Komisijos 2001 m. sausio 12 d. reglamentu Nr. 70/2001 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl Valstybės pagalbos smulkioms ir vidutinėms įmonėms (23), Komisija pastebi, kad šioje programos sudėtinėje dalyje nenumatyta investicijų pagalba nei teikiant materialią, nei nematerialią pagalbą. Priešingai, ji yra išskirtinai skirta išlaidoms mažinti, suteikiant pagalbą mokant turėtus mokesčius, kurie įvardijami kaip pagalba funkcionavimui, kuri paprastai nėra Komisijos teigiamai vertinama. |
| --- | --- |

(71)

Jei pagalba vertinama remiantis (EBB) Komisijos 2001 m. sausio 12 d. reglamentu Nr. 70/2001 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl Valstybės pagalbos smulkioms ir vidutinėms įmonėms (23), Komisija pastebi, kad šioje programos sudėtinėje dalyje nenumatyta investicijų pagalba nei teikiant materialią, nei nematerialią pagalbą. Priešingai, ji yra išskirtinai skirta išlaidoms mažinti, suteikiant pagalbą mokant turėtus mokesčius, kurie įvardijami kaip pagalba funkcionavimui, kuri paprastai nėra Komisijos teigiamai vertinama.

| (72) | Pagalbos teikimas funkcionavimui, nesusietam su jokiomis pridėtinėmis išlaidomis dėl papildomų visuotinės svarbos paslaugų vykdymo, gali sudaryti terpę bendrų išlaidų, kurias paprastai turi padengti pati įmonė savarankiškai, mažinimui. |
| --- | --- |

(72)

Pagalbos teikimas funkcionavimui, nesusietam su jokiomis pridėtinėmis išlaidomis dėl papildomų visuotinės svarbos paslaugų vykdymo, gali sudaryti terpę bendrų išlaidų, kurias paprastai turi padengti pati įmonė savarankiškai, mažinimui.

| (73) | Faktas, kad pagalba funkcionavimui gali būti teikiama išskirtinai tik taikant 87 straipsnio 3 dalies a punktą, kai yra tenkinami valstybinės pagalbos regioniniu lygiu gairių 4.15 punkte (24) numatyti reikalavimai. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad šiuo konkrečiu atveju nacionalinė nuostata susijusi su šiuo klausimu yra vienodai taikoma visoje šalies narės teritorijoje, be jokiu skirtumų, kuriais būtų siekiama išlyginti esamus neigiamus regioninius skirtumus. |
| --- | --- |

(73)

Faktas, kad pagalba funkcionavimui gali būti teikiama išskirtinai tik taikant 87 straipsnio 3 dalies a punktą, kai yra tenkinami valstybinės pagalbos regioniniu lygiu gairių 4.15 punkte (24) numatyti reikalavimai. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad šiuo konkrečiu atveju nacionalinė nuostata susijusi su šiuo klausimu yra vienodai taikoma visoje šalies narės teritorijoje, be jokiu skirtumų, kuriais būtų siekiama išlyginti esamus neigiamus regioninius skirtumus.

| (74) | Komisija mano, kad nagrinėjamas režimas netenkina nei vienos aukščiau minėtos sąlygos. Dar daugiau, Italijos valdymo organai nesirėmė nei reglamentu dėl pagalbos teikimo smulkioms ir mažoms įmonėms, nei gairėmis dėl regioninės pagalbos. |
| --- | --- |

(74)

Komisija mano, kad nagrinėjamas režimas netenkina nei vienos aukščiau minėtos sąlygos. Dar daugiau, Italijos valdymo organai nesirėmė nei reglamentu dėl pagalbos teikimo smulkioms ir mažoms įmonėms, nei gairėmis dėl regioninės pagalbos.

| (75) | Taip pat nagrinėjama pagalba neskatina jokio kito Bendrijos horizontalaus tikslo, numatyto Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, kaip kad R&S, įdarbinimas, aplinkosauga arba sunkioje padėtyje atsidūrusių įmonių gelbėjimas ir restruktūrizavimas, vadovaujantis gairėmis, nuorodomis ir su šiuo klausimu susijusiais reglamentais. |
| --- | --- |

(75)

Taip pat nagrinėjama pagalba neskatina jokio kito Bendrijos horizontalaus tikslo, numatyto Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, kaip kad R&S, įdarbinimas, aplinkosauga arba sunkioje padėtyje atsidūrusių įmonių gelbėjimas ir restruktūrizavimas, vadovaujantis gairėmis, nuorodomis ir su šiuo klausimu susijusiais reglamentais.

| (76) | Sutarties 87 straipsnio 2 dalies a – c punktų (25) nuostatos negali būti tiesiogiai taikomos šiuo konkrečiu atveju. Tokią pačią išvadą galima padaryti ir dėl išlygų pagal 87 straipsnio 3 dalies b – d punktus (26). |
| --- | --- |

(76)

Sutarties 87 straipsnio 2 dalies a – c punktų (25) nuostatos negali būti tiesiogiai taikomos šiuo konkrečiu atveju. Tokią pačią išvadą galima padaryti ir dėl išlygų pagal 87 straipsnio 3 dalies b – d punktus (26).

| (77) | Programos sudėtinei daliai „personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“ ir „informacinių sistemų taikymas“ galima didžiąją dalimi pritaikyti jau pateiktą pagrindimą dėl sudėtinės programos dalies „pagalba mokant turėtus mokesčius“. |
| --- | --- |

(77)

Programos sudėtinei daliai „personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“ ir „informacinių sistemų taikymas“ galima didžiąją dalimi pritaikyti jau pateiktą pagrindimą dėl sudėtinės programos dalies „pagalba mokant turėtus mokesčius“.

| (78) | Komisija mano, kad didžioji tokios pagalbos dalis turi būti laikoma pagalba funkcionavimui, dėl to, manoma, negali turėti išimčių. |
| --- | --- |

(78)

Komisija mano, kad didžioji tokios pagalbos dalis turi būti laikoma pagalba funkcionavimui, dėl to, manoma, negali turėti išimčių.

| (79) | Manoma, kad pagalbai, skirtai savanoriškai išeinantiems iš darbo darbuotojams padrąsinti ir sudarančiai nepateisinamai geresnę konkurencinę padėtį todėl, kad įmonės, gaunančios pagalbą, gali dirbtinai sumažinti savo personalo išlaidas palyginti su konkurentais, neturėtų būti taikomos jokios išimtys tiek pagal 2002 m. gruodžio 12 d. (ES) Komisijos reglamento Nr. 2204/2002 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl Valstybės pagalbos įsidarbinimui (27), tiek ir pagal kitus galiojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

(79)

Manoma, kad pagalbai, skirtai savanoriškai išeinantiems iš darbo darbuotojams padrąsinti ir sudarančiai nepateisinamai geresnę konkurencinę padėtį todėl, kad įmonės, gaunančios pagalbą, gali dirbtinai sumažinti savo personalo išlaidas palyginti su konkurentais, neturėtų būti taikomos jokios išimtys tiek pagal 2002 m. gruodžio 12 d. (ES) Komisijos reglamento Nr. 2204/2002 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl Valstybės pagalbos įsidarbinimui (27), tiek ir pagal kitus galiojančius teisės aktus.

| (80) | Panašiai ir informacinių sistemų taikymo išlaidos negali turėti išminčių, nes jos nesudaro pradinių investicijų pagal reglamentą dėl PMI (28) pagalbos, ir taip pat nėra regioninės plėtros priemonė pagal regioninės pagalbos gaires (29). |
| --- | --- |

(80)

Panašiai ir informacinių sistemų taikymo išlaidos negali turėti išminčių, nes jos nesudaro pradinių investicijų pagal reglamentą dėl PMI (28) pagalbos, ir taip pat nėra regioninės plėtros priemonė pagal regioninės pagalbos gaires (29).

| (81) | Pastatų ir priemonių pritaikymui pagal privalomąsias galiojančias normas negali būti taikomos jokios išimtys pagal dabar galiojančių taisyklių dėl Valstybės pagalbos 68 ir 76 punktus. |
| --- | --- |

(81)

Pastatų ir priemonių pritaikymui pagal privalomąsias galiojančias normas negali būti taikomos jokios išimtys pagal dabar galiojančių taisyklių dėl Valstybės pagalbos 68 ir 76 punktus.

| (82) | Priešingai, pagalbai, kuria padengiamos papildomos išlaidos, skirtos struktūrai ir priemonėms pritaikyti, siekiant įdarbinti neįgaliuosius, gali būti taikoma išimtis, vadovaujantis įdarbinimo pagalbos reglamentu (30). |
| --- | --- |

(82)

Priešingai, pagalbai, kuria padengiamos papildomos išlaidos, skirtos struktūrai ir priemonėms pritaikyti, siekiant įdarbinti neįgaliuosius, gali būti taikoma išimtis, vadovaujantis įdarbinimo pagalbos reglamentu (30).

| (83) | Panašiai ir pagalbai, susijusiai su programos sudėtine dalimi „švietimo darbuotojų ugdymas“, gali būti taikoma išimtis pagal rengimo pagalbos reglamentą (31). |
| --- | --- |

(83)

Panašiai ir pagalbai, susijusiai su programos sudėtine dalimi „švietimo darbuotojų ugdymas“, gali būti taikoma išimtis pagal rengimo pagalbos reglamentą (31).

VII.   IŠVADOS

| (84) | Profesionalus rengimas, esantis viešojo švietimo sistemos dalis, teikiamas atskiriems asmenims ir apskaitomas atskirai, kaip tai yra pabrėžiama 44 – 49 punktuose, nėra laikomas ekonomine veikla, todėl pagalba, suteikta tokios veiklos išlaidoms, nėra reglamentuojama Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatų ir nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(84)

Profesionalus rengimas, esantis viešojo švietimo sistemos dalis, teikiamas atskiriems asmenims ir apskaitomas atskirai, kaip tai yra pabrėžiama 44 – 49 punktuose, nėra laikomas ekonomine veikla, todėl pagalba, suteikta tokios veiklos išlaidoms, nėra reglamentuojama Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatų ir nėra valstybės pagalba.

| (85) | Kita vertus, jei kuri nors veikla vykdoma viešojo švietimo sistemoje būtų pradėta laikyti ekonomine veikla pagal pateiktą ekonominės veiklos sampratą 50 – 55 punktuose, jai galėtų būti taikoma išimtis pagal Sutarties 86 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(85)

Kita vertus, jei kuri nors veikla vykdoma viešojo švietimo sistemoje būtų pradėta laikyti ekonomine veikla pagal pateiktą ekonominės veiklos sampratą 50 – 55 punktuose, jai galėtų būti taikoma išimtis pagal Sutarties 86 straipsnio 5 dalį.

| (86) | Suteikta pagalba komercinės veiklos bendroms išlaidoms padengti tenkina visas sąlygas, kad būtų laikoma valstybės pagalba ir jai būtų taikomos Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatos. |
| --- | --- |

(86)

Suteikta pagalba komercinės veiklos bendroms išlaidoms padengti tenkina visas sąlygas, kad būtų laikoma valstybės pagalba ir jai būtų taikomos Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatos.

| (87) | Komisija apgailestauja dėl to, kad teikiama pagalba buvo vertinama kaip valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, ir konstatuoja, kad pagalbos teikimas profesinio rengimo sistemos reformai yra neteisėtas. |
| --- | --- |

(87)

Komisija apgailestauja dėl to, kad teikiama pagalba buvo vertinama kaip valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, ir konstatuoja, kad pagalbos teikimas profesinio rengimo sistemos reformai yra neteisėtas.

| (88) | Programos sudėtinės dalys „struktūrų ir priemonių, skirtų saugos teisinėms normoms įgyvendinti ir neįgaliųjų poreikiams tenkinti, kūrimas ir palaikymas“ (tai, kas susiję su neįgaliaisiais) ir „švietimo darbuotojų ugdymas, siekiant įgyti kompetenciją pagal struktūrų akreditavimo standartus“ gali turėti išimčių pagal 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą Nr. 2204/2002 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl įdarbinimo pagalbos (32) ir 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą Nr. 68/2001 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl formavimo pagalbos (33). |
| --- | --- |

(88)

Programos sudėtinės dalys „struktūrų ir priemonių, skirtų saugos teisinėms normoms įgyvendinti ir neįgaliųjų poreikiams tenkinti, kūrimas ir palaikymas“ (tai, kas susiję su neįgaliaisiais) ir „švietimo darbuotojų ugdymas, siekiant įgyti kompetenciją pagal struktūrų akreditavimo standartus“ gali turėti išimčių pagal 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą Nr. 2204/2002 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl įdarbinimo pagalbos (32) ir 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą Nr. 68/2001 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl formavimo pagalbos (33).

| (89) | Pagalba, suteikta programos sudėtinėms dalims „pagalba mokant turėtus mokesčius“, „personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“, „struktūrų ir priemonių, skirtų saugos teisinėms normoms įgyvendinti ir neįgaliųjų poreikiams tenkinti, kūrimas ir palaikymas“ (tai, kas susiję su privalomomis saugos normomis), neatitinka bendrosios rinkos kriterijų. |
| --- | --- |

(89)

Pagalba, suteikta programos sudėtinėms dalims „pagalba mokant turėtus mokesčius“, „personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“, „struktūrų ir priemonių, skirtų saugos teisinėms normoms įgyvendinti ir neįgaliųjų poreikiams tenkinti, kūrimas ir palaikymas“ (tai, kas susiję su privalomomis saugos normomis), neatitinka bendrosios rinkos kriterijų.

| (90) | Komisija pastebi, kad reglamentas „de minimis“ (34) bendrais bruožais galėtų būti taikomas minėtosioms priemonėms, kol pastarosios nepatenka į išskirtąsias sritis, susijusias su eksportu arba tas, kurios teikia pirmenybę vidaus produktams. Darant prielaidą, kad visos reglamento „de minimis“ nuostatos patenkintos, ypač 100 000 eurų riba kiekvienu trijų metų periodu, suteikta pagalba, vadovaujantis minimomis priemonėmis, gali būti laikoma „de minimis“ ir nepatekti į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(90)

Komisija pastebi, kad reglamentas „de minimis“ (34) bendrais bruožais galėtų būti taikomas minėtosioms priemonėms, kol pastarosios nepatenka į išskirtąsias sritis, susijusias su eksportu arba tas, kurios teikia pirmenybę vidaus produktams. Darant prielaidą, kad visos reglamento „de minimis“ nuostatos patenkintos, ypač 100 000 eurų riba kiekvienu trijų metų periodu, suteikta pagalba, vadovaujantis minimomis priemonėmis, gali būti laikoma „de minimis“ ir nepatekti į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| (91) | Šis sprendimas dėl nagrinėjamos pagalbos teikimo tvarkos turi būti taikomas nedelsiant. Jau nusistovėjo Komisijos praktika (pagal Sutarties 87 straipsnį) prašyti pagalbos gavėjo gražinti pagalbą, kuri pagal Sutarties 88 straipsnį buvo neteisėtai suteikta ir neatitiko teisės normų reikalavimų. Ši praktika buvo patvirtinta (EB) Tarybos reglamento Nr. 659/99 14 straipsnyje, nustatančiame EB Sutarties 88 straipsnio taikymą (35). |
| --- | --- |

(91)

Šis sprendimas dėl nagrinėjamos pagalbos teikimo tvarkos turi būti taikomas nedelsiant. Jau nusistovėjo Komisijos praktika (pagal Sutarties 87 straipsnį) prašyti pagalbos gavėjo gražinti pagalbą, kuri pagal Sutarties 88 straipsnį buvo neteisėtai suteikta ir neatitiko teisės normų reikalavimų. Ši praktika buvo patvirtinta (EB) Tarybos reglamento Nr. 659/99 14 straipsnyje, nustatančiame EB Sutarties 88 straipsnio taikymą (35).

| (92) | Komisija taip pat pastebi, kad vienas sprendimas dėl vienos pagalbos teikimo tvarkos nenustato iš anksto, kad ir individualios priemonės gali būti laikomos pagalba (kadangi individualų pagalbos teikimą apima „de minimis“ nuostatos) arba galėtų, visiškai arba iš dalies, atitikti bendrosios rinką reikalavimus atskirais bruožais (pavyzdžiui, pagal vieną iš reglamento išimčių). |
| --- | --- |

(92)

Komisija taip pat pastebi, kad vienas sprendimas dėl vienos pagalbos teikimo tvarkos nenustato iš anksto, kad ir individualios priemonės gali būti laikomos pagalba (kadangi individualų pagalbos teikimą apima „de minimis“ nuostatos) arba galėtų, visiškai arba iš dalies, atitikti bendrosios rinką reikalavimus atskirais bruožais (pavyzdžiui, pagal vieną iš reglamento išimčių).

| (93) | Pagal (EB) reglamento Nr. 569/99 14 straipsnio 12 dalies normą prie grąžinamos pagalbos taip pat turi būti priskaičiuojamos palūkanos, kurias nustato Komisija. Palūkanos skaičiuojamos nuo tos dienos, kai neteisėta pagalba perėjo pagalbos gavėjo žinion ir jam tapo prieinama, iki gražinimo dienos. |
| --- | --- |

(93)

Pagal (EB) reglamento Nr. 569/99 14 straipsnio 12 dalies normą prie grąžinamos pagalbos taip pat turi būti priskaičiuojamos palūkanos, kurias nustato Komisija. Palūkanos skaičiuojamos nuo tos dienos, kai neteisėta pagalba perėjo pagalbos gavėjo žinion ir jam tapo prieinama, iki gražinimo dienos.

| (94) | Gautos palūkanos turi būti skaičiuojamos pagal numatytas 2004 m. balandžio 21 d. (EB) Komisijos reglamento V dalies normas, numatančias (EB) Tarybos reglamento Nr. 659/99 vykdymą, kur numatyti Sutarties 93 straipsnio taikymo būdai (36). |
| --- | --- |

(94)

Gautos palūkanos turi būti skaičiuojamos pagal numatytas 2004 m. balandžio 21 d. (EB) Komisijos reglamento V dalies normas, numatančias (EB) Tarybos reglamento Nr. 659/99 vykdymą, kur numatyti Sutarties 93 straipsnio taikymo būdai (36).

| (95) | Italija turi nurodyti neteisėtos pagalbos gavėjams per du mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos grąžinti pagalbos sumą su 94 punkte numatytomis palūkanomis. Neteisėtai gauta suma su palūkanomis turi būti galutinai grąžinta ateinančiais mokestiniais metais po šio sprendimo priėmimo paskelbimo. |
| --- | --- |

(95)

Italija turi nurodyti neteisėtos pagalbos gavėjams per du mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos grąžinti pagalbos sumą su 94 punkte numatytomis palūkanomis. Neteisėtai gauta suma su palūkanomis turi būti galutinai grąžinta ateinančiais mokestiniais metais po šio sprendimo priėmimo paskelbimo.

| (96) | Italija turi pateikti Komisijai informaciją, nurodytą šio sprendimo 1 priede: pateikti suinteresuotų pagalbos gavėjų sąrašą ir aiškiai nurodyti numatytas ir jau priimtas priemones, siekiant atgauti neteisėtą valstybės pagalbos sumą. Per du mėnesius Italija turi perduoti Komisijai visus dokumentus, kurie pateiktų įrodymus, kad neteisėtai gautos pagalbos grąžinimo procedūros pagalbos gavėjų atžvilgiu pradėtos. (aplinkraščiai, gražinimo įsakymai ir t. t.). |
| --- | --- |

(96)

Italija turi pateikti Komisijai informaciją, nurodytą šio sprendimo 1 priede: pateikti suinteresuotų pagalbos gavėjų sąrašą ir aiškiai nurodyti numatytas ir jau priimtas priemones, siekiant atgauti neteisėtą valstybės pagalbos sumą. Per du mėnesius Italija turi perduoti Komisijai visus dokumentus, kurie pateiktų įrodymus, kad neteisėtai gautos pagalbos grąžinimo procedūros pagalbos gavėjų atžvilgiu pradėtos. (aplinkraščiai, gražinimo įsakymai ir t. t.).

SPRENDIMAS:

1 straipsnis

1.   Italijos Ministerijos dekretu Nr. 173/2001 suteikta pagalba, įgyvendinant įstatymą Nr. 388/2000, ryšium su profesinio rengimo veiklos išlaidomis, teikiamos atskirų asmenų kaip viešojo švietimo sistemos dalių ir turinčių atskirą apyskaitą, nepatenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį ir nėra valstybės pagalba, nes minėta veikla nėra ekonominė veikla.

2.   1 dalyje minėta pagalba, suteikta ekonominės prigimties viešojo švietimo sistemos veiklai, gali teikiama Sutarties 86 straipsnio 2 dalies nuostatomis.

2 straipsnis

1.   Italijos pagalbos teikimo tvarka, nustatyta Ministerijos dekretu Nr. 173/2001, įgyvendinant įstatymo Nr. 388/2000 118 straipsnio 9 dalį, taip pat ir kitais įgyvendinimo teisės aktais priimtais Italijos regionuose, toje dalyje, kuri atitinka Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymą, yra neteisėta, kadangi apie tai nebuvo iš anksto informuota Komisija pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

2.   Pagalbos teikimo tvarka atitinka bendrosios rinkos principus, kai kalbama apie programos sudėtines dalis „pastatų ir priemonių pritaikymas ir pagerinimas neįgaliesiems patekti į patalpas“ ir „rengėjų ugdymas“.

3.   Pagalbos teikimo tvarka neatitinka bendrosios rinkos principų kaip kalbama apie programos sudėtines dalis „pagalba mokant turėtus mokesčius“, „personalo savanoriško išėjimo iš darbo skatinimas“, „informacinių sistemų taikymas“, „pastatų ir priemonių pritaikymas pagal privalomąsias saugos normas“.

3 straipsnis

1.   Italija turi imtis visų reikiamų priemonių, kad iš pagalbos gavėjų būtų atgauta pagal 2 straipsnio 3 dalį neteisėtai suteikta pagalbos suma.

2.   Pagalbos sumos išieškojimas atliekamas nedelsiant pagal nacionalinės teisės normas, kiek tai leidžia nedelsiamą ir veiksmingą šio sprendimo vykdymą.

3.   Išieškojimas privalo būti atliktas vėliausiai iki ateinančių mokestinių metų pabaigos po informacijos pateikimo apie priimtą sprendimą.

4.   Išieškomą sumą sudaro palūkanos, skaičiuojamos nuo datos, kai pagalba buvo suteikta, iki galutinio išieškojimo datos.

5.   Palūkanos skaičiuojamos vadovaujantis (EB) Komisijos reglamento Nr. 794/2004 V skyriumi.

6.   Italija ragina per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo visus pagalbos gavėjus, minimus 2 straipsnio 3 dalyje, grąžinti neteisėtai suteiktą pagalbą su atitinkamomis palūkanomis.

4 straipsnis

Per du mėnesius po šio sprendimo paskelbimo dienos Italija privalo pranešti Komisijai apie priemones, kurių imtasi, ir tai patvirtinti pateikdama prie šio sprendimo pridėtą informaciją.

Per tą patį laiką Italija turi perduoti Komisijai visus dokumentus, įrodančius, kad neteisėtos pagalbos išieškojimo procedūra pradėta.

5 straipsnis

Šios sprendimo vykdytoja yra Italijos Respublika.

Parengta Briuselyje, 2005 m. kovo 2 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 110, 2003 5 8, p. 8.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 10, 2001 1 13, p. 30.

3

(4)  OL L 10, 2001 1 13, p. 20. Reglamentas, pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 363/2004 2004 m. vasario 25 d. (OL L 63, 2004 2 28, p. 20).

4

(5)  Europos bendrijos Teisingumo Teismo sprendimas, 1988 m. rugsėjo 27 d., byla C-263/86, Belgija prieš Humbel ir Edel, 1988 m. p. 53659–10 ir 15–18 punktai.

5

(6)  Teismo sprendimas, 1993 m. gruodžio 7 d., byla C-109/92, Wirth prieš krašto sostinę Hannover, 1993 m. p. I-6447.

6

(7)  Žr. bylų išvadas nuo C-180/98 iki C-184/98, Pavlov ir kiti, 2000 m., p. I-6451, 74–75 punktai.

7

(8)  OL C 281, 1996 9 26, p. 3.

8

(9)  OL C 17, 2001 1 19, p. 4.

9

(10)  KOM(2001) 598 galutinis.

10

(11)  KOM(2003) 270, 2003 5 21.

11

(12)  KOM(2004) 374 galutinis.

12

(13)  Žr. 5 išnašą.

13

(14)  Žr. 6 išnašą.

14

(15)  Žr. 6 išnašą.

15

(16)  2001 m. spalio 25 d. sprendimas, byla C-475/99, „Ambulanz Glockner“, 2001 m., p. I-09089, 19 punktas.

16

(17)  2001 m. gegužės 10 d. sprendimas, byla C-203/99, „Henning Veedfald“, 2001 m., p. I-03569.

17

(18)  2001 m. liepos 12 d. sprendimas, bylos C-157/99, B.S.M. Smits/Stichting Ziekenfonds, 2001 m., p. I-5473, ir C-368/98, Abdon Vanbraekel, 2001, p. I-5363.

18

(19)  2000 rugsėjo 29 d. sprendimas, byla T-55/99, „Confederacion Espanola de Transporte de Mercancias“, rinkinys 2000 m., p. II-03207.

19

(20)  Žr. kiti 1988 07 13, byla 102/87, Prancūzijos Respublika c/ CCE, rinkinys 1988 m., p. 04067, ir sprendimas 2003 07 24, byla C-280/00, Altmark, rinkinys 2003 m., p. I-07747, 77–78 punktai.

20

(21)  Žr. 3 išnašą.

21

(22)  Žr. 4 išnašą.

22

(23)  OL L 10, 2001 1 13, p. 33.

23

(24)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

24

(25)  87 straipsnio 2 dalis nustato, kad bendrajai rinkai prieštarauja: a) socialinio pobūdžio pagalba, teikiama atskiriems vartotojams su sąlyga, kad būtų suderinta nediskriminuojant pagal produktų kilmę; b) pagalba, skirta gamtos stichinių nelaimių sukeltai žalai pašalinti arba kitais išskirtiniais atvejais; c) ekonominė pagalba, teikiama atskiriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams ...

25

(26)  87 straipsnio 3 dalis nustato pagalbą, kuri atitinka bendrosios rinkos sąlygas: b) pagalba, skirta ypatingam bendros europinės svarbos projektui įgyvendinti ; c) pagalba, skirta prastai ekonominei valstybės narės padėčiai pagerinti; d) pagalba, skirta kultūros plėtrai ir paveldo išsaugojimui, jei tai nekeičia mainų ir konkurencijos sąlygų Bendrijoje ir neprieštaraujant bendram interesui.

26

(27)  OL L 337, 2002 12 13, p. 3.

27

(28)  Žr. 23 išnašą.

28

(29)  Žr. 24 išnašą.

29

(30)  Žr. 27 išnašą.

30

(31)  Žr. 4 išnašą.

31

(32)  Žr. 27 išnašą.

32

(33)  Žr. 4 išnašą.

33

(34)  Žr. 3 išnašą.

34

(35)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

35

(36)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

36

---

PRIEDAS

Informacija dėl Komisijos sprendimo vykdymo C(2005)429

1.   Bendras pagalbos gavėjų skaičius ir bendra išieškomos suma

| 1.1 | Išsamiai nurodyti: Kaip bus skaičiuojama išieškomos suma iš atskirų pagalbos gavėjų, išskiriant






  — | kapitalą |
| --- | --- | --- |

1.1

Išsamiai nurodyti: Kaip bus skaičiuojama išieškomos suma iš atskirų pagalbos gavėjų, išskiriant

—

kapitalą

| — | palūkanas |
| --- | --- |

—

palūkanas

| 1.2 | bendra neteisėtai suteiktos pagalbos išieškoma suma pagal konkrečiu atveju nagrinėjamą pažeidimą (atitinkamai panaudota bendra suma, panaudota kokiu tikslu...); |
| --- | --- |

1.2

bendra neteisėtai suteiktos pagalbos išieškoma suma pagal konkrečiu atveju nagrinėjamą pažeidimą (atitinkamai panaudota bendra suma, panaudota kokiu tikslu...);

| 1.3 | bendras pagalbos gavėjų skaičius, iš kurių turi būti išieškoma pagal šį pažeidimą. |
| --- | --- |

1.3

bendras pagalbos gavėjų skaičius, iš kurių turi būti išieškoma pagal šį pažeidimą.

2.   Numatytos ir taikomos išieškojimo priemonės

| 2.1 | Prašoma išsamiai nurodyti, kokios priemonės yra numatytos ir kokios priemonės jau taikomos siekiant nedelsiant ir veiksmingai išieškoti neteisėtai suteiktos pagalbos sumą. Konkrečiai nurodyti teisinę bazę, taikomą šioms priemonėms. |
| --- | --- |

2.1

Prašoma išsamiai nurodyti, kokios priemonės yra numatytos ir kokios priemonės jau taikomos siekiant nedelsiant ir veiksmingai išieškoti neteisėtai suteiktos pagalbos sumą. Konkrečiai nurodyti teisinę bazę, taikomą šioms priemonėms.

| 2.2 | Iki kokios datos numatoma visiškai išieškoti neteisėtai suteiktos pagalbos sumą. |
| --- | --- |

2.2

Iki kokios datos numatoma visiškai išieškoti neteisėtai suteiktos pagalbos sumą.

3.   Informaciją apie atskirus pagalbos gavėjus

Prašoma lentelėje pateikti atskirą informaciją apie kiekvieną pagalbos gavėją, iš kurio privalo būti išieškoma neteisėtai suteiktos pagalbos suma pagal nustatytą pažeidimą, pažymėti apie jau išieškotą sumą iš pagalbos gavėjo:

| Pagalbos gavėjas | Bendra neteisėtai suteiktos pagalbos suma (1)

  Valiuta: ... | Grąžinta suma (2)

  Valiuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Pagalbos gavėjas

Bendra neteisėtai suteiktos pagalbos suma (1)

Valiuta: ...

Grąžinta suma (2)

Valiuta: ...

---

(1)  Suma, suteikta pagalbos gavėjui (atitinkamai pagal subsidijas, bendra suma)

(2)

| (°) | Bendras gražintos sumos dydis (kartu su palūkanomis) |
| --- | --- |

(°)

Bendras gražintos sumos dydis (kartu su palūkanomis)

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/36

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gruodžio 7 d.

Shetland Leasing and Property Developments Ltd investicijos į Šetlando salas (Jungtinė Karalystė)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4649)

(autentiškas tik tekstas anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/226/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1), ypač į jo 14 straipsnį,

paraginusi suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas pagal 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

kadangi:

I   PROCEDŪRA

| (1) | 2004 m. sausio mėn. Jungtinės Karalystės pilietis pranešė Komisijai apie investicijas, kuriose dalyvavo Jungtinės Karalystės Šetlando salų institucijos ir kurias buvo galima laikyti valstybės pagalba. 2004 m. vasario 17 d. ir 2004 m. rugsėjo 1 d. Jungtinei Karalystei skirtais laiškais Komisija paprašė Jungtinės Karalystės pateikti informaciją apie šias investicijas. Jungtinė Karalystė atsakė 2004 m. balandžio 30 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d. laiškais. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. sausio mėn. Jungtinės Karalystės pilietis pranešė Komisijai apie investicijas, kuriose dalyvavo Jungtinės Karalystės Šetlando salų institucijos ir kurias buvo galima laikyti valstybės pagalba. 2004 m. vasario 17 d. ir 2004 m. rugsėjo 1 d. Jungtinei Karalystei skirtais laiškais Komisija paprašė Jungtinės Karalystės pateikti informaciją apie šias investicijas. Jungtinė Karalystė atsakė 2004 m. balandžio 30 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d. laiškais.

| (2) | 2005 m. balandžio 20 d. laišku Komisija informavo Jungtinę Karalystę apie sprendimą inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Savo pastabas dėl šios bylos Jungtinė Karalystė pateikė 2005 m. gegužės 19 d. laišku. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. balandžio 20 d. laišku Komisija informavo Jungtinę Karalystę apie sprendimą inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Savo pastabas dėl šios bylos Jungtinė Karalystė pateikė 2005 m. gegužės 19 d. laišku.

| (3) | Komisijos sprendimas inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą 2005 m. birželio 10 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie šį atvejį. Jokių pastabų nebuvo gauta. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą 2005 m. birželio 10 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie šį atvejį. Jokių pastabų nebuvo gauta.

II   APIBŪDINIMAS

| (4) | Šetlando salų taryba (ŠST), Šetlando valdžios institucija, įsteigė du fondus – Šetlando plėtros fondą (toliau – Plėtros fondas) ir Šetlando salų tarybos labdaros fondą (toliau – Labdaros fondas). |
| --- | --- |

(4)

Šetlando salų taryba (ŠST), Šetlando valdžios institucija, įsteigė du fondus – Šetlando plėtros fondą (toliau – Plėtros fondas) ir Šetlando salų tarybos labdaros fondą (toliau – Labdaros fondas).

| (5) | Plėtros fondas buvo įsteigtas kaip pagrindinė Šetlando ekonominės plėtros projektų finansavimo priemonė; iš jo finansuojama paskolomis. Fondo valdytojais dirba ŠST patarėjai ir du nepriklausomi valdytojai. |
| --- | --- |

(5)

Plėtros fondas buvo įsteigtas kaip pagrindinė Šetlando ekonominės plėtros projektų finansavimo priemonė; iš jo finansuojama paskolomis. Fondo valdytojais dirba ŠST patarėjai ir du nepriklausomi valdytojai.

| (6) | Labdaros fondas yra ŠST patikos fondas, teikiantis paskolas labdaros tikslais. Labdaros fondo valdytojais dirba ŠST patarėjai ir du nepriklausomi valdytojai. |
| --- | --- |

(6)

Labdaros fondas yra ŠST patikos fondas, teikiantis paskolas labdaros tikslais. Labdaros fondo valdytojais dirba ŠST patarėjai ir du nepriklausomi valdytojai.

| (7) | Finansavimas Labdaros ir Plėtros fondams skiriamas iš ŠST įsteigto rezervų fondo. Šis rezervų fondas finansuojamas pagal 1974 m. liepos 12 d. ŠST ir naftos bendrovių, kurios naudojasi Sullum Voe uosto paslaugomis, sudarytą sutartį. Šioje sutartyje numatyta, kad minėtos bendrovės moka mokesčius už „žaliavinės naftos importą ir kaip kompensaciją už jų padarytus pažeidimus“. |
| --- | --- |

(7)

Finansavimas Labdaros ir Plėtros fondams skiriamas iš ŠST įsteigto rezervų fondo. Šis rezervų fondas finansuojamas pagal 1974 m. liepos 12 d. ŠST ir naftos bendrovių, kurios naudojasi Sullum Voe uosto paslaugomis, sudarytą sutartį. Šioje sutartyje numatyta, kad minėtos bendrovės moka mokesčius už „žaliavinės naftos importą ir kaip kompensaciją už jų padarytus pažeidimus“.

| (8) | Komercinei ir plėtros veiklai ŠST įsteigė pelno siekiančią ribotos atsakomybės prekybos bendrovę Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), kuri visa priklauso Labdaros fondui. SLAP priima saugoti vietinių įmonių nuosavas lėšas, teikia vietos pramonės įmonėms paskolas su komercinėmis palūkanomis ir stato pramoninius pastatus nuomai už komercinius mokesčius. |
| --- | --- |

(8)

Komercinei ir plėtros veiklai ŠST įsteigė pelno siekiančią ribotos atsakomybės prekybos bendrovę Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), kuri visa priklauso Labdaros fondui. SLAP priima saugoti vietinių įmonių nuosavas lėšas, teikia vietos pramonės įmonėms paskolas su komercinėmis palūkanomis ir stato pramoninius pastatus nuomai už komercinius mokesčius.

| (9) | SLAP, kaip ribotos atsakomybės komercinės bendrovės, priklausančios Labdaros fondui, veikla yra finansuojama Labdaros fondo lėšomis ir iš jos pačios pelno. Kai kuriems specialiems projektams lėšų taip pat skiria Plėtros fondas. |
| --- | --- |

(9)

SLAP, kaip ribotos atsakomybės komercinės bendrovės, priklausančios Labdaros fondui, veikla yra finansuojama Labdaros fondo lėšomis ir iš jos pačios pelno. Kai kuriems specialiems projektams lėšų taip pat skiria Plėtros fondas.

| (10) | 1999 m. SLAP valdyba nusprendė investuoti į bendrovę, pavadintą Shetland Seafish Ltd. Ši bendrovė buvo įsteigta 1999 m. spalio 7 d. po Williamson Ltd ir Ronas Ltd finansinio susijungimo. Tuo metu abi bendrovės dirbo nuostolingai ir buvo laikomos nemokiomis. Įsteigus Shetland Seafish Ltd ir sujungus abi nuostolingas bendroves, buvo tikimasi pelno padidėjimo ir greito naujosios bendrovės pelno. Buvo tikimasi, kad iki 2002 m. pabaigos Shetland Seafish Ltd gaus daugiau kaip 460 000 GBP pelną. |
| --- | --- |

(10)

1999 m. SLAP valdyba nusprendė investuoti į bendrovę, pavadintą Shetland Seafish Ltd. Ši bendrovė buvo įsteigta 1999 m. spalio 7 d. po Williamson Ltd ir Ronas Ltd finansinio susijungimo. Tuo metu abi bendrovės dirbo nuostolingai ir buvo laikomos nemokiomis. Įsteigus Shetland Seafish Ltd ir sujungus abi nuostolingas bendroves, buvo tikimasi pelno padidėjimo ir greito naujosios bendrovės pelno. Buvo tikimasi, kad iki 2002 m. pabaigos Shetland Seafish Ltd gaus daugiau kaip 460 000 GBP pelną.

| (11) | SLAP investavo į Shetland Seafish Ltd, įsigydama 156 250 (62,5 %) 1 GBP nominaliosios vertės paprastųjų akcijų ir 1 000 000 (100 %) 1 GBP nominaliosios vertės privilegijuotųjų akcijų. Kiti paprastųjų akcijų savininkai buvo Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 akcijų), p. L. A. Williamson (18 750 akcijų), p. R. A. Carter (18 750 akcijų) ir Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 akcijų). |
| --- | --- |

(11)

SLAP investavo į Shetland Seafish Ltd, įsigydama 156 250 (62,5 %) 1 GBP nominaliosios vertės paprastųjų akcijų ir 1 000 000 (100 %) 1 GBP nominaliosios vertės privilegijuotųjų akcijų. Kiti paprastųjų akcijų savininkai buvo Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 akcijų), p. L. A. Williamson (18 750 akcijų), p. R. A. Carter (18 750 akcijų) ir Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 akcijų).

| (12) | 2000 m. birželio mėn. SLAP valdyba nusprendė dar kartą investuoti į Shetland Seafish Ltd, kai bendrovė nusprendė perimti nuostolingos Šetlando žuvų perdirbimo bendrovės Whalsay Ltd veiklą. Finansuodama šį perėmimą, SLAP papildomai įsigijo dar 2 000 000Shetland Seafish Ltd privilegijuotųjų akcijų, kurias SLAP pasirašė per du kartus: 2000 m. lapkričio mėn. SLAP įsigijo 1 200 000, o vasario 16 d. – dar 800 000 privilegijuotųjų akcijų. |
| --- | --- |

(12)

2000 m. birželio mėn. SLAP valdyba nusprendė dar kartą investuoti į Shetland Seafish Ltd, kai bendrovė nusprendė perimti nuostolingos Šetlando žuvų perdirbimo bendrovės Whalsay Ltd veiklą. Finansuodama šį perėmimą, SLAP papildomai įsigijo dar 2 000 000Shetland Seafish Ltd privilegijuotųjų akcijų, kurias SLAP pasirašė per du kartus: 2000 m. lapkričio mėn. SLAP įsigijo 1 200 000, o vasario 16 d. – dar 800 000 privilegijuotųjų akcijų.

| (13) | Nuo 2001 m. vasario 16 d.Shetland Seafish Ltd išleistą akcinį kapitalą sudarė 250 000 paprastųjų ir 3 000 000 privilegijuotųjų akcijų, kurių pasiskirstymas ir savininkai buvo tie patys kaip ir pirmosios 1999 m. akcijų emisijos. |
| --- | --- |

(13)

Nuo 2001 m. vasario 16 d.Shetland Seafish Ltd išleistą akcinį kapitalą sudarė 250 000 paprastųjų ir 3 000 000 privilegijuotųjų akcijų, kurių pasiskirstymas ir savininkai buvo tie patys kaip ir pirmosios 1999 m. akcijų emisijos.

| (14) | Pagal 1999 m. gruodžio 17 d.Shetland Seafish Ltd valdybos priimtą specialų nutarimą, Shetland Seafish Ltd privilegijuotosios akcijos suteikia „teisę gauti nustatyto dydžio nekaupiamąjį privilegijuotųjų akcijų dividendą, kuris per metus sudaro 10 % (atskaičius susijusį mokesčio kreditą) tuo metu apmokėto kapitalo arba už jį sumokėto kredito, skaičiuojant nuo jo pasirašymo datos, ir išmokamas kiekvienais metais sausio 31 d. už 12 mėnesių iki tos datos; ir gali būti išpirktas už nominalią kainą (t. y. 1 už privilegijuotąją akciją) kartu su bet kokiu neišmokėtu privilegijuotųjų akcijų dividendu bendrovės nuožiūra bet kuriuo metu pasibaigus pirmiesiems metams nuo privilegijuotųjų akcijų paskirstymo datos.“ |
| --- | --- |

(14)

Pagal 1999 m. gruodžio 17 d.Shetland Seafish Ltd valdybos priimtą specialų nutarimą, Shetland Seafish Ltd privilegijuotosios akcijos suteikia „teisę gauti nustatyto dydžio nekaupiamąjį privilegijuotųjų akcijų dividendą, kuris per metus sudaro 10 % (atskaičius susijusį mokesčio kreditą) tuo metu apmokėto kapitalo arba už jį sumokėto kredito, skaičiuojant nuo jo pasirašymo datos, ir išmokamas kiekvienais metais sausio 31 d. už 12 mėnesių iki tos datos; ir gali būti išpirktas už nominalią kainą (t. y. 1 už privilegijuotąją akciją) kartu su bet kokiu neišmokėtu privilegijuotųjų akcijų dividendu bendrovės nuožiūra bet kuriuo metu pasibaigus pirmiesiems metams nuo privilegijuotųjų akcijų paskirstymo datos.“

| (15) | Pateikti duomenys rodo, kad nuo 1999 m. Shetland Seafish Ltd dirbo nuostolingai. |
| --- | --- |

(15)

Pateikti duomenys rodo, kad nuo 1999 m. Shetland Seafish Ltd dirbo nuostolingai.

| (16) | Savo 2004 m. balandžio 30 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d. laiškuose Jungtinė Karalystė nurodė, kad investicijas reikėtų laikyti privačiomis investicijomis, kadangi SLAP yra privati bendrovė, o investavimo metu ŠST ir SLAP teisėtai tikėjosi, kad investuoti pinigai bus laikomi privačiomis lėšomis. |
| --- | --- |

(16)

Savo 2004 m. balandžio 30 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d. laiškuose Jungtinė Karalystė nurodė, kad investicijas reikėtų laikyti privačiomis investicijomis, kadangi SLAP yra privati bendrovė, o investavimo metu ŠST ir SLAP teisėtai tikėjosi, kad investuoti pinigai bus laikomi privačiomis lėšomis.

| (17) | Antra, Jungtinė Karalystė nurodė, kad jeigu investuoti pinigai laikomi valstybės lėšomis, tuomet SLAP investuotos lėšos yra investicijos, dėl kurių sprendimą būtų galėjęs priimti įprastinis privatus ekonominės veiklos vykdytojas. Patvirtindama šį pareiškimą, Jungtinė Karalystė pateikė dvi ataskaitas, parengtas apie aptariamas investicijas: Shetland Seafish susijungimo ataskaitą ir Whalsay ataskaitą. |
| --- | --- |

(17)

Antra, Jungtinė Karalystė nurodė, kad jeigu investuoti pinigai laikomi valstybės lėšomis, tuomet SLAP investuotos lėšos yra investicijos, dėl kurių sprendimą būtų galėjęs priimti įprastinis privatus ekonominės veiklos vykdytojas. Patvirtindama šį pareiškimą, Jungtinė Karalystė pateikė dvi ataskaitas, parengtas apie aptariamas investicijas: Shetland Seafish susijungimo ataskaitą ir Whalsay ataskaitą.

| (18) | 1999 m. rugsėjo 27 d.Seafish susijungimo ataskaita – tai p. M. Goodlad ir p. S. Gillani SLAP direktoriams parengta „Pasiūlymo dėl L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited pertvarkymo ir susijungimo“ ataskaita. |
| --- | --- |

(18)

1999 m. rugsėjo 27 d.Seafish susijungimo ataskaita – tai p. M. Goodlad ir p. S. Gillani SLAP direktoriams parengta „Pasiūlymo dėl L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited pertvarkymo ir susijungimo“ ataskaita.

| (19) | Pagal ataskaitoje pateiktus skaičius ir prognozes, pelnas iš L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited susijungimo per įsteigtą Shetland Seafish Ltd turėtų būti gautas po trejų metų. |
| --- | --- |

(19)

Pagal ataskaitoje pateiktus skaičius ir prognozes, pelnas iš L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited susijungimo per įsteigtą Shetland Seafish Ltd turėtų būti gautas po trejų metų.

| (20) | Whalsay ataskaitą 2000 m. birželio mėn. parengė p. John Inkster, tuo metu dirbęs Whalsay Fish Processors Ltd vykdomuoju direktoriumi. Šioje ataskaitoje analizuojama susijusių bendrovių padėtis, rinkos pokyčiai ir nauda, kurią gali gauti Shetland Seafish Ltd iš Whalsay Ltd įsigijimo. |
| --- | --- |

(20)

Whalsay ataskaitą 2000 m. birželio mėn. parengė p. John Inkster, tuo metu dirbęs Whalsay Fish Processors Ltd vykdomuoju direktoriumi. Šioje ataskaitoje analizuojama susijusių bendrovių padėtis, rinkos pokyčiai ir nauda, kurią gali gauti Shetland Seafish Ltd iš Whalsay Ltd įsigijimo.

| (21) | Komisijos nuomone, pagal Jungtinės Karalystės valdžios institucijų pateiktose ataskaitose nurodytus skaičius ir duomenis neįmanoma nustatyti, ar šias investicijas galima laikyti pelningomis ir ar SLAP veikė kaip įprastinis privatus investuotojas. Be to, kadangi investicijos buvo akivaizdžiai naudingos susijusioms bendrovėms, o pastarosios tiesiogiai konkuravo su kitomis žuvų perdirbimo įmonėmis Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse narėse, Komisijos nuomone, investicijas buvo galima laikyti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnį. |
| --- | --- |

(21)

Komisijos nuomone, pagal Jungtinės Karalystės valdžios institucijų pateiktose ataskaitose nurodytus skaičius ir duomenis neįmanoma nustatyti, ar šias investicijas galima laikyti pelningomis ir ar SLAP veikė kaip įprastinis privatus investuotojas. Be to, kadangi investicijos buvo akivaizdžiai naudingos susijusioms bendrovėms, o pastarosios tiesiogiai konkuravo su kitomis žuvų perdirbimo įmonėmis Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse narėse, Komisijos nuomone, investicijas buvo galima laikyti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnį.

| (22) | Kadangi investuota buvo 1999 m. ir 2000 m., šios investicijos buvo vertinamos atsižvelgiant į 1997 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (3). Pagal šių gairių 2.3 punktą, jeigu pagalba neatitinka jose nustatytų sąlygų, kiekvienas atvejis turi būti vertinamas atskirai. Pagal 1.2 punktą, valstybės pagalba, kuri skiriama netaikant gavėjams jokių prievolių, kai siekiama pagerinti įmonių padėtį ir padidinti jų veiklos likvidumą, ir dėl kurios gavėjas gauna didesnes pajamas, kaip pagalba veiklai yra nesuderinama su bendrąja rinka. Gairėse nustatyta, kad pagalbą veiklai galima laikyti suderinama su bendrąja rinka tada, kai tokia pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, neprieštaraujančiu bendrajai rinkai. Kadangi toks restruktūrizavimo planas nebuvo pateiktas, Komisija nusprendė, jog investicijos buvo nesuderinamos su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi investuota buvo 1999 m. ir 2000 m., šios investicijos buvo vertinamos atsižvelgiant į 1997 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (3). Pagal šių gairių 2.3 punktą, jeigu pagalba neatitinka jose nustatytų sąlygų, kiekvienas atvejis turi būti vertinamas atskirai. Pagal 1.2 punktą, valstybės pagalba, kuri skiriama netaikant gavėjams jokių prievolių, kai siekiama pagerinti įmonių padėtį ir padidinti jų veiklos likvidumą, ir dėl kurios gavėjas gauna didesnes pajamas, kaip pagalba veiklai yra nesuderinama su bendrąja rinka. Gairėse nustatyta, kad pagalbą veiklai galima laikyti suderinama su bendrąja rinka tada, kai tokia pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, neprieštaraujančiu bendrajai rinkai. Kadangi toks restruktūrizavimo planas nebuvo pateiktas, Komisija nusprendė, jog investicijos buvo nesuderinamos su bendrąja rinka.

III   JUNGTINĖS KARALYSTĖS PATEIKTOS PASTABOS

| (23) | Savo 2005 m. gegužės 19 d. atsakymu Jungtinė Karalystė tvirtina, kad SLAP reikėtų laikyti privačia bendrove. Jame taip pat nurodoma, kad visi šio atvejo įrodymai jau buvo išsiųsti Komisijai, kad Seafish susijungimo ataskaitoje pateikta informacija yra laikoma pakankamu pagrindu padarytoms prielaidoms, kad ataskaitoje išdėstytas prielaidas reikėtų laikyti konservatyviomis ir pagrįstomis ir kad joje nurodytas verslo pirminio sujungimo atvejis buvo pateisinamas, atsižvelgiant į SLAP, kaip į privataus investuotojo, pajėgumą. |
| --- | --- |

(23)

Savo 2005 m. gegužės 19 d. atsakymu Jungtinė Karalystė tvirtina, kad SLAP reikėtų laikyti privačia bendrove. Jame taip pat nurodoma, kad visi šio atvejo įrodymai jau buvo išsiųsti Komisijai, kad Seafish susijungimo ataskaitoje pateikta informacija yra laikoma pakankamu pagrindu padarytoms prielaidoms, kad ataskaitoje išdėstytas prielaidas reikėtų laikyti konservatyviomis ir pagrįstomis ir kad joje nurodytas verslo pirminio sujungimo atvejis buvo pateisinamas, atsižvelgiant į SLAP, kaip į privataus investuotojo, pajėgumą.

| (24) | Jungtinė Karalystė teigia, kad, jeigu Komisija priimtų neigiamą sprendimą, suteiktą pagalbą grąžinti neturėtų būti reikalaujama, nes tai prieštarautų teisėtų lūkesčių apsaugos principui. Nurodžiusi 2003 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimą 2003/612/EB dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose (Jungtinė Karalystė) (4), Jungtinė Karalystė baigia teiginiu, kad visa Jungtinės Karalystės institucijų veikla rodo, jog šis fondas yra privatus pagal Bendrijos struktūrinių fondų veiklą reglamentuojančias taisykles. |
| --- | --- |

(24)

Jungtinė Karalystė teigia, kad, jeigu Komisija priimtų neigiamą sprendimą, suteiktą pagalbą grąžinti neturėtų būti reikalaujama, nes tai prieštarautų teisėtų lūkesčių apsaugos principui. Nurodžiusi 2003 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimą 2003/612/EB dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose (Jungtinė Karalystė) (4), Jungtinė Karalystė baigia teiginiu, kad visa Jungtinės Karalystės institucijų veikla rodo, jog šis fondas yra privatus pagal Bendrijos struktūrinių fondų veiklą reglamentuojančias taisykles.

IV   VERTINIMAS

| (25) | Pirmiausia būtina nustatyti, ar aptariamąją priemonę galima laikyti valstybės pagalba, ir, jeigu taip, ar ši pagalba yra suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(25)

Pirmiausia būtina nustatyti, ar aptariamąją priemonę galima laikyti valstybės pagalba, ir, jeigu taip, ar ši pagalba yra suderinama su bendrąja rinka.

A.   Valstybės pagalbos buvimas.

| (26) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, „kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Valstybės pagalbai galima priskirti priemonę, kuri atitinka keturias sąlygas: pirma, priemonė turi duoti tam tikros naudos įmonėms, kurios ja naudojasi; antra, pagalba turi būti skiriama valstybės arba iš valstybinių išteklių; trečia, dėl tam tikroms įmonėms skiriamos pagalbos iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija; ir, galiausia, pagalba turi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(26)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, „kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Valstybės pagalbai galima priskirti priemonę, kuri atitinka keturias sąlygas: pirma, priemonė turi duoti tam tikros naudos įmonėms, kurios ja naudojasi; antra, pagalba turi būti skiriama valstybės arba iš valstybinių išteklių; trečia, dėl tam tikroms įmonėms skiriamos pagalbos iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija; ir, galiausia, pagalba turi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių.

| (27) | Investicijoms naudojamos SLAP lėšos yra finansuojamos iš Labdaros fondo. ŠST įsteigto Labdaros fondo paskirtis – Šetlando bendruomenės vardu priimti ir saugoti kompensacijas už pažeidimus, kurias sutiko sumokėti naftos sektorius. |
| --- | --- |

(27)

Investicijoms naudojamos SLAP lėšos yra finansuojamos iš Labdaros fondo. ŠST įsteigto Labdaros fondo paskirtis – Šetlando bendruomenės vardu priimti ir saugoti kompensacijas už pažeidimus, kurias sutiko sumokėti naftos sektorius.

| (28) | Kaip nurodyta 2003 m. birželio 3 d. Komisijos sprendime dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose, šie pinigai, kurie iš tikrųjų yra tiesiogiai susiję ne su uosto paslaugų teikimo pažeidimu, o su pažeidimu, padarytu Šetlando salų gyventojams, turi būti laikomi ne privačiomis lėšomis, o „valstybiniais ištekliais“ pagal EB sutarties 87 straipsnį. |
| --- | --- |

(28)

Kaip nurodyta 2003 m. birželio 3 d. Komisijos sprendime dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose, šie pinigai, kurie iš tikrųjų yra tiesiogiai susiję ne su uosto paslaugų teikimo pažeidimu, o su pažeidimu, padarytu Šetlando salų gyventojams, turi būti laikomi ne privačiomis lėšomis, o „valstybiniais ištekliais“ pagal EB sutarties 87 straipsnį.

| (29) | Šiuo metu tiriamoms SLAP investicijoms yra skiriamas tos pačios rūšies finansavimas. Atsižvelgiant į 24 pastraipoje minėto Komisijos sprendimo išvadas ir tai, kad Jungtinė Karalystė nepateikė jokių papildomų įrodymų, jog šios lėšos yra privačios, Komisija mano, kad šios investicijos turi būti laikomos finansuojamomis iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(29)

Šiuo metu tiriamoms SLAP investicijoms yra skiriamas tos pačios rūšies finansavimas. Atsižvelgiant į 24 pastraipoje minėto Komisijos sprendimo išvadas ir tai, kad Jungtinė Karalystė nepateikė jokių papildomų įrodymų, jog šios lėšos yra privačios, Komisija mano, kad šios investicijos turi būti laikomos finansuojamomis iš valstybinių išteklių.

| (30) | Be to, pirmiau minėtame Komisijos sprendime yra nurodyta, kad Labdaros fondo valdytojai yra ŠST konsultantai. Nors šie konsultantai yra ex officio fondo valdytojai, tai, kad juos paskyrė ŠST, reiškia, jog pastaroji gali daryti dominuojančią įtaką fondui ir SLAP bei jų turimoms lėšoms. Dėl to yra tam tikrų požymių, rodančių, kad sprendimų negalima priimti neatsižvelgus į valdžios institucijos reikalavimus. |
| --- | --- |

(30)

Be to, pirmiau minėtame Komisijos sprendime yra nurodyta, kad Labdaros fondo valdytojai yra ŠST konsultantai. Nors šie konsultantai yra ex officio fondo valdytojai, tai, kad juos paskyrė ŠST, reiškia, jog pastaroji gali daryti dominuojančią įtaką fondui ir SLAP bei jų turimoms lėšoms. Dėl to yra tam tikrų požymių, rodančių, kad sprendimų negalima priimti neatsižvelgus į valdžios institucijos reikalavimus.

| (31) | Atsižvelgiant į Stardust bylą (5) ir į tai, kad SLAP yra finansuojama iš valstybės lėšų, o valdžios institucija gali daryti tiesioginę arba netiesioginę dominuojančią įtaką Labdaros fondui ir jo lėšoms, sprendimus dėl tų lėšų reikia laikyti priimtais valdžios institucijos ir vykdomais iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į Stardust bylą (5) ir į tai, kad SLAP yra finansuojama iš valstybės lėšų, o valdžios institucija gali daryti tiesioginę arba netiesioginę dominuojančią įtaką Labdaros fondui ir jo lėšoms, sprendimus dėl tų lėšų reikia laikyti priimtais valdžios institucijos ir vykdomais iš valstybinių išteklių.

| (32) | Valstybinės investicijos yra laikomos valstybės pagalba, jeigu sprendimas dėl jų priimamas pagal normalius rinkos ekonomikos principus veikiančiam privačiam investuotojui nepriimtinomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(32)

Valstybinės investicijos yra laikomos valstybės pagalba, jeigu sprendimas dėl jų priimamas pagal normalius rinkos ekonomikos principus veikiančiam privačiam investuotojui nepriimtinomis aplinkybėmis.

| (33) | Jungtinės Karalystės nuomone, SLAP, investuodama į Shetland Seafish Ltd, taip pat Shetland Seafish Ltd perimant Whalsay Ltd, veikė kaip įprastinis investuotojas. Teigiama, kad tai patvirtina dvi ataskaitos, pateiktos valdybai lėšų investavimo metu: Shetland Seafish susijungimo ataskaita ir Whalsay ataskaita. |
| --- | --- |

(33)

Jungtinės Karalystės nuomone, SLAP, investuodama į Shetland Seafish Ltd, taip pat Shetland Seafish Ltd perimant Whalsay Ltd, veikė kaip įprastinis investuotojas. Teigiama, kad tai patvirtina dvi ataskaitos, pateiktos valdybai lėšų investavimo metu: Shetland Seafish susijungimo ataskaita ir Whalsay ataskaita.

| (34) | Investiciją galima laikyti atitinkančią rinkos ekonomikos investuotojo principą, jeigu investavimo aplinkybės yra priimtinos įprastinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Investicijos nebūtų galima laikyti atitinkančia minėto principo, jeigu bendrovės finansinė padėtis, ypač jos skolos struktūra ir dydis, neleidžia tikėtis normalaus pelno per pagrįstą laikotarpį po investicijos. |
| --- | --- |

(34)

Investiciją galima laikyti atitinkančią rinkos ekonomikos investuotojo principą, jeigu investavimo aplinkybės yra priimtinos įprastinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Investicijos nebūtų galima laikyti atitinkančia minėto principo, jeigu bendrovės finansinė padėtis, ypač jos skolos struktūra ir dydis, neleidžia tikėtis normalaus pelno per pagrįstą laikotarpį po investicijos.

| (35) | 1999 m. rugsėjo 27 d.Seafish susijungimo ataskaitoje nurodytas numatomas pelnas yra paremtas tam tikromis prielaidomis, kurioms pateikta per mažai argumentų. Ataskaitoje pateiktos 2000 m., 2001 m. bei 2002 m. pelno ir nuostolių, balanso ir pinigų srautų ataskaitų prognozės. Šiuose lapuose pateikti duomenys rodo, kad Shetland Seafish Ltd turėtų veikti pelningai, o jos apyvarta, palyginti su 2000 m., 2001 m. turėtų padidėti daugiau kaip 16 %, o 2002 m. – 26 %. Tačiau ataskaitoje pateiktų skaičių ir argumentų nepakanka šių prognozių patikimumui įrodyti, kadangi ataskaitoje nepateikta jas patvirtinančių reikiamų tiekimo, kainų ir gamybos duomenų. |
| --- | --- |

(35)

1999 m. rugsėjo 27 d.Seafish susijungimo ataskaitoje nurodytas numatomas pelnas yra paremtas tam tikromis prielaidomis, kurioms pateikta per mažai argumentų. Ataskaitoje pateiktos 2000 m., 2001 m. bei 2002 m. pelno ir nuostolių, balanso ir pinigų srautų ataskaitų prognozės. Šiuose lapuose pateikti duomenys rodo, kad Shetland Seafish Ltd turėtų veikti pelningai, o jos apyvarta, palyginti su 2000 m., 2001 m. turėtų padidėti daugiau kaip 16 %, o 2002 m. – 26 %. Tačiau ataskaitoje pateiktų skaičių ir argumentų nepakanka šių prognozių patikimumui įrodyti, kadangi ataskaitoje nepateikta jas patvirtinančių reikiamų tiekimo, kainų ir gamybos duomenų.

| (36) | Nepaisant to, kad Komisija negali nustatyti šių prognozių ir prielaidų patikimumo net tada, jei jas būtų galima laikyti tiksliomis ir patikimomis, neturint tokių tiekimo, kainų ir gamybos duomenų, jos būtų nepakankamos jokiam įprastiniam privačiam investuotojui, norinčiam investuoti į tokią veiklą. |
| --- | --- |

(36)

Nepaisant to, kad Komisija negali nustatyti šių prognozių ir prielaidų patikimumo net tada, jei jas būtų galima laikyti tiksliomis ir patikimomis, neturint tokių tiekimo, kainų ir gamybos duomenų, jos būtų nepakankamos jokiam įprastiniam privačiam investuotojui, norinčiam investuoti į tokią veiklą.

| (37) | Ataskaitoje paminėta, kad „nauja valdymo organizavimo ir gamybos strategija buvo kruopščiai kuriama, siekiant pašalinti abiejose bendrovėse anksčiau buvusį trūkumą. Tačiau naujoji filosofija yra grindžiama tuo, kad sėkmingą ir nenutrūkstamą sykų perdirbimą Šetlande užtikrins tik į rinką orientuotas požiūris“. Jungtinės Karalystės nuomone, tai įrodo, jog investavimo metu buvo siekiama bendrovių veiklos suderinamumo su jų rinka, siekiant užtikrinti ilgalaikį jų gyvybingumą. |
| --- | --- |

(37)

Ataskaitoje paminėta, kad „nauja valdymo organizavimo ir gamybos strategija buvo kruopščiai kuriama, siekiant pašalinti abiejose bendrovėse anksčiau buvusį trūkumą. Tačiau naujoji filosofija yra grindžiama tuo, kad sėkmingą ir nenutrūkstamą sykų perdirbimą Šetlande užtikrins tik į rinką orientuotas požiūris“. Jungtinės Karalystės nuomone, tai įrodo, jog investavimo metu buvo siekiama bendrovių veiklos suderinamumo su jų rinka, siekiant užtikrinti ilgalaikį jų gyvybingumą.

| (38) | Remdamasi ataskaitoje pateiktais skaičiais ir duomenimis, Komisija pastebi, kad Jungtinės Karalystės argumentai buvo taikomi neteisingai ir neišsamiai. Komisija mano, kad, neturint išsamių duomenų apie sprendimą investuoti, investicijos iš tikrųjų negalima laikyti pelninga, dėl to SLAP veikė ne kaip įprastinis privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(38)

Remdamasi ataskaitoje pateiktais skaičiais ir duomenimis, Komisija pastebi, kad Jungtinės Karalystės argumentai buvo taikomi neteisingai ir neišsamiai. Komisija mano, kad, neturint išsamių duomenų apie sprendimą investuoti, investicijos iš tikrųjų negalima laikyti pelninga, dėl to SLAP veikė ne kaip įprastinis privatus investuotojas.

| (39) | Whalsay ataskaitą parengė Whalsay Ltd valdantysis direktorius. Jos negalima laikyti nepriklausoma Whalsay ataskaita arba galimo Shetland Seafish Ltd šios bendrovės įsigijimo ataskaita. Ataskaitoje nurodoma, kad abi bendrovės patiria akivaizdžių sunkumų dėl lašišų tiekimo rinkai ribojimo, o jų susijungimas „gali būti ne tik geriausia, bet ir vienintelė galimybė užtikrinti nenutrūkstamą ir darnią veiklą šiame pramonės sektoriuje“. |
| --- | --- |

(39)

Whalsay ataskaitą parengė Whalsay Ltd valdantysis direktorius. Jos negalima laikyti nepriklausoma Whalsay ataskaita arba galimo Shetland Seafish Ltd šios bendrovės įsigijimo ataskaita. Ataskaitoje nurodoma, kad abi bendrovės patiria akivaizdžių sunkumų dėl lašišų tiekimo rinkai ribojimo, o jų susijungimas „gali būti ne tik geriausia, bet ir vienintelė galimybė užtikrinti nenutrūkstamą ir darnią veiklą šiame pramonės sektoriuje“.

| (40) | Be to, ataskaitoje nurodoma, kad „dėl to, SLAP valdybai nusprendus pritarti pasiūlymams investuoti į Seafish ir Whalsay susijungimą, jos sprendimas turi tapti ilgalaikio lašišų atsargų užtikrinimo pagrindu; kitu atveju sprendimas pritarti susijungimui būtų labai rizikingas, dėl jo SLAP bei Seafish taptų pažeidžiamos“. |
| --- | --- |

(40)

Be to, ataskaitoje nurodoma, kad „dėl to, SLAP valdybai nusprendus pritarti pasiūlymams investuoti į Seafish ir Whalsay susijungimą, jos sprendimas turi tapti ilgalaikio lašišų atsargų užtikrinimo pagrindu; kitu atveju sprendimas pritarti susijungimui būtų labai rizikingas, dėl jo SLAP bei Seafish taptų pažeidžiamos“.

| (41) | Ataskaitoje išdėstytos aiškios abejonės dėl pelno, gausimo iš bendrovių susijungimo, ir dėl užimtumo šiame sektoriuje užtikrinimo. Be to, ataskaitoje pateiktų duomenų nepakanka aptariamos investicijos pelningumui įrodyti. Tai rodo, kad priimant sprendimą investuoti nebuvo gauta ir panaudota jokios papildomos informacijos, o Jungtinė Karalystė aiškiai patvirtino, kad sprendimas investuoti iš tikrųjų buvo priimtas remiantis tik šia ataskaita. Dėl to, ypač atsižvelgiant į ataskaitoje išreikštą abejonę ir į tai, kad trūksta papildomų duomenų, įrodančių, kad yra kitaip, vienintelė išvada, kurią gali padaryti Komisija, yra ta, kad dėl šios investicijos įprastinis privatus investuotojas taip pat nebūtų priėmęs sprendimo. |
| --- | --- |

(41)

Ataskaitoje išdėstytos aiškios abejonės dėl pelno, gausimo iš bendrovių susijungimo, ir dėl užimtumo šiame sektoriuje užtikrinimo. Be to, ataskaitoje pateiktų duomenų nepakanka aptariamos investicijos pelningumui įrodyti. Tai rodo, kad priimant sprendimą investuoti nebuvo gauta ir panaudota jokios papildomos informacijos, o Jungtinė Karalystė aiškiai patvirtino, kad sprendimas investuoti iš tikrųjų buvo priimtas remiantis tik šia ataskaita. Dėl to, ypač atsižvelgiant į ataskaitoje išreikštą abejonę ir į tai, kad trūksta papildomų duomenų, įrodančių, kad yra kitaip, vienintelė išvada, kurią gali padaryti Komisija, yra ta, kad dėl šios investicijos įprastinis privatus investuotojas taip pat nebūtų priėmęs sprendimo.

| (42) | Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad 1999 m. ir 2000 m. SLAP investicijos į Shetland Seafish Ltd nėra įprastinės komercinės investicijos, dėl kurių būtų galėjęs priimti sprendimą bet kuris įprastinis privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad 1999 m. ir 2000 m. SLAP investicijos į Shetland Seafish Ltd nėra įprastinės komercinės investicijos, dėl kurių būtų galėjęs priimti sprendimą bet kuris įprastinis privatus investuotojas.

| (43) | Remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad susijusios bendrovės L. A. Williamson Ltd ir Ronas Ltd, susijungusios į Shetland Seafish Ltd ir Whalsay Ltd, nebūtų galėjusios toliau veikti be aptariamų investicijų. Bet kuriuo atveju, investicijos sustiprino bendrovių padėtį rinkoje, kurios jos kitaip nebūtų užsitikrinusios. |
| --- | --- |

(43)

Remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad susijusios bendrovės L. A. Williamson Ltd ir Ronas Ltd, susijungusios į Shetland Seafish Ltd ir Whalsay Ltd, nebūtų galėjusios toliau veikti be aptariamų investicijų. Bet kuriuo atveju, investicijos sustiprino bendrovių padėtį rinkoje, kurios jos kitaip nebūtų užsitikrinusios.

| (44) | Investicijos yra skiriamos susijusioms bendrovėms, o šios tiesiogiai konkuruoja su kitomis žuvų perdirbimo bendrovėmis Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse narėse; dėl to jos iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(44)

Investicijos yra skiriamos susijusioms bendrovėms, o šios tiesiogiai konkuruoja su kitomis žuvų perdirbimo bendrovėmis Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse narėse; dėl to jos iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją.

| (45) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, SLAP investicijos į Shetland Seafish Ltd yra laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnį. |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, SLAP investicijos į Shetland Seafish Ltd yra laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnį.

B.   Suderinamumas su bendrąja rinka

| (46) | Valstybės pagalbą galima pripažinti suderinama su bendrąja rinka, jeigu ji atitinka vieną iš EB sutartyje nustatytų išimčių. Kalbant apie valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, valstybės pagalbos priemonės yra laikomos suderinamomis su bendrąja rinka, jeigu jos atitinka 2004 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (6). Pagal minėtų gairių 5.3 punktą, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte nurodyta „neteisėta pagalba“ bus vertinama pagal gaires, kurios buvo taikomos pagalbą nustatančio administracinio teisės akto įsigaliojimo metu. |
| --- | --- |

(46)

Valstybės pagalbą galima pripažinti suderinama su bendrąja rinka, jeigu ji atitinka vieną iš EB sutartyje nustatytų išimčių. Kalbant apie valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, valstybės pagalbos priemonės yra laikomos suderinamomis su bendrąja rinka, jeigu jos atitinka 2004 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (6). Pagal minėtų gairių 5.3 punktą, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte nurodyta „neteisėta pagalba“ bus vertinama pagal gaires, kurios buvo taikomos pagalbą nustatančio administracinio teisės akto įsigaliojimo metu.

| (47) | Kadangi SLAP lėšos buvo investuotos 1999 m. ir 2000 m., pagalbos suderinamumą reikės vertinti pagal tuo metu galiojusias 1997 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (toliau – gairės; žr. 22 pastraipą). |
| --- | --- |

(47)

Kadangi SLAP lėšos buvo investuotos 1999 m. ir 2000 m., pagalbos suderinamumą reikės vertinti pagal tuo metu galiojusias 1997 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (toliau – gairės; žr. 22 pastraipą).

| (48) | Pagal minėtų gairių 2.3 punktą, pagalbą investicijoms į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą galima laikyti suderinamą su bendrąja rinka, jeigu jos skyrimo sąlygos yra panašios į Reglamente (EB) Nr. 3699/93 nustatytas sąlygas ir yra bent jau tokios pat griežtos, taip pat jeigu pagalbos lygis subsidijos ekvivalentu neviršija bendro nacionalinių ir Bendrijos subsidijų lygio pagal minėtas taisykles. Be to, jeigu pagalba yra susijusi su investicijomis, kurioms pagal Reglamentą (EB) Nr. 3699/93 netaikomas finansavimas Bendrijos paramos lėšomis, jos suderinamumą su bendrosios žuvininkystės politikos tikslais Komisija turi įvertinti kiekvienu atskiru atveju. |
| --- | --- |

(48)

Pagal minėtų gairių 2.3 punktą, pagalbą investicijoms į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą galima laikyti suderinamą su bendrąja rinka, jeigu jos skyrimo sąlygos yra panašios į Reglamente (EB) Nr. 3699/93 nustatytas sąlygas ir yra bent jau tokios pat griežtos, taip pat jeigu pagalbos lygis subsidijos ekvivalentu neviršija bendro nacionalinių ir Bendrijos subsidijų lygio pagal minėtas taisykles. Be to, jeigu pagalba yra susijusi su investicijomis, kurioms pagal Reglamentą (EB) Nr. 3699/93 netaikomas finansavimas Bendrijos paramos lėšomis, jos suderinamumą su bendrosios žuvininkystės politikos tikslais Komisija turi įvertinti kiekvienu atskiru atveju.

| (49) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2468/98, 1998 m. lapkričio 3 d. pakeitusio Reglamentą (EB) Nr. 3699/93 (7), 11 straipsnio 1 dalimi, minėto reglamento II priede nustatytomis sąlygomis valstybės narės gali imtis priemonių, skatinančių kapitalo investicijas žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimo ir prekybos srityje. II priedo 2.4 punkte nustatyta, kad tinkamos finansuoti investicijos į perdirbimą ir prekybą visų pirma yra susijusios su pastatų ir įrenginių statyba bei įsigijimu, naujos įrangos ir įrenginių, reikalingų žuvininkystės ir akvakultūros produktams perdirbti bei prekybai nuo iškrovimo iki galutinio produkto etapo, įsigijimu arba naujų technologijų, visų pirma skirtų konkurencingumui padidinti ir pridėtinei vertei kurti, taikymu. |
| --- | --- |

(49)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2468/98, 1998 m. lapkričio 3 d. pakeitusio Reglamentą (EB) Nr. 3699/93 (7), 11 straipsnio 1 dalimi, minėto reglamento II priede nustatytomis sąlygomis valstybės narės gali imtis priemonių, skatinančių kapitalo investicijas žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimo ir prekybos srityje. II priedo 2.4 punkte nustatyta, kad tinkamos finansuoti investicijos į perdirbimą ir prekybą visų pirma yra susijusios su pastatų ir įrenginių statyba bei įsigijimu, naujos įrangos ir įrenginių, reikalingų žuvininkystės ir akvakultūros produktams perdirbti bei prekybai nuo iškrovimo iki galutinio produkto etapo, įsigijimu arba naujų technologijų, visų pirma skirtų konkurencingumui padidinti ir pridėtinei vertei kurti, taikymu.

| (50) | SLAP investicijų negalima laikyti investicijomis, susijusiomis su bet kuriuo iš minėtų klausimų, todėl jos turėtų būti vertinamos kiekvienu atveju atskirai pagal gairių 2.3 punktą. |
| --- | --- |

(50)

SLAP investicijų negalima laikyti investicijomis, susijusiomis su bet kuriuo iš minėtų klausimų, todėl jos turėtų būti vertinamos kiekvienu atveju atskirai pagal gairių 2.3 punktą.

| (51) | Kadangi investicijos pagerina bendrą Shetland Seafish Ltd finansinę padėtį, šią pagalbą reikėtų laikyti pagalba veiklai. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi investicijos pagerina bendrą Shetland Seafish Ltd finansinę padėtį, šią pagalbą reikėtų laikyti pagalba veiklai.

| (52) | Pagal gairių 1.2 punkte nustatytus bendruosius principus, valstybės pagalba, kuri teikiama netaikant gavėjams jokių prievolių ir yra skirta įmonių padėčiai gerinti bei jų veiklos likvidumui didinti arba skaičiuojama pagal pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintus vienetus arba gamybos priemones ir dėl kurios gavėjas gauna didesnes pajamas, kaip pagalba veiklai yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(52)

Pagal gairių 1.2 punkte nustatytus bendruosius principus, valstybės pagalba, kuri teikiama netaikant gavėjams jokių prievolių ir yra skirta įmonių padėčiai gerinti bei jų veiklos likvidumui didinti arba skaičiuojama pagal pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintus vienetus arba gamybos priemones ir dėl kurios gavėjas gauna didesnes pajamas, kaip pagalba veiklai yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (53) | Kalbant apie tokią pagalbą veiklai, minėtame gairių punkte nurodoma, kad Komisija kiekvienu atskiru atveju privalo įvertinti, ar pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, kuris laikomas suderinamu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(53)

Kalbant apie tokią pagalbą veiklai, minėtame gairių punkte nurodoma, kad Komisija kiekvienu atskiru atveju privalo įvertinti, ar pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, kuris laikomas suderinamu su bendrąja rinka.

| (54) | Jungtinė Karalystė nepateikė jokio restruktūrizavimo plano Komisijai vertinti. Kadangi gairėse nustatyta, kad pagalbą veiklai galima laikyti suderinama su bendrąja rinka tik tuo atveju, jeigu tokia pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, kuris yra suderinamas su bendrąja rinka, šios investicijos neatitinka minėtų gairių. |
| --- | --- |

(54)

Jungtinė Karalystė nepateikė jokio restruktūrizavimo plano Komisijai vertinti. Kadangi gairėse nustatyta, kad pagalbą veiklai galima laikyti suderinama su bendrąja rinka tik tuo atveju, jeigu tokia pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, kuris yra suderinamas su bendrąja rinka, šios investicijos neatitinka minėtų gairių.

C.   Pagalbos susigrąžinimas

| (55) | Pagal Reglamento Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, kai neteisėtos pagalbos atveju priimami neigiami sprendimai, Komisijos sprendimu atitinkama valstybė narė privalo imtis visų reikiamų priemonių pagalbai iš gavėjo susigrąžinti. Komisija neturėtų reikalauti susigrąžinti pagalbą, jeigu tai prieštarautų Bendrijos teisės bendrajam principui. Teisėtų lūkesčių apsaugos principas yra Bendrijos teisės bendrasis principas. Komisijos nuomone, šiuo atveju minėtas principas neleidžia susigrąžinti pagalbos dėl toliau išvardytų priežasčių. |
| --- | --- |

(55)

Pagal Reglamento Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, kai neteisėtos pagalbos atveju priimami neigiami sprendimai, Komisijos sprendimu atitinkama valstybė narė privalo imtis visų reikiamų priemonių pagalbai iš gavėjo susigrąžinti. Komisija neturėtų reikalauti susigrąžinti pagalbą, jeigu tai prieštarautų Bendrijos teisės bendrajam principui. Teisėtų lūkesčių apsaugos principas yra Bendrijos teisės bendrasis principas. Komisijos nuomone, šiuo atveju minėtas principas neleidžia susigrąžinti pagalbos dėl toliau išvardytų priežasčių.

| (56) | 2003 m. birželio 3 d. Sprendimu 2003/612/EB Komisija priėmė neigiamą sprendimą dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose (8). Šiame sprendime Komisija nurodė, kad nors būtino ryšio tarp Komisijos veiksmų bei sprendimų, susijusių su Bendrijos struktūriniais fondais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (9), ir Komisijos sprendimų dėl valstybės pagalbos nebuvo, ypatingomis šio atvejo aplinkybėmis tam tikrų įvykių derinys galėjo paskatinti teisėtus lūkesčius dėl aptariamo fondo privataus pobūdžio. |
| --- | --- |

(56)

2003 m. birželio 3 d. Sprendimu 2003/612/EB Komisija priėmė neigiamą sprendimą dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose (8). Šiame sprendime Komisija nurodė, kad nors būtino ryšio tarp Komisijos veiksmų bei sprendimų, susijusių su Bendrijos struktūriniais fondais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (9), ir Komisijos sprendimų dėl valstybės pagalbos nebuvo, ypatingomis šio atvejo aplinkybėmis tam tikrų įvykių derinys galėjo paskatinti teisėtus lūkesčius dėl aptariamo fondo privataus pobūdžio.

| (57) | Komisija nustatė, kad visa jos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės veikla visą laiką rodė, jog fondas buvo privatus pagal Bendrijos struktūrinių fondų veiklą reglamentuojančias taisykles, ir net jei teisiniu požiūriu jokio savaiminio ryšio tarp šių dviejų dalykų nebuvo, nacionalinės valdžios institucijos ir žvejai galėjo pagrįstai manyti, kad subsidijoms iš tokio fondo valstybės pagalbos taisyklės nebuvo taikomos, ir tai galėjo paskatinti teisėtus lūkesčius. |
| --- | --- |

(57)

Komisija nustatė, kad visa jos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės veikla visą laiką rodė, jog fondas buvo privatus pagal Bendrijos struktūrinių fondų veiklą reglamentuojančias taisykles, ir net jei teisiniu požiūriu jokio savaiminio ryšio tarp šių dviejų dalykų nebuvo, nacionalinės valdžios institucijos ir žvejai galėjo pagrįstai manyti, kad subsidijoms iš tokio fondo valstybės pagalbos taisyklės nebuvo taikomos, ir tai galėjo paskatinti teisėtus lūkesčius.

| (58) | Be to, Komisija sprendime nurodė, kad Europos regioninės plėtros fonde (ERPF) pagal 1994–1996 m. I tikslo programą „Aukštumos ir salos“ finansavimas iš SLAP buvo laikomas privačiu įnašu. Atsižvelgiant į glaudžius Orknio ir Šetlando ryšius, Šetlando salų valdžios institucijos tikriausiai žinojo apie tai, kad tuo pačiu metu veikęs Orknio rezervų fondas (Byla C 87/2001 (10)) Jungtinės Karalystės institucijų iš tikrųjų buvo laikomas privačiu, ir dėl to galėjo skirti privatų bendro finansavimo įnašą, teikiant finansavimą iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF). |
| --- | --- |

(58)

Be to, Komisija sprendime nurodė, kad Europos regioninės plėtros fonde (ERPF) pagal 1994–1996 m. I tikslo programą „Aukštumos ir salos“ finansavimas iš SLAP buvo laikomas privačiu įnašu. Atsižvelgiant į glaudžius Orknio ir Šetlando ryšius, Šetlando salų valdžios institucijos tikriausiai žinojo apie tai, kad tuo pačiu metu veikęs Orknio rezervų fondas (Byla C 87/2001 (10)) Jungtinės Karalystės institucijų iš tikrųjų buvo laikomas privačiu, ir dėl to galėjo skirti privatų bendro finansavimo įnašą, teikiant finansavimą iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF).

| (59) | Todėl, Komisijos nuomone, minėti elementai visi kartu suteikė Šetlando valdžios institucijoms ir susijusioms organizacijoms bei žvejams teisėtų lūkesčių; Komisija nusprendė, kad, atsižvelgiant į tai, jie galėjo neteisingai manyti, jog Sutartyje numatytos valstybės pagalbos taisyklės nebuvo taikomos, net jei teisiniu požiūriu jokio savaiminio ryšio tarp šių dviejų klausimų nebuvo. |
| --- | --- |

(59)

Todėl, Komisijos nuomone, minėti elementai visi kartu suteikė Šetlando valdžios institucijoms ir susijusioms organizacijoms bei žvejams teisėtų lūkesčių; Komisija nusprendė, kad, atsižvelgiant į tai, jie galėjo neteisingai manyti, jog Sutartyje numatytos valstybės pagalbos taisyklės nebuvo taikomos, net jei teisiniu požiūriu jokio savaiminio ryšio tarp šių dviejų klausimų nebuvo.

| (60) | Šiuo metu tiriamoms SLAP investicijoms yra skiriamas tos pačios rūšies finansavimas tam pačiam laikotarpiui. Kaip ir tuo atveju, SLAP veiksmai buvo laikomi privačios bendrovės veiksmais, susijusiais su privačiu finansavimu iš Šetlando salų labdaros fondo. Be to, atsižvelgiant į aplinkybes ir Šetlando bendruomenės specifinius ypatumus, Shetland Seafish Ltd turėjo žinoti apie žvejybos kvotų pirkimo paskolų programą ir ypač apie aiškinamąjį raštą, minimą Sprendimo 2003/612/EB 68 pastraipoje, nurodantį, kad subsidijos ir paskolos iš Labdaros fondo turėtų būti laikomos privačiais įnašais. |
| --- | --- |

(60)

Šiuo metu tiriamoms SLAP investicijoms yra skiriamas tos pačios rūšies finansavimas tam pačiam laikotarpiui. Kaip ir tuo atveju, SLAP veiksmai buvo laikomi privačios bendrovės veiksmais, susijusiais su privačiu finansavimu iš Šetlando salų labdaros fondo. Be to, atsižvelgiant į aplinkybes ir Šetlando bendruomenės specifinius ypatumus, Shetland Seafish Ltd turėjo žinoti apie žvejybos kvotų pirkimo paskolų programą ir ypač apie aiškinamąjį raštą, minimą Sprendimo 2003/612/EB 68 pastraipoje, nurodantį, kad subsidijos ir paskolos iš Labdaros fondo turėtų būti laikomos privačiais įnašais.

| (61) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką nacionalinės valdžios institucijos elgesys negali suteikti pagalbos gavėjui jokių teisėtų lūkesčių, jeigu nesilaikoma Sutarties 88 straipsnyje nustatytos tvarkos (Teismo sprendimas Alcan Deutchland byloje (11)). Tačiau, kadangi Komisijos veiksmai taip pat visą laiką rodė, kad fondas yra privatus, ji mano, jog, atsižvelgiant į šio atvejo aplinkybes ir į pirmiau nurodytą Komisijos sprendimą, SLAP ir pagalbos gavėja Shetland Seafish Ltd galėjo manyti, kad finansuojant dalyvauja tik privatūs fondai ir kad dėl to nebuvo taikomos Sutartyje numatytos valstybės pagalbos taisyklės. |
| --- | --- |

(61)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką nacionalinės valdžios institucijos elgesys negali suteikti pagalbos gavėjui jokių teisėtų lūkesčių, jeigu nesilaikoma Sutarties 88 straipsnyje nustatytos tvarkos (Teismo sprendimas Alcan Deutchland byloje (11)). Tačiau, kadangi Komisijos veiksmai taip pat visą laiką rodė, kad fondas yra privatus, ji mano, jog, atsižvelgiant į šio atvejo aplinkybes ir į pirmiau nurodytą Komisijos sprendimą, SLAP ir pagalbos gavėja Shetland Seafish Ltd galėjo manyti, kad finansuojant dalyvauja tik privatūs fondai ir kad dėl to nebuvo taikomos Sutartyje numatytos valstybės pagalbos taisyklės.

| (62) | Dėl minėtų priežasčių ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalimi, kadangi teisėtų lūkesčių apsaugos principas yra „Bendrijos teisės bendrasis principas“, iš Shetland Seafish Ltd nebus reikalaujama grąžinti jai suteiktos pagalbos. |
| --- | --- |

(62)

Dėl minėtų priežasčių ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalimi, kadangi teisėtų lūkesčių apsaugos principas yra „Bendrijos teisės bendrasis principas“, iš Shetland Seafish Ltd nebus reikalaujama grąžinti jai suteiktos pagalbos.

V   IŠVADA

| (63) | Atsižvelgdama į IV dalyje pateiktą įvertinimą, Komisija mano, kad Jungtinė Karalystė, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė pagalbą Shetland Seafish Ltd, įsigydama bendrovės akcijų tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kurios įprastiniam privačiam rinkos ekonomikos investuotojui nebūtų buvusios priimtinos. |
| --- | --- |

(63)

Atsižvelgdama į IV dalyje pateiktą įvertinimą, Komisija mano, kad Jungtinė Karalystė, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė pagalbą Shetland Seafish Ltd, įsigydama bendrovės akcijų tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kurios įprastiniam privačiam rinkos ekonomikos investuotojui nebūtų buvusios priimtinos.

| (64) | Komisija mano, kad šios investicijos yra nesuderinamos su bendrąja rinka, kadangi jų negalima laikyti normaliomis komercinėmis investicijomis, dėl kurių būtų galėjęs priimti sprendimą bet kuris įprastinis privatus investuotojas, |
| --- | --- |

(64)

Komisija mano, kad šios investicijos yra nesuderinamos su bendrąja rinka, kadangi jų negalima laikyti normaliomis komercinėmis investicijomis, dėl kurių būtų galėjęs priimti sprendimą bet kuris įprastinis privatus investuotojas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalba, 1999 m. ir 2000 m. suteikta investuojant Shetland Leasing and Property Ltd lėšas į Shetland Seafish Ltd, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

1 straipsnyje minėtos pagalbos susigrąžinti nereikia.

3 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamento pakeitimai padaryti 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL C 141, 2005 6 10, p. 12.

2

(3)  OL C 100, 1997 3 27, p. 12.

3

(4)  OL L 211, 2003 8 21, p. 63.

4

(5)  Byla C 482/99 Prancūzija prieš Komisiją, [2002] ECR I-4397.

5

(6)  OL C 229, 2004 9 14, p. 5.

6

(7)  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2468/98, nustatantis Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui bei jo produktų perdirbimui ir prekybai kriterijus ir tvarką (OL L 312, 1998 11 20, p. 19).

7

(8)  OL L 211, 2003 8 21, p. 63.

8

(9)  OL L 161, 1999 6 26, p. 1.

9

(10)  OL C 38, 2002 2 12, p. 2.

10

(11)  Byla 24/95, Land Rheinland-Pfalz prieš Alcan Deutschland [1997] ECR I-01591.

11

Land Rheinland-Pfalz

Alcan Deutschland

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/43

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. kovo 17 d.

dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių atsiradus įtarimui dėl labai patogeninio viruso sukelto paukščių gripo Izraelyje

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 902)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/227/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/496/EEB, nustatančią gyvūnų, įvežamų į Bendriją iš trečiųjų šalių, veterinarinio patikrinimo organizavimo principus ir iš dalies pakeičiančią Direktyvas 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 90/675/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 97/78/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą (2), ypač į jos 22 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga, sukelianti mirtį ir sutrikimus, kurie greitai gali tapti epizootiniais ir taip sukelti rimtą grėsmę gyvūnų ir visuomenės sveikatai bei smarkiai sumažinti paukštininkystės pelningumą. Yra pavojaus, kad ligos sukėlėjas gali būti įvežtas vykstant tarptautinei prekybai gyvais naminiais paukščiais ir paukštienos produktais. |
| --- | --- |

(1)

Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga, sukelianti mirtį ir sutrikimus, kurie greitai gali tapti epizootiniais ir taip sukelti rimtą grėsmę gyvūnų ir visuomenės sveikatai bei smarkiai sumažinti paukštininkystės pelningumą. Yra pavojaus, kad ligos sukėlėjas gali būti įvežtas vykstant tarptautinei prekybai gyvais naminiais paukščiais ir paukštienos produktais.

| (2) | Izraelis pranešė Komisijai, kad buvo izoliuotas paukščių gripo virusas H5, aptiktas per vieną klinikinį atvejį. Klinikinis vaizdas leidžia įtarti, kol dar nėra nustatytas neuraminidazės (N) tipas, kad tai yra labai patogeninis paukščių gripas. |
| --- | --- |

(2)

Izraelis pranešė Komisijai, kad buvo izoliuotas paukščių gripo virusas H5, aptiktas per vieną klinikinį atvejį. Klinikinis vaizdas leidžia įtarti, kol dar nėra nustatytas neuraminidazės (N) tipas, kad tai yra labai patogeninis paukščių gripas.

| (3) | Atsižvelgiant į pavojų gyvūnų sveikatai, jei ligos sukėlėjas patektų į Bendriją, reikėtų nedelsiant imtis priemonių sustabdyti gyvų paukščių, bėgiojančių paukščių, laukinių bei ūkiuose auginamų plunksnuočių ir šios rūšies perinti skirtų kiaušinių importą iš Izraelio. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į pavojų gyvūnų sveikatai, jei ligos sukėlėjas patektų į Bendriją, reikėtų nedelsiant imtis priemonių sustabdyti gyvų paukščių, bėgiojančių paukščių, laukinių bei ūkiuose auginamų plunksnuočių ir šios rūšies perinti skirtų kiaušinių importą iš Izraelio.

| (4) | Kadangi Izraeliui leidžiama importuoti medžioklės trofėjus ir žmonių maistui skirtus kiaušinius, šių produktų importą į Bendriją reikia laikinai sustabdyti taip pat ir dėl pavojaus gyvūnų sveikatai. |
| --- | --- |

(4)

Kadangi Izraeliui leidžiama importuoti medžioklės trofėjus ir žmonių maistui skirtus kiaušinius, šių produktų importą į Bendriją reikia laikinai sustabdyti taip pat ir dėl pavojaus gyvūnų sveikatai.

| (5) | Be to, turėtų būti sustabdytas šviežios naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų paukščių ir laukinių plunksnuočių mėsos ir maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų, pagamintų iš šių rūšių paukščių mėsos arba kuriuose yra šių rūšių paukščių mėsos, importas iš Izraelio į Bendriją. |
| --- | --- |

(5)

Be to, turėtų būti sustabdytas šviežios naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų paukščių ir laukinių plunksnuočių mėsos ir maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų, pagamintų iš šių rūšių paukščių mėsos arba kuriuose yra šių rūšių paukščių mėsos, importas iš Izraelio į Bendriją.

| (6) | Kai kuriuos produktus, gautus iš naminių paukščių, paskerstų iki 2006 vasario 15 d., taip pat turėtų būti leidžiama importuoti, atsižvelgiant į ligos inkubacinį laikotarpį. |
| --- | --- |

(6)

Kai kuriuos produktus, gautus iš naminių paukščių, paskerstų iki 2006 vasario 15 d., taip pat turėtų būti leidžiama importuoti, atsižvelgiant į ligos inkubacinį laikotarpį.

| (7) | Komisijos sprendime 2005/432/EB (3), nustatančiame gyvūnų sveikatos ir tinkamumo žmonių maistui reikalavimus ir veterinarijos sertifikatų pavyzdžius importuojant mėsos produktus žmonių vartojimui iš trečiųjų šalių ir panaikinančiame Sprendimus 97/41/EB, 97/221/EB ir 97/222/EB, pateikiamas trečiųjų šalių, iš kurių valstybės narės gali leisti importuoti mėsos produktus, sąrašas ir nustatoma apdorojimo tvarka, kuri laikoma veiksminga neutralizuojant atitinkamus patogenus. Siekiant išvengti ligos perdavimo per tokius produktus, juos būtina tinkamai apdoroti, atsižvelgiant į sveikatos padėtį kilmės šalyje ir rūšį, iš kurios gaminami produktai. Todėl yra tikslinga ir toliau leisti importuoti paukštienos produktus, kurių kilmės šalis yra Izraelis ir kurie visu savo tūriu yra apdoroti ne mažesne kaip 70 °C temperatūra. |
| --- | --- |

(7)

Komisijos sprendime 2005/432/EB (3), nustatančiame gyvūnų sveikatos ir tinkamumo žmonių maistui reikalavimus ir veterinarijos sertifikatų pavyzdžius importuojant mėsos produktus žmonių vartojimui iš trečiųjų šalių ir panaikinančiame Sprendimus 97/41/EB, 97/221/EB ir 97/222/EB, pateikiamas trečiųjų šalių, iš kurių valstybės narės gali leisti importuoti mėsos produktus, sąrašas ir nustatoma apdorojimo tvarka, kuri laikoma veiksminga neutralizuojant atitinkamus patogenus. Siekiant išvengti ligos perdavimo per tokius produktus, juos būtina tinkamai apdoroti, atsižvelgiant į sveikatos padėtį kilmės šalyje ir rūšį, iš kurios gaminami produktai. Todėl yra tikslinga ir toliau leisti importuoti paukštienos produktus, kurių kilmės šalis yra Izraelis ir kurie visu savo tūriu yra apdoroti ne mažesne kaip 70 °C temperatūra.

| (8) | Padėtis bus aptarta artimiausiame Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto posėdyje, |
| --- | --- |

(8)

Padėtis bus aptarta artimiausiame Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto posėdyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybės narės sustabdo iš Izraelio teritorijos šių produktų importą:

| — | gyvų naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų bei laukinių plunksnuočių, gyvų paukščių, išskyrus naminius, kaip apibrėžta Sprendimo 2000/666/EB 1 straipsnio trečioje įtraukoje, ir šios rūšies perinti skirtų kiaušinių; |
| --- | --- |

—

gyvų naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų bei laukinių plunksnuočių, gyvų paukščių, išskyrus naminius, kaip apibrėžta Sprendimo 2000/666/EB 1 straipsnio trečioje įtraukoje, ir šios rūšies perinti skirtų kiaušinių;

| — | šviežios naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų paukščių ir laukinių plunksnuočių mėsos, |
| --- | --- |

—

šviežios naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų paukščių ir laukinių plunksnuočių mėsos,

| — | maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų, pagamintų iš šių rūšių paukščių mėsos arba kuriuose yra šių rūšių paukščių mėsos, |
| --- | --- |

—

maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų, pagamintų iš šių rūšių paukščių mėsos arba kuriuose yra šių rūšių paukščių mėsos,

| — | žaliavos naminių gyvūnėlių maistui ir neapdorotos pašarinės žaliavos, kurioje yra bet kokių tų rūšių dalių; |
| --- | --- |

—

žaliavos naminių gyvūnėlių maistui ir neapdorotos pašarinės žaliavos, kurioje yra bet kokių tų rūšių dalių;

| — | kiaušinių žmonių vartojimui, ir |
| --- | --- |

—

kiaušinių žmonių vartojimui, ir

| — | visų neapdorotų medžiojamų paukščių trofėjų. |
| --- | --- |

—

visų neapdorotų medžiojamų paukščių trofėjų.

2.   Nukrypdamos nuo 1 straipsnio, valstybės narės leidžia importuoti 1 straipsnio pirmoje, antroje, trečioje ir ketvirtoje įtraukose nurodytus produktus, kurie gauti iš paukščių, paskerstų iki 2006 m. vasario 15 d.

3.   Veterinarijos sertifikatuose ir (arba) komerciniuose dokumentuose, pridedamuose prie 2 dalyje nurodytų produktų siuntų, atsižvelgiant į rūšį, įrašomi tokie žodžiai:

„Šviežia naminių paukščių mėsa ir (arba) šviežia bėgiojančių paukščių mėsa, ir (arba) šviežia laukinių plunksnuočių mėsa, ir (arba) šviežia ūkiuose auginamų plunksnuočių mėsa, ir (arba) mėsos produktas, pagamintas iš, arba kuriame yra naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, laukinių bei ūkiuose auginamų plunksnuočių mėsos, ir (arba) mėsos pusgaminis, pagamintas iš, arba kuriame yra naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, laukinių bei ūkiuose auginamų plunksnuočių mėsos, ir (arba) žaliava naminių gyvūnėlių maistui ir neapdorota pašarinė žaliava, kurioje yra bet kokių naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, laukinių bei ūkiuose auginamų plunksnuočių (4) dalių, gautų iš iki 2006 m. vasario 15 d. paskerstų paukščių, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 2006/227/EB 1 straipsnio 2 dalyje (5).

4.   Nukrypdamos nuo 1 straipsnio trečios įtraukos, valstybės narės leidžia importuoti mėsos produktus, pagamintus iš, arba kuriuose yra naminių paukščių, bėgiojančių paukščių, ūkiuose auginamų bei laukinių plunksnuočių mėsos, jeigu šių rūšių paukščių mėsa buvo apdorota taikant bent vieną iš specifinių apdorojimo metodų, nurodytų Komisijos sprendimo 2005/432/EB II priedo 4 dalies B, C ar D punktuose.

2 straipsnis

Valstybės narės iš dalies pakeičia priemones, kurias jos taiko importui, kad jos atitiktų šį sprendimą, ir nedelsdamos atitinkamai paskelbia priimtas priemones. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

3 straipsnis

Šis sprendimas taikomas iki 2006 m. gegužės 31 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 268, 1991 9 24, p. 56. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 24, 1998 1 31, p. 9. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 882/2004 (OL L 165, 2004 4 30, p. 1; štaisyta versija OL L 191, 2004 5 28, p. 1).

2

(3)  OL L 151, 2005 6 14, p. 3.

3

(4)  Išbraukti tai, kas nereikalinga.

4

(5)  OL L 81, 2006 3 18, p. 35.“.

5

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties VI antraštine dalimi

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/45

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2006/228/TVR

2006 m. kovo 9 d.

nustatantis Sprendimo 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, tam tikrų nuostatų taikymo datą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimą 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje (1), ypač į jo 2 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendime 2005/211/TVR nurodoma, kad to sprendimo 1 straipsnio nuostatos bus taikomos nuo datos, kurią nustatys Taryba, kai tik bus įvykdytos būtinos išankstinės sąlygos, ir kad Taryba gali nuspręsti nustatyti skirtingas datas skirtingoms nuostatoms taikyti. Sprendimo 2005/211/TVR 1 straipsnio 7 dalyje pateiktos 100 straipsnio naujos 3 dalies f punkto atžvilgiu yra įvykdytos tokios išankstinės sąlygos. |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 2005/211/TVR nurodoma, kad to sprendimo 1 straipsnio nuostatos bus taikomos nuo datos, kurią nustatys Taryba, kai tik bus įvykdytos būtinos išankstinės sąlygos, ir kad Taryba gali nuspręsti nustatyti skirtingas datas skirtingoms nuostatoms taikyti. Sprendimo 2005/211/TVR 1 straipsnio 7 dalyje pateiktos 100 straipsnio naujos 3 dalies f punkto atžvilgiu yra įvykdytos tokios išankstinės sąlygos.

| (2) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis, apibrėžtos Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (2), nuostatos, patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB (3) 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2004/849/EB (4) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir Tarybos sprendimo 2004/860/EB (5) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo 4 straipsnio 1 dalimi, |
| --- | --- |

(2)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis, apibrėžtos Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (2), nuostatos, patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB (3) 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2004/849/EB (4) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir Tarybos sprendimo 2004/860/EB (5) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo 4 straipsnio 1 dalimi,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimo 2005/211/TVR 1 straipsnio 7 dalyje pateiktos 100 straipsnio naujos 3 dalies f punktas taikomas nuo 2006 m. kovo 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta 2006 m. kovo 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. PRÖLL

---

(1)  OL L 68, 2005 3 15, p. 44.

1

(2)  Tarybos dokumentas 13054/04, kurį galima rasti http://register.consilium.eu.int

2

(3)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

3

(4)  OL L 368, 2004 12 15, p. 26.

4

(5)  OL L 370, 2004 12 17, p. 78.

5

---

| 18.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 81/46

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2006/229/TVR

2006 m. kovo 9 d.

nustatantis Sprendimo 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, tam tikrų nuostatų taikymo datą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimą 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje (1), ypač į jo 2 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendime 2005/211/TVR nurodoma, kad to sprendimo 1 straipsnio nuostatos bus taikomos nuo datos, kurią nustatys Taryba, kai tik bus įvykdytos būtinos išankstinės sąlygos, ir kad Taryba gali nuspręsti nustatyti skirtingas datas skirtingoms nuostatoms taikyti. Sprendimo 2005/211/TVR 1 straipsnio 7 dalyje pateiktos 100 straipsnio naujos 3 dalies e punkto atžvilgiu yra įvykdytos išankstinės sąlygos. |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 2005/211/TVR nurodoma, kad to sprendimo 1 straipsnio nuostatos bus taikomos nuo datos, kurią nustatys Taryba, kai tik bus įvykdytos būtinos išankstinės sąlygos, ir kad Taryba gali nuspręsti nustatyti skirtingas datas skirtingoms nuostatoms taikyti. Sprendimo 2005/211/TVR 1 straipsnio 7 dalyje pateiktos 100 straipsnio naujos 3 dalies e punkto atžvilgiu yra įvykdytos išankstinės sąlygos.

| (2) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis, apibrėžtos Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (2), nuostatos, patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (3) 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2004/849/EB (4) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir Tarybos sprendimo 2004/860/EB (5) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo 4 straipsnio 1 dalimi, |
| --- | --- |

(2)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis, apibrėžtos Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (2), nuostatos, patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (3) 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2004/849/EB (4) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir Tarybos sprendimo 2004/860/EB (5) dėl to Susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo 4 straipsnio 1 dalimi,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimo 2005/211/TVR 1 straipsnio 7 dalyje pateiktos 100 straipsnio naujos 3 dalies e punktas taikomas nuo 2006 m. kovo 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. PRÖLL

---

(1)  OL L 68, 2005 3 15, p. 44.

1

(2)  Tarybos dokumentas 13054/04, kurį galima rasti http://register.consilium.eu.int

2

(3)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

3

(4)  OL L 368, 2004 12 15, p. 26.

4

(5)  OL L 370, 2004 12 17, p. 78.

5

---