# Euroopa Liidu L 66/8. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 66 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide8. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 66

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide8. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 395/2006, 7. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 396/2006, 7. märts 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 397/2006, 7. märts 2006, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 373/2006 kehtestatud eksporditoetusi | 5 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/27/EÜ, 3. märts 2006, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiive 93/14/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite pidurite kohta ja 93/34/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 95/1/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi ja mootori maksimaalse kasuliku võimsuse kohta ja 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 395/2006, 7. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 396/2006, 7. märts 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 397/2006, 7. märts 2006, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 373/2006 kehtestatud eksporditoetusi

5

*

Komisjoni direktiiv 2006/27/EÜ, 3. märts 2006, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiive 93/14/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite pidurite kohta ja 93/34/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 95/1/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi ja mootori maksimaalse kasuliku võimsuse kohta ja 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (
  1
  )

1

7

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | AKV–EÜ suursaadikute komitee otsus nr 8/2005, 20. juuli 2005, ettevõtluse arenduskeskuse põhikirja ja töökorra kohta | 16 |
| | * | Nõukogu otsus, 21. detsember 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning vastavalt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta ja määruse (EÜ) nr 933/95 muutmist | 21 |
| Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta | 24 |
| Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta | 30 |
| | * | Nõukogu otsus, 21. veebruar 2006, Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega laiendatakse Taanile nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, sätteid | 37 |
| Leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil | 38 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 28. veebruar 2006, millega lubatakse Austria taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbril K(2006) 590 all) | 44 |
| | * | Komisjoni otsus, 1. märts 2006, millega muudetakse otsust 97/808/EÜ nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta põrandakatete nõuetele vastavuse tõendamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 553 all)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni otsus, 1. märts 2006, millega teatatakse ühise kalanduspoliitika raames asutatud Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamisest | 50 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

AKV–EÜ suursaadikute komitee otsus nr 8/2005, 20. juuli 2005, ettevõtluse arenduskeskuse põhikirja ja töökorra kohta

16

*

Nõukogu otsus, 21. detsember 2005, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning vastavalt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta ja määruse (EÜ) nr 933/95 muutmist

21

Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta

24

Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta

30

*

Nõukogu otsus, 21. veebruar 2006, Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega laiendatakse Taanile nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, sätteid

37

Leping Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil

38

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 28. veebruar 2006, millega lubatakse Austria taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbril K(2006) 590 all)

(teatavaks tehtud numbril K(2006) 590 all)

44

*

Komisjoni otsus, 1. märts 2006, millega muudetakse otsust 97/808/EÜ nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta põrandakatete nõuetele vastavuse tõendamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 553 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 553 all)

1

47

*

Komisjoni otsus, 1. märts 2006, millega teatatakse ühise kalanduspoliitika raames asutatud Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamisest

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 395/2006,

7. märts 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 7. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 100,4 |
| 204 | 46,6 |
| 212 | 139,7 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 94,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 100,8 |
| 204 | 47,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 101,4 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 624 | 102,5 |
| 999 | 80,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 127,9 |
| 204 | 71,5 |
| 999 | 99,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,6 |
| 204 | 46,1 |
| 212 | 44,2 |
| 220 | 40,4 |
| 400 | 61,1 |
| 448 | 41,1 |
| 512 | 33,1 |
| 624 | 64,3 |
| 999 | 48,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 76,5 |
| 624 | 64,0 |
| 999 | 70,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 139,0 |
| 404 | 106,0 |
| 512 | 79,5 |
| 524 | 62,6 |
| 528 | 79,4 |
| 720 | 78,2 |
| 999 | 90,8 |
| 0808 20 50 | 388 | 82,6 |
| 400 | 74,8 |
| 512 | 70,1 |
| 528 | 71,9 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 68,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

100,4

204

46,6

212

139,7

624

92,6

999

94,8

0707 00 05

052

100,8

204

47,9

628

155,5

999

101,4

0709 10 00

220

57,6

624

102,5

999

80,1

0709 90 70

052

127,9

204

71,5

999

99,7

0805 10 20

052

56,6

204

46,1

212

44,2

220

40,4

400

61,1

448

41,1

512

33,1

624

64,3

999

48,4

0805 50 10

052

76,5

624

64,0

999

70,3

0808 10 80

400

139,0

404

106,0

512

79,5

524

62,6

528

79,4

720

78,2

999

90,8

0808 20 50

388

82,6

400

74,8

512

70,1

528

71,9

720

45,0

999

68,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 396/2006,

7. märts 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 359/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 359/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 59, 1.3.2006, lk 40.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 8. märtsist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 36,22 | 0,42 |
| 1701 11 90 (1) | 36,22 | 4,04 |
| 1701 12 10 (1) | 36,22 | 0,29 |
| 1701 12 90 (1) | 36,22 | 3,74 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

36,22

0,42

1701 11 90 (1)

36,22

4,04

1701 12 10 (1)

36,22

0,29

1701 12 90 (1)

36,22

3,74

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 397/2006,

7. märts 2006,

millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 373/2006 kehtestatud eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 373/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 373/2006. (2)

| (2) | Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 373/2006 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta, |
| --- | --- |

(2)

Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 373/2006 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud töötlemata ja denatureerimata kujul eksporditavate toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 373/2006 kehtestatud eksporditoetusi muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 62, 3.3.2006, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED ALETES 8. MÄRTSIST 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 24,06 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 24,06 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 26,16 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR 100 kg kohta | 26,16 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,2717 |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

24,06 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

24,06 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR 100 kg kohta

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR 100 kg kohta

26,16

1701 99 10 9950

S00

EUR 100 kg kohta

26,16

1701 99 90 9100

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,2717

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/7

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/27/EÜ,

3. märts 2006,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiive 93/14/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite pidurite kohta ja 93/34/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 95/1/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi ja mootori maksimaalse kasuliku võimsuse kohta ja 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 17,

võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/14/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite pidurite kohta, (2) eelkõige selle artiklit 4,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/34/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse kohta, (3) eelkõige selle artiklit 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. veebruari 1995. aasta direktiivi 95/1/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, maksimaalse pöördemomendi ja mootori maksimaalse kasuliku võimsuse kohta, (4) eelkõige selle artiklit 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiivi 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta, (5) eelkõige selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivid 93/14/EMÜ, 93/34/EMÜ, 95/1/EÜ ja 97/24/EÜ on üksikdirektiivid, mis käsitlevad direktiiviga 2002/24/EÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivid 93/14/EMÜ, 93/34/EMÜ, 95/1/EÜ ja 97/24/EÜ on üksikdirektiivid, mis käsitlevad direktiiviga 2002/24/EÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlust.

| (2) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 78 viimane muudatus on vaja sisse viia Euroopa tüübikinnituse nõuetes, selleks et säilitada direktiivis 93/14/EMÜ sätestatud nõuete samaväärsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 78 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(2)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 78 viimane muudatus on vaja sisse viia Euroopa tüübikinnituse nõuetes, selleks et säilitada direktiivis 93/14/EMÜ sätestatud nõuete samaväärsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 78 sätestatud nõuetega.

| (3) | Direktiivides 93/34/EMÜ ja 95/1/EÜ sätestatud nõudeid kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse ja maksimaalse kiiruse kohta saab parema õigusliku reguleerimise eesmärgil lihtsustada. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivides 93/34/EMÜ ja 95/1/EÜ sätestatud nõudeid kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite kohustusliku märgistuse ja maksimaalse kiiruse kohta saab parema õigusliku reguleerimise eesmärgil lihtsustada.

| (4) | Tüübikinnitussüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleb selgitada, milliseid välispinnast väljaulatuvaid osi, turvavöö kinnituspunkte ja turvavöid käsitlevaid sätteid kohaldatakse kerega ja kereta sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Tüübikinnitussüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleb selgitada, milliseid välispinnast väljaulatuvaid osi, turvavöö kinnituspunkte ja turvavöid käsitlevaid sätteid kohaldatakse kerega ja kereta sõidukite suhtes.

| (5) | Direktiivi 97/24/EÜ nõudeid originaalkatalüüsmuundurite ja originaalhelisummutite kohta tuleb selgitada ja täiendada. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 97/24/EÜ nõudeid originaalkatalüüsmuundurite ja originaalhelisummutite kohta tuleb selgitada ja täiendada.

| (6) | Seepärast tuleks direktiive 93/14/EMÜ, 93/34/EMÜ, 95/1/EÜ ja 97/24/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks direktiive 93/14/EMÜ, 93/34/EMÜ, 95/1/EÜ ja 97/24/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 93/14/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 93/34/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 3

Direktiivi 95/1/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 4

Direktiivi 97/24/EÜ 1. peatüki III lisa, 3. peatüki I ja II lisa, 4. peatüki I lisa, 5. peatüki I, II, VI ja VII lisa, 7. peatüki lisa, 9. peatüki II, III ja IV lisa, 11. peatüki pealkirja ja I lisa ning 12. peatüki I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi IV lisale.

Artikkel 5

1.   Alates 1. jaanuarist 2007 ei tohi liikmesriigid käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide 93/14/EMÜ, 93/34/EÜ, 95/1/EÜ ja 97/24/EÜ nõuetele vastavate kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite puhul asjaomase direktiivi sisuga seonduvatel põhjustel keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest või keelata sellise mootorsõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.

2.   Alates 1. juulist 2007 keelduvad liikmesriigid asjaomase direktiivi sisuga seonduvatel põhjustel EÜ tüübikinnituse andmisest mis tahes uut tüüpi kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukitele, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide 93/14/EMÜ, 93/34/EÜ, 95/1/EÜ ja 97/24/EÜ nõuetele.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, määrused ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2006. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/30/EÜ (ELT L 106, 27.4.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 121, 15.5.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 188, 29.7.1993, lk 38. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 1999/25/EÜ (EÜT L 104, 21.4.1999, lk 19).

3

(4)  EÜT L 52, 8.3.1995, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2002/41/EÜ (EÜT L 133, 18.5.2002, lk 17).

4

(5)  EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/30/EÜ.

5

---

I LISA

Direktiivi 93/14/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse järgmine punkt 2.1.1.3:






  “2.1.1.3. | Piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti.” |
| --- | --- | --- |

1)

lisatakse järgmine punkt 2.1.1.3:

“2.1.1.3.

Piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti.”

| 2) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 1.1.1 ja 1.1.2 asendatakse järgmisega:






  “1.1.1. | Pidurisüsteemide ettenähtud tõhusus põhineb peatumisteekonnal ja/või täisaeglustuse keskmisel väärtusel. Piduriseadme tõhusus määratakse peatumisteekonna mõõtmise teel sõiduki algkiiruse suhtes ja/või keskmise täisaeglustuse mõõtmise teel katse ajal. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 1.1.1 ja 1.1.2 asendatakse järgmisega:

“1.1.1.

Pidurisüsteemide ettenähtud tõhusus põhineb peatumisteekonnal ja/või täisaeglustuse keskmisel väärtusel. Piduriseadme tõhusus määratakse peatumisteekonna mõõtmise teel sõiduki algkiiruse suhtes ja/või keskmise täisaeglustuse mõõtmise teel katse ajal.

| 1.1.2. | Peatumisteekond on vahemaa, mille sõiduk läbib ajavahemikul alates hetkest, mil juht alustab pidurisüsteemi kontrollseadise käivitamist, kuni hetkeni, mil sõiduk peatub; sõiduki algkiirus (v1) on kiirus hetkel, mil juht alustab pidurisüsteemi kontrollseadise käivitamist; algkiirus ei tohi olla alla 98 % kõnealuses katses ettenähtud kiirusest. Keskmine täisaeglustus (dm) on keskmine aeglustus kiirustel vb–ve läbitud teepikkuse juures, mis arvutatakse järgmise valemi abil:



  kus:







  dm | = | täisaeglustus |
| --- | --- | --- | --- |
| v1 | = | nagu eespool määratletud |
| vb | = | sõiduki kiirus 0,8 v1 (km/h) |
| ve | = | sõiduki kiirus 0,1 v1 (km/h) |
| sb | = | v1 ja vb vahel läbitud teepikkus meetrites |
| se | = | v1 ja vb vahel läbitud teepikkus meetrites. |

1.1.2.

Peatumisteekond on vahemaa, mille sõiduk läbib ajavahemikul alates hetkest, mil juht alustab pidurisüsteemi kontrollseadise käivitamist, kuni hetkeni, mil sõiduk peatub; sõiduki algkiirus (v1) on kiirus hetkel, mil juht alustab pidurisüsteemi kontrollseadise käivitamist; algkiirus ei tohi olla alla 98 % kõnealuses katses ettenähtud kiirusest. Keskmine täisaeglustus (dm) on keskmine aeglustus kiirustel vb–ve läbitud teepikkuse juures, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

dm

=

täisaeglustus

v1

=

nagu eespool määratletud

vb

=

sõiduki kiirus 0,8 v1 (km/h)

ve

=

sõiduki kiirus 0,1 v1 (km/h)

sb

=

v1 ja vb vahel läbitud teepikkus meetrites

se

=

v1 ja vb vahel läbitud teepikkus meetrites.

Kiirus ja teepikkus määratakse mõõteriistade abil, mille täpsus on ± 1 % katses ettenähtud kiiruse juures. Täiskiiruse dm määramisel võib kasutada muid meetodeid kui kiiruse ja teepikkuse mõõtmine; sellisel juhul peab dm olema määratud täpsusega ± 3 %.”;

| b) | punktis 1.1.3 asendatakse sõna “osa” sõnaga “mootorsõiduk”; |
| --- | --- |

b)

punktis 1.1.3 asendatakse sõna “osa” sõnaga “mootorsõiduk”;

| c) | punkt 1.2.1.1 asendatakse järgmise tekstiga:






  “1.2.1.1. | Sõidupiduriga pidurdamisel kehtivad iga kategooria sõiduki jaoks sätestatud piirangud; sõiduk peab vastama nii kõnealuse sõidukikategooria ettenähtud pidurdusteekonna kui ka keskmise täisaeglustuse nõuetele, kuid mõlemat näitajat ei ole tingimata tarvis mõõta.”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 1.2.1.1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.2.1.1.

Sõidupiduriga pidurdamisel kehtivad iga kategooria sõiduki jaoks sätestatud piirangud; sõiduk peab vastama nii kõnealuse sõidukikategooria ettenähtud pidurdusteekonna kui ka keskmise täisaeglustuse nõuetele, kuid mõlemat näitajat ei ole tingimata tarvis mõõta.”;

| d) | punkt 1.4.2.1 asendatakse järgmise tekstiga:






  “1.4.2.1. | Katsetatav sõiduk ja pidur(id) ei tohi olla niisked ja pidur(id) peab/peavad olema külmad. Pidur on külm, kui kettal või trumli välispinnal mõõdetud temperatuur on alla 100 °C;”. |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 1.4.2.1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.4.2.1.

Katsetatav sõiduk ja pidur(id) ei tohi olla niisked ja pidur(id) peab/peavad olema külmad. Pidur on külm, kui kettal või trumli välispinnal mõõdetud temperatuur on alla 100 °C;”.

---

II LISA

Direktiivi 93/34/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt:

punkt 3.1.1.2 asendatakse järgmise tekstiga:

| “3.1.1.2. | Teine osa koosneb kuuest tähemärgist (tähed ja numbrid), mis tähistavad sõiduki üldisi omadusi (tüüp, variant ja mopeedide puhul versioon); igale omadusele võib vastata mitu tähemärki. Kui tootja ei kasuta ühte või mitut kõnealustest tähemärkidest, siis tuleb kasutamata kohad täita tootja valitud tähtede või numbritega;”. |
| --- | --- |

“3.1.1.2.

Teine osa koosneb kuuest tähemärgist (tähed ja numbrid), mis tähistavad sõiduki üldisi omadusi (tüüp, variant ja mopeedide puhul versioon); igale omadusele võib vastata mitu tähemärki. Kui tootja ei kasuta ühte või mitut kõnealustest tähemärkidest, siis tuleb kasutamata kohad täita tootja valitud tähtede või numbritega;”.

---

III LISA

Direktiivi 95/1/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

7. punkt asendatakse järgmisega:

“7.   MAKSIMAALNE KIIRUS

Sõiduki maksimaalset kiirust väljendatakse ühikuga kilomeetrit tunnis ja täisarvuga, mis on kõige lähemal kahe järjestikuse katse jooksul mõõdetud kiiruste aritmeetilisele keskmisele, kusjuures mõõdetud kiiruste erinevus ei tohi ületada 3 %. Kui see aritmeetiline keskmine jääb täpselt kahe täisarvu vahele, ümardatakse see ülespoole järgmise arvuni. Mootorsõidukite puhul, mille maksimaalne kiirus ei ole piiratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 1 lõigetes 2. ja 3. esitatud määratlusega, ei ole vaja tüübikinnituskatset ja maksimaalseks kiiruseks loetakse kiirus, mille mootorsõiduki tootja on esitanud direktiivi 2002/24/EÜ II lisa teatises.”

---

IV LISA

Direktiivi 97/24/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | III lisa 1. peatüki 2. liite punktis II.1 kustutatakse viies taane; |
| --- | --- |

1)

III lisa 1. peatüki 2. liite punktis II.1 kustutatakse viies taane;

| 2) | 3. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | määruse pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- | --- |

2)

3. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

I lisa muudetakse järgmiselt:

i)

määruse pealkiri asendatakse järgmisega:

| ii) | lisatakse järgmine punkt 3.6:






  “3.6. | Kaherattaliste mootorsõidukite puhul, mis on varustatud konstruktsiooni või paneelidega, mis on ette nähtud sõidukijuhi või reisijate ümbritsemiseks või osaliseks ümbritsemiseks või mootorsõiduki osade katmiseks, võib tüübikinnituse ametiasutus või tehniline talitus omal äranägemisel ja pärast mootorsõiduki tootjaga arutlemist kohaldada käesoleva lisa või II lisa nõudeid mootorsõiduki või selle osa suhtes, tuginedes kõige halvemas seisundis oleva mootorsõiduki hindamisele”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt 3.6:

“3.6.

Kaherattaliste mootorsõidukite puhul, mis on varustatud konstruktsiooni või paneelidega, mis on ette nähtud sõidukijuhi või reisijate ümbritsemiseks või osaliseks ümbritsemiseks või mootorsõiduki osade katmiseks, võib tüübikinnituse ametiasutus või tehniline talitus omal äranägemisel ja pärast mootorsõiduki tootjaga arutlemist kohaldada käesoleva lisa või II lisa nõudeid mootorsõiduki või selle osa suhtes, tuginedes kõige halvemas seisundis oleva mootorsõiduki hindamisele”;

| iii) | punkt 6.2 asendatakse järgmisega:






  “6.2. | Siduri ots ja pidurikangid on märgatavalt kerajad ja nende kumerusraadius on vähemalt 7 mm. Nende kangide välimiste äärte kumerusraadius on mitte vähem kui 2 mm. Pidureid kontrollitakse mittekasutusasendis.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt 6.2 asendatakse järgmisega:

“6.2.

Siduri ots ja pidurikangid on märgatavalt kerajad ja nende kumerusraadius on vähemalt 7 mm. Nende kangide välimiste äärte kumerusraadius on mitte vähem kui 2 mm. Pidureid kontrollitakse mittekasutusasendis.”;

| b) | II lisa pealkiri ja jagu “ÜLDOSA” asendatakse järgmisega:
  “KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE, KERGETE NELJARATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE JA NELJARATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE VÄLISPINNAST VÄLJAULATUVATE OSADE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED
  ÜLDOSA
  Direktiivis 74/483/EMÜ (1) sätestatud nõudeid (mis käsitlevad mootorsõidukite (kategooria M1) välispinnast väljaulatuvaid osi) kohaldatakse reisijate veoks ettenähtud kolmerattaliste mootorsõidukite suhtes.
  Pidades silmas nimetatud mootorsõidukite eri konstruktsioone, võib tüübikinnituse ametiasutus või tehniline talitus omal äranägemisel ja pärast mootorsõiduki tootjaga arutlemist kohaldada käesoleva lisa või I lisa nõudeid mootorsõiduki või selle osa suhtes, tuginedes kõige halvemas seisundis oleva mootorsõiduki hindamisele.
  Samuti kehtib see allpool esitatud nõuete kohta seoses nõuetega kolmerattalistele mootorsõidukitele, kergetele neljarattalistele mootorsõidukitele ja neljarattalistele mootorsõidukitele.
  Järgmisi nõudeid kohaldatakse kaubaveoks ettenähtud kolmerattaliste mootorsõidukite, kergete neljarattaliste mootorsõidukite ja neljarattaliste mootorsõidukite suhtes. |
| --- | --- |

b)

II lisa pealkiri ja jagu “ÜLDOSA” asendatakse järgmisega:

“KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE, KERGETE NELJARATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE JA NELJARATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE VÄLISPINNAST VÄLJAULATUVATE OSADE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

ÜLDOSA

Direktiivis 74/483/EMÜ (1) sätestatud nõudeid (mis käsitlevad mootorsõidukite (kategooria M1) välispinnast väljaulatuvaid osi) kohaldatakse reisijate veoks ettenähtud kolmerattaliste mootorsõidukite suhtes.

Pidades silmas nimetatud mootorsõidukite eri konstruktsioone, võib tüübikinnituse ametiasutus või tehniline talitus omal äranägemisel ja pärast mootorsõiduki tootjaga arutlemist kohaldada käesoleva lisa või I lisa nõudeid mootorsõiduki või selle osa suhtes, tuginedes kõige halvemas seisundis oleva mootorsõiduki hindamisele.

Samuti kehtib see allpool esitatud nõuete kohta seoses nõuetega kolmerattalistele mootorsõidukitele, kergetele neljarattalistele mootorsõidukitele ja neljarattalistele mootorsõidukitele.

Järgmisi nõudeid kohaldatakse kaubaveoks ettenähtud kolmerattaliste mootorsõidukite, kergete neljarattaliste mootorsõidukite ja neljarattaliste mootorsõidukite suhtes.

| 3) | 4. peatüki I lisasse lisatakse järgmised punktid 14 ja 15:
  “14.   kereta mootorsõiduk– mootorsõiduk, mille reisijate kabiin ei ole piiratud vähemalt nelja elemendiga järgmisena nimetatutest: tuuleklaas, põrand, katus, külg- ja tagaseinad või uksed;
  15.   kerega mootorsõiduk– mootorsõiduk, mille reisijate kabiin on piiratud või võib olla piiratud vähemalt nelja järgmise elemendiga: tuuleklaas, põrand, katus, külg- ja tagaseinad või uksed.”: |
| --- | --- |

3)

4. peatüki I lisasse lisatakse järgmised punktid 14 ja 15:

“14.   kereta mootorsõiduk– mootorsõiduk, mille reisijate kabiin ei ole piiratud vähemalt nelja elemendiga järgmisena nimetatutest: tuuleklaas, põrand, katus, külg- ja tagaseinad või uksed;

15.   kerega mootorsõiduk– mootorsõiduk, mille reisijate kabiin on piiratud või võib olla piiratud vähemalt nelja järgmise elemendiga: tuuleklaas, põrand, katus, külg- ja tagaseinad või uksed.”:

| 4) | 5. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | Punkt 2.3.2 asendatakse järgmise tekstiga:






  “2.3.2. | Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

5. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

I lisa muudetakse järgmiselt:

i)

Punkt 2.3.2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.3.2.

Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| ii) | punkt 5.2.1. asendatakse järgmisega ning punktid 5.2.1.1 ja 5.2.1.2 kustutatakse:
  “5.2.1.   Märgistus
  Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt 5.2.1. asendatakse järgmisega ning punktid 5.2.1.1 ja 5.2.1.2 kustutatakse:

“5.2.1.   Märgistus

Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| b) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2.4.2 asendatakse järgmise tekstiga:






  “2.4.2. | Originaalvarukatalüüsmuunduri(te)l peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

II lisa muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2.4.2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.4.2.

Originaalvarukatalüüsmuunduri(te)l peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| ii) | Punkt 5.2.1. asendatakse järgmisega ning punktid 5.2.1.1 ja 5.2.1.2 kustutatakse.
  “5.2.1.   Märgistus
  Originaalvarukatalüüsmuunduritel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 5.2.1. asendatakse järgmisega ning punktid 5.2.1.1 ja 5.2.1.2 kustutatakse.

“5.2.1.   Märgistus

Originaalvarukatalüüsmuunduritel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| c) | VI lisa punkt 4a asendatakse järgmisega:
  “4a.   Katalüüsmuundurid
  4a.1.   Kõigi käesoleva direktiivi nõuete kohaselt katsetatud originaalkatalüüsmuundur
  4a.1.1.   V lisa (teatis) punkti 3.2.12.2.1 kohane originaalkatalüüsmuunduri mark ja tüüp.
  4a.2.   Kõigi käesoleva direktiivi nõuete kohaselt katsetatud originaalkatalüüsmuundur
  4a.2.1.   V lisa punkti 3.2.12.2.1 (teatis) kohane (kohased) originaalvarukatalüüsmuunduri mark (margid) ja tüüp (tüübid).”; |
| --- | --- |

c)

VI lisa punkt 4a asendatakse järgmisega:

“4a.   Katalüüsmuundurid

4a.1.   Kõigi käesoleva direktiivi nõuete kohaselt katsetatud originaalkatalüüsmuundur

4a.1.1.   V lisa (teatis) punkti 3.2.12.2.1 kohane originaalkatalüüsmuunduri mark ja tüüp.

4a.2.   Kõigi käesoleva direktiivi nõuete kohaselt katsetatud originaalkatalüüsmuundur

4a.2.1.   V lisa punkti 3.2.12.2.1 (teatis) kohane (kohased) originaalvarukatalüüsmuunduri mark (margid) ja tüüp (tüübid).”;

| 5) | 7. peatüki lisa joonis 1 asendatakse järgmisega:
  Joonis 1 |
| --- | --- |

5)

7. peatüki lisa joonis 1 asendatakse järgmisega:

Joonis 1

Image

| 6) | 9. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | II lisa punkt 2.3.2.2 asendatakse järgmisega:






  “2.3.2.2. | Originaalsummutitel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6)

9. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

II lisa punkt 2.3.2.2 asendatakse järgmisega:

“2.3.2.2.

Originaalsummutitel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| b) | III lisa punkt 2.3.2.2 asendatakse järgmisega:






  “2.3.2.2. | Kõikidel originaalsummutitel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

III lisa punkt 2.3.2.2 asendatakse järgmisega:

“2.3.2.2.

Kõikidel originaalsummutitel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| c) | IV lisa punkt 2.4.2.2 asendatakse järgmisega:






  “2.4.2.2. | Kõikidel originaalsummutitel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  — | “e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

IV lisa punkt 2.4.2.2 asendatakse järgmisega:

“2.4.2.2.

Kõikidel originaalsummutitel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

—

“e” tähis, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus,

| — | sõiduki tootja nimi või kaubamärk, |
| --- | --- |

—

sõiduki tootja nimi või kaubamärk,

| — | mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number. |
| --- | --- |

—

mark ja identifitseerimiseks vajaliku osa number.

Märgistused peavad olema loetavad ja kustutamatud ning nähtavad asendis, milles need tuleb kinnitada.”;

| 7) | 11. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

7)

11. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 1.6 asendatakse järgmisega ja lisatakse punkt 1.6a:
  1.6.   “iste” konstruktsioon (kaasa arvatud istmekate), mis moodustab sõiduki lahutamatu osa ja võimaldab täiskasvanul istuda; mõiste tähistab nii individuaalset istet kui ka osa istmest, mis vastab ühele istekohale. Sadulat ei loeta istmeks punkti 2.1 mõistes;
  1.6a.   “sadul” iste, kus juht või reisija peab istuma ratsuli.”; |
| --- | --- | --- |

b)

I lisa muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 1.6 asendatakse järgmisega ja lisatakse punkt 1.6a:

1.6.   “iste” konstruktsioon (kaasa arvatud istmekate), mis moodustab sõiduki lahutamatu osa ja võimaldab täiskasvanul istuda; mõiste tähistab nii individuaalset istet kui ka osa istmest, mis vastab ühele istekohale. Sadulat ei loeta istmeks punkti 2.1 mõistes;

1.6a.   “sadul” iste, kus juht või reisija peab istuma ratsuli.”;

| ii) | jaotis 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   ÜLDNÕUDED
  2.1.   Turvavööde olemasolu korral peavad turvavööde kinnituspunktid vastama käesoleva peatüki ettekirjutustele.
  2.1.1.   Kõikides kolmerattalistes mopeedides, kolmerattalistes mootorsõidukites, kergetes neljarattalistes mootorsõidukites ja neljarattalistes mootorsõidukites peavad istmed olema varustatud turvavööde kinnituspunktidega.
  2.1.1.1.   Turvavööde kinnituspunktid, mis sobivad kolme kinnituspunktiga turvavöödele, on nõutavad kõikide istmete puhul, mis vastavad mõlemale järgmisele nõudele:






  — | kui istmel on seljatugi või kui tugi aitab määrata kindlaks mannekeeni seljatoe kaldenurka ja seda võib lugeda seljatoeks ja |
| --- | --- | --- |

ii)

jaotis 2 asendatakse järgmisega:

“2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   Turvavööde olemasolu korral peavad turvavööde kinnituspunktid vastama käesoleva peatüki ettekirjutustele.

2.1.1.   Kõikides kolmerattalistes mopeedides, kolmerattalistes mootorsõidukites, kergetes neljarattalistes mootorsõidukites ja neljarattalistes mootorsõidukites peavad istmed olema varustatud turvavööde kinnituspunktidega.

2.1.1.1.   Turvavööde kinnituspunktid, mis sobivad kolme kinnituspunktiga turvavöödele, on nõutavad kõikide istmete puhul, mis vastavad mõlemale järgmisele nõudele:

—

kui istmel on seljatugi või kui tugi aitab määrata kindlaks mannekeeni seljatoe kaldenurka ja seda võib lugeda seljatoeks ja

| — | kui H punkti taga on külgmine või põigitine struktuurielement kõrgemal kui 450 mm, mõõdetuna H punkti vertikaaltasapinnast. |
| --- | --- |

—

kui H punkti taga on külgmine või põigitine struktuurielement kõrgemal kui 450 mm, mõõdetuna H punkti vertikaaltasapinnast.

2.1.1.2.   Kõikide muude istmete puhul tunnistatakse vastuvõetavaks puusavöödele sobivad kinnituspunktid.

2.1.2.   Turvavöö kinnituspunktid ei ole kohustuslikud kolmerattaliste mopeedide või neljarattaliste mootorsõidukite puhul, millel on kuni 250 kg tühimass.”;

| 8) | 12. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | pärast 12. peatüki I lisa pealkirja lisatakse järgmine lause:
  “Käesolevas peatükis tähendab “kerega mootorsõiduk” mootorsõidukit, mille reisijate kabiin on piiratud või võib olla piiratud vähemalt nelja järgmise elemendiga: tuuleklaas, põrand, katus, ja külg- ja tagaseinad või uksed.”; |
| --- | --- | --- |

8)

12. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

pärast 12. peatüki I lisa pealkirja lisatakse järgmine lause:

“Käesolevas peatükis tähendab “kerega mootorsõiduk” mootorsõidukit, mille reisijate kabiin on piiratud või võib olla piiratud vähemalt nelja järgmise elemendiga: tuuleklaas, põrand, katus, ja külg- ja tagaseinad või uksed.”;

| b) | II lisa punkt 2.3.1 asendatakse järgmisega:






  “2.3.1. | Kõik mootorsõidukid peavad olema varustatud tuuleklaasi jää- ja udutõrje seadmetega, mis eemaldavad tuuleklaasi katva mis tahes jää ja kirmetise ning tuuleklaasi sisepinda katva mis tahes udu.
  Nimetatud seade ei ole nõutav kerega kolmerattaliste mopeedide puhul, millel on kuni 4 kW mootor või mootorsõidukite puhul, kui tuuleklaas on kinnitatud nii, et tal puudub toestus või muu tuuleklaasile kinnitatud konstruktsioon või paneel, mis on rohkem kui 100 mm väljaulatuv. Seade on nõutav mis tahes mootorsõiduki puhul, millel on katus, mis on kas alaline, külgepandav või ülestõstetav.” |
| --- | --- | --- |

b)

II lisa punkt 2.3.1 asendatakse järgmisega:

“2.3.1.

Kõik mootorsõidukid peavad olema varustatud tuuleklaasi jää- ja udutõrje seadmetega, mis eemaldavad tuuleklaasi katva mis tahes jää ja kirmetise ning tuuleklaasi sisepinda katva mis tahes udu.

Nimetatud seade ei ole nõutav kerega kolmerattaliste mopeedide puhul, millel on kuni 4 kW mootor või mootorsõidukite puhul, kui tuuleklaas on kinnitatud nii, et tal puudub toestus või muu tuuleklaasile kinnitatud konstruktsioon või paneel, mis on rohkem kui 100 mm väljaulatuv. Seade on nõutav mis tahes mootorsõiduki puhul, millel on katus, mis on kas alaline, külgepandav või ülestõstetav.”

---

(1)  EÜT L 266, 2.10.1974, lk 4.”

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/16

---

AKV–EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 8/2005,

20. juuli 2005,

ettevõtluse arenduskeskuse põhikirja ja töökorra kohta

(2006/186/EÜ)

AKV–EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) (edaspidi “leping”), eriti selle III lisa artikli 2 lõike 6 punkti a,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. septembri 2000. aasta siselepingut ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt lepingu finantsprotokollile,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu III lisa artikli 2 lõike 6 kohaselt kehtestab suursaadikute komitee pärast lepingu allakirjutamist ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi “keskus”) põhikirja ja töökorra, määrates muu hulgas selle järelevalveorganid. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu III lisa artikli 2 lõike 6 kohaselt kehtestab suursaadikute komitee pärast lepingu allakirjutamist ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi “keskus”) põhikirja ja töökorra, määrates muu hulgas selle järelevalveorganid.

| (2) | Lepingule lisatud, privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 2 artikli 1 teise lõigu kohaselt laienevad privileegid ja immuniteedid ka keskuse töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Lepingule lisatud, privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 2 artikli 1 teise lõigu kohaselt laienevad privileegid ja immuniteedid ka keskuse töötajatele.

| (3) | Tuleb asutada juhatus, millel on lepingu III lisa artikli 2 lõike 6 punkti a kohase järelevalveorgani ülesanne, |
| --- | --- |

(3)

Tuleb asutada juhatus, millel on lepingu III lisa artikli 2 lõike 6 punkti a kohase järelevalveorgani ülesanne,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

1.   Keskus lepingu III lisas määratletud tähenduses on AKV–EÜ ühine tehniline organ. Keskus on juriidiline isik, kellel on igas lepinguosalises riigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mida samaliigilistele juriidilistele isikutele on võimalik anda.

2.   Keskuse töötajatele antakse tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused, mis on määratletud privileege ja immuniteete käsitlevas protokollis nr 2 ning millele on osutatud lepingule lisatud VI ja VII deklaratsioonis.

3.   Keskus on mittetulunduslik organ. Selle peakontor asub Brüsselis ning keskusel võivad juhatuse otsusel olla detsentraliseeritud bürood igas AKV piirkonnas.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Keskus tegutseb kooskõlas lepingu sätete ja põhimõtetega. Keskus taotleb lepingu III lisa artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamist.

2.   Keskus määrab nimetatud eesmärgid üksikasjalikumalt strateegilises juhendis.

Artikkel 3

Institutsioonidevaheline koostöö

1.   Avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste algatuste puhul erasektori arendamiseks põhineb keskuse koostöö teiste organitega kooskõlastamise, täiendavuse ja lisandväärtuse põhimõtetel. Keskus valib, milliste ülesannetega tegelda.

2.   Riigid või piirkonnad võivad paluda keskust osaleda erasektoriga seotud riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide ettevalmistamises ja teostamises.

3.   Keskust võidakse paluda teostada ja juhtida üksi või koostöös teistega Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “komisjon”) AKV riikidele suunatud eriprogramme.

Artikkel 4

Rahastamine

1.   Keskust rahastatakse Euroopa Arengufondist (EAF) vastavalt lepingu I lisas esitatud finantsprotokolli sätetele ja oma sissetulekuallikatest vastavalt keskuse rahanduseeskirjadele.

2.   Keskuse eelarvesse võib lisada vahendeid teistelt isikutelt keskuse lepingus esitatud eesmärkide saavutamiseks ja keskuses koostatud strateegia elluviimiseks.

3.   Keskus võib oma eesmärkide saavutamiseks hallata kolmandate isikute nimel vahendeid, mis on mõeldud lepingu III lisas nimetatud kasusaajate heaks lepingus sätestatud tegevuste läbiviimiseks.

Artikkel 5

Suursaadikute komitee

1.   Lepingu III lisa artikli 2 lõikes 6 on sätestatud, et:

“Keskuse järele valvab suursaadikute komitee, kes pärast käesoleva lepingu allakirjutamist:

| a) | kehtestab keskuse põhikirja ja töökorra, määrates muu hulgas keskuse järelevalveorganid; |
| --- | --- |

a)

kehtestab keskuse põhikirja ja töökorra, määrates muu hulgas keskuse järelevalveorganid;

| b) | kehtestab töötajaid käsitlevad põhikirjasätted ning rahandus- ja tööjõueeskirjad; |
| --- | --- |

b)

kehtestab töötajaid käsitlevad põhikirjasätted ning rahandus- ja tööjõueeskirjad;

| c) | valvab keskuse organite töö järele ja |
| --- | --- |

c)

valvab keskuse organite töö järele ja

| d) | kehtestab tegevuseeskirjad ja keskuse eelarve vastuvõtmise korra.” |
| --- | --- |

d)

kehtestab tegevuseeskirjad ja keskuse eelarve vastuvõtmise korra.”

2.   Komitee kiidab juhatuse ettepanekul heaks keskuse üldstrateegia.

Artikkel 6

Organid

Keskuse järelevalveorganid on juhatus ja juhtkond.

Artikkel 7

Juhtkond

1.   Keskust juhib direktor. Direktorit abistab asedirektor, kes allub direktorile ja täidab jooksvaid ülesandeid.

Direktor ja asedirektor võetakse tööle lähtuvalt nende juhtimisoskustest ja kutsealasest suutlikkusest täita lepingust, eriti selle III lisa artiklist 2 tulenevaid keskuse eesmärke ja ülesandeid.

2.   Direktori ja asedirektori nimetab ametisse AKV–EÜ suursaadikute komitee (edaspidi “komitee”) eelnevalt komitee poolt heakskiidetud menetluse ja ametijuhendite alusel. Direktori ja asedirektori ametiaeg peab ühtima EAFi finantsprotokolli viieaastase kehtivusajaga. Nende ametiaeg kestab kuni viis aastat ja seda ei pikendata. Direktori ja asedirektori ametikohti täidavad vaheldumisi AKV ja EÜ kodanikud.

3.   Komitee eesistujad kirjutavad alla direktori ja asedirektori ametisse nimetamise dokumentidele.

4.   Direktor annab aru keskuse juhatusele artiklis 7 sätestatud korras.

5.   Juhatus võib vajaduse korral pärast personalieeskirjades sätestatud menetlust teha komiteele nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku direktor töölt vabastada.

6.   Direktori ettepanekul võib juhatus vajaduse korral pärast personalieeskirjades sätestatud menetlust teha komiteele nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku asedirektor töölt vabastada. Juhatus võib asedirektori töölt vabastamise menetluse algatada ka ilma direktori ettepanekuta.

Artikkel 8

Direktori kohustused

1.   Direktor vastutab keskuse õigusliku ja institutsioonilise esindamise ning keskuse volituste ja ülesannete täitmise eest kooskõlas lepingu ja selle III lisa sätetega.

2.   Direktor vastutab järgmiste dokumentide esitamise eest juhatusele nende heakskiitmiseks:

| — | iga-aastased ja mitmeaastased tegevuskavad, |
| --- | --- |

—

iga-aastased ja mitmeaastased tegevuskavad,

| — | keskuse aastaeelarved, |
| --- | --- |

—

keskuse aastaeelarved,

| — | aastaaruanded, |
| --- | --- |

—

aastaaruanded,

| — | organisatsiooni struktuur, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem. |
| --- | --- |

—

organisatsiooni struktuur, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem.

3.   Direktor vastutab selle eest, et raamatupidamise aastaaruanded esitatakse juhatusele vastuvõtmiseks ja edastatakse komiteele lõplikuks heakskiitmiseks. Komitee vastutab keskuse direktori tegevuse heakskiitmise eest aastaeelarvete täitmisel.

4.   Direktor kehtestab keskuse töökorra ja teavitab sellest juhatust.

Artikkel 9

Juhatus

1.   Juhatus, kooskõlas lepingu III lisa artikli 2 lõike 6 punktiga a ja lõikega 7 asutatud järelevalveorgan, koosneb kuuest erasektori liikmest, kellest kolm on AKV riikide ja kolm ühenduse kodanikud.

Komitee poolt kehtestatud menetluse kohaselt nimetab komitee kuus liiget kuni viieaastaseks perioodiks, mille keskel viiakse läbi vahehindamine.

2.   Juhatuse koosolekutel võivad vaatlejatena osaleda komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi, AKV sekretariaadi ja Euroopa Investeerimispanga esindaja ning eraettevõtluse alal tunnustatud kogemusi omav AKV piirkondliku organisatsiooni esindaja.

3.   Juhatuse liikmed valivad eesistuja ja ase-eesistuja kuni viieaastaseks perioodiks juhatuse töökorras sätestatud korra kohaselt. Eesistujaks valitakse selle lepinguosalise (AKV või EÜ) esindaja, mille kodanikku ei ole valitud keskuse direktoriks.

4.   Juhatuse otsuste vastuvõtmiseks on vaja kohalviibivate liikmete või töökorras sätestatud viisil esindatud liikmete lihthäälteenamust. Igal liikmel on üks hääl.

5.   Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.

6.   Iga istungi kohta koostatakse konfidentsiaalne protokoll.

7.   Juhatuse liikmetel on ametisaladuse hoidmise kohustustus isegi pärast ametist lahkumist. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid kolmandatelt isikutelt.

Juhatus võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 10

Juhatuse liikmed

1.   Juhatuse liikmed nimetatakse tunnustatud mainega isikute hulgast, kes omavad põhjalikke teadmisi AKV ja EÜ vahelise arengukoostööga seotud valdkondadest ja selle eesmärkidest ning lepingu alusel loodud mehhanismidest ja vahenditest.

2.   Liikmetel peavad olema tunnustatud kogemused eraettevõtluse alal. Nad tegutsevad kooskõlas oma kohustustega ja keskuse eesmärkidega.

3.   Liikmetel peab olema väga hea inglise või prantsuse keele oskus.

4.   Juhatuse liikmeks olemist ei saa ühitada keskuse muu palgalise tegevusega.

5.   Ettevõtted, milles juhatuse liikmed omavad osalust, ei või osaleda keskuse poolt rahastatavates programmides ega tegevustes.

Artikkel 11

Juhatuse ülesanded

1.   Juhatus valvab rangelt keskuse tegevuse järele. Aastas toimub kuni neli juhatuse korralist koosolekut. Samuti võib juhatus kokku tulla, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks või komitee, eesistuja või keskuse direktori taotlusel.

2.   Juhatuse ülesanne on:

| a) | nõustada ja toetada keskuse direktorit keskuse juhtimisel ning tagada komitee sätestatud eeskirjade ja eesmärkide nõuetekohane järgimine; |
| --- | --- |

a)

nõustada ja toetada keskuse direktorit keskuse juhtimisel ning tagada komitee sätestatud eeskirjade ja eesmärkide nõuetekohane järgimine;

| b) | keskuse direktori ettepanekul:






  1. | võtta vastu keskuse üldstrateegiline plaan ja esitada see komiteele heakskiitmiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

keskuse direktori ettepanekul:

1.

võtta vastu keskuse üldstrateegiline plaan ja esitada see komiteele heakskiitmiseks;

| 2. | kinnitada aastased ja mitmeaastased tegevuskavad; |
| --- | --- |

2.

kinnitada aastased ja mitmeaastased tegevuskavad;

| 3. | kiita heaks organisatsiooniline struktuur, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem; |
| --- | --- |

3.

kiita heaks organisatsiooniline struktuur, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem;

| 4. | kinnitada uute töötajate töölevõtmine ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamine, pikendamine või katkestamine; |
| --- | --- |

4.

kinnitada uute töötajate töölevõtmine ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamine, pikendamine või katkestamine;

| 5. | võtta vastu keskuse aastaeelarved ja esitada need komiteele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

5.

võtta vastu keskuse aastaeelarved ja esitada need komiteele heakskiitmiseks;

| 6. | võtta vastu raamatupidamise aastaaruanded ja esitada need komiteele heakskiitmiseks ning |
| --- | --- |

6.

võtta vastu raamatupidamise aastaaruanded ja esitada need komiteele heakskiitmiseks ning

| 7. | kinnitada aastaaruanded ning edastada need komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust lepingus ja vastuvõetud üldstrateegias keskusele seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

7.

kinnitada aastaaruanded ning edastada need komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust lepingus ja vastuvõetud üldstrateegias keskusele seatud eesmärkidele;

| c) | teavitada komiteed vajaduse korral kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest. |
| --- | --- |

c)

teavitada komiteed vajaduse korral kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest.

3.   Juhatus edastab raamatupidamise aastaaruanded komiteele nende lõplikuks heakskiitmiseks.

Komitee vastutab keskuse direktori tegevuse heakskiitmise eest aastaeelarvete täitmisel.

4.   Keskuse direktoril on juhatuse tegevuses nõuandev pädevus. Keskus tagab juhatusele sekretariaaditeenused.

5.   Eriküsimuste lahendamiseks võib juhatus konsulteerida teiste keskuse juhtkonna või töötajaskonna liikmete ja välisekspertidega.

6.   Juhatus annab aru komiteele.

7.   Juhatus valib pärast vähemalt kolme äriühingu osavõtul toimunud hankekonkurssi rahvusvaheliselt tuntud pädeva audiitorühingu kolme eelarveaasta pikkuseks perioodiks. Nimetatud ettevõte kontrollib, kas raamatupidamise aruanded on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kajastavad tõeselt keskuse finantsolukorda. Audiitorühing hindab samuti keskuse rahaliste vahendite haldamise asjakohasust.

Artikkel 12

AKV riigid, ühendus ja selle liikmesriigid võtavad oma pädevuse piires käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. juuli 2005

AKV–EÜ suursaadikute komitee nimel

eesistuja

F. J. WAHNON FERREIRA

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Otsust on muudetud AKV–EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2003 (ELT L 141, 7.6.2003, lk 25).

1

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/21

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. detsember 2005,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning vastavalt Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta ja määruse (EÜ) nr 933/95 muutmist

(2006/187/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinide tariifikvootide vastastikuse kehtestamise kohta (1) allkirjastati 29. novembril 1993. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinide tariifikvootide vastastikuse kehtestamise kohta (1) allkirjastati 29. novembril 1993.

| (2) | Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinide tariifikvootide vastastikuse kehtestamise kohta (2) allkirjastati 26. novembril 1993. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinide tariifikvootide vastastikuse kehtestamise kohta (2) allkirjastati 26. novembril 1993.

| (3) | Vastavalt nõukogu antud juhistele on komisjon ja kaks asjaomast assotsieerunud riiki lõpetanud läbirääkimised teatavate veinidega seotud uute soodustuste üle. Läbirääkimiste tulemused tuleb lisada Euroopa lepingutesse lisaprotokollide kujul, mis sisaldavad sätteid veinide ja kangete alkohoolsete jookide nimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kohta. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu antud juhistele on komisjon ja kaks asjaomast assotsieerunud riiki lõpetanud läbirääkimised teatavate veinidega seotud uute soodustuste üle. Läbirääkimiste tulemused tuleb lisada Euroopa lepingutesse lisaprotokollide kujul, mis sisaldavad sätteid veinide ja kangete alkohoolsete jookide nimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kohta.

| (4) | Kuni nimetatud lisaprotokollide vastuvõtmiseni ja jõustumiseni ning selleks, et rakendada teatavate veinidega seotud uusi soodustusi käsitlevate läbirääkimiste tulemusi, tuleks Euroopa Ühenduse ja kahe asjaomase assotsieerunud riigi vahel sõlmida kirjavahetuse teel kokkulepped teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta. Nimetatud kahes kokkuleppes sätestatud soodustused peaksid kattuma Euroopa lepingute lisaprotokollides ettenähtud soodustustega. Lisaprotokollide jõustudes asendatakse nendega kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepped. |
| --- | --- |

(4)

Kuni nimetatud lisaprotokollide vastuvõtmiseni ja jõustumiseni ning selleks, et rakendada teatavate veinidega seotud uusi soodustusi käsitlevate läbirääkimiste tulemusi, tuleks Euroopa Ühenduse ja kahe asjaomase assotsieerunud riigi vahel sõlmida kirjavahetuse teel kokkulepped teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta. Nimetatud kahes kokkuleppes sätestatud soodustused peaksid kattuma Euroopa lepingute lisaprotokollides ettenähtud soodustustega. Lisaprotokollide jõustudes asendatakse nendega kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepped.

| (5) | Nõukogu 10. aprilli 1995. aasta määrust (EÜ) nr 933/95 (millega avatakse ühenduse tariifikvoodid teatavate Bulgaariast, Ungarist ja Rumeeniast pärit veinide puhul ja sätestatakse nende haldamine) (3) tuleks muuta kooskõlas nimetatud kahe kokkuleppega. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 10. aprilli 1995. aasta määrust (EÜ) nr 933/95 (millega avatakse ühenduse tariifikvoodid teatavate Bulgaariast, Ungarist ja Rumeeniast pärit veinide puhul ja sätestatakse nende haldamine) (3) tuleks muuta kooskõlas nimetatud kahe kokkuleppega.

| (6) | Nimetatud kahe kokkuleppe teatavate sätete rakendamise hõlbustamiseks peaks komisjonil olema lubatud vastu võtta vajalikud õigusnormid nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (4) artiklis 75 sätestatud korras. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud kahe kokkuleppe teatavate sätete rakendamise hõlbustamiseks peaks komisjonil olema lubatud vastu võtta vajalikud õigusnormid nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (4) artiklis 75 sätestatud korras.

| (7) | Nimetatud kaks kokkulepet tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud kaks kokkulepet tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta, mille tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta, mille tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 3

Käesolevaga volitatakse nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kellel on õigus ühenduse jaoks siduvale kahele kokkuleppele alla kirjutada.

Artikkel 4

Käesolevaga volitatakse komisjoni võtma nimetatud kahe kokkuleppe rakendamiseks vajalikud meetmed määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 75 sätestatud korras.

Artikkel 5

Määrust (EÜ) nr 933/95 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, peatatakse järgmiste Bulgaariast ja Rumeeniast pärit toodete suhtes imporditollimaksude kohaldamine 1. jaanuarist 2005 iga toote juures märgitud tasemetel ja tariifikvootide piires:






  a) | Bulgaariast pärit veinid:










  Järjekorranumber | CN-kood (5) | Kirjeldus (6) | Aastamaht alates 1.1.2005
  (hl) | Aastane kasv alates 1.1.2006
  (hl) | Tariifikvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7001 | ex 2204 10 | Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites | 4 000 | 200 | tollimaksuvaba |
| 09.7003 | ex 2204 21 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 510 000 | 25 500 | tollimaksuvaba |
| 09.7005 | ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 195 000 | 0 | tollimaksuvaba |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, peatatakse järgmiste Bulgaariast ja Rumeeniast pärit toodete suhtes imporditollimaksude kohaldamine 1. jaanuarist 2005 iga toote juures märgitud tasemetel ja tariifikvootide piires:

a)

Bulgaariast pärit veinid:

Järjekorranumber

CN-kood (5)

Kirjeldus (6)

Aastamaht alates 1.1.2005

(hl)

Aastane kasv alates 1.1.2006

(hl)

Tariifikvoodi tollimaksumäär

09.7001

ex 2204 10

Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites

4 000

200

tollimaksuvaba

09.7003

ex 2204 21

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

510 000

25 500

tollimaksuvaba

09.7005

ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

195 000

0

tollimaksuvaba

| b) | Rumeeniast pärit veinid:









  Järjekorranumber | CN-kood (7) | Kirjeldus (8) | Aastamaht alates 1.1.2005
  (hl) | Tariifikvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7013 | ex 2204 10
  ex 2204 21
  ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 345 000 | Tollimaksuvaba |

b)

Rumeeniast pärit veinid:

Järjekorranumber

CN-kood (7)

Kirjeldus (8)

Aastamaht alates 1.1.2005

(hl)

Tariifikvoodi tollimaksumäär

09.7013

ex 2204 10

ex 2204 21

ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

345 000

Tollimaksuvaba

2.   Lõikes 1 osutatud tariifikvoote kohaldatakse veinide suhtes, millele on lisatud komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määruse (EÜ) nr 883/2001 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas) sätetele täidetud dokument VI 1 või väljavõte VI 2. (9)

| 2. | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2.

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Brüssel, 21. detsember 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

B. BRADSHAW

---

(1)  EÜT L 337, 31.12.1993, lk 3. Kokkulepet on viimati muudetud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahelist kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet teatavate veinide suhtes tariifikvootide vastastikuse kehtestamise kohta (EÜT L 49, 22.2.2000, lk 7).

1

(2)  EÜT L 337, 31.12.1993, lk 173. Lepingut on viimati muudetud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelist kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet teatavate veinide suhtes tariifikvootide vastastikuse kehtestamise kohta (EÜT L 49, 22.2.2000, lk 15).

2

(3)  EÜT L 96, 28.4.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 678/2001 (EÜT L 94, 4.4.2001, lk 1).

3

(4)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

4

(5)  Vt III lisas esitatud TARICi koode.

5

(6)  Vaatamata kaupade koondnomenklatuuri tõlgendamise eeskirjadele, on toodete kirjeldus soovituslik, kuna sooduskorra kohaldamine määratakse kindlaks artikli 1 lõike 1 kontekstis CN-koodide raames. Kui CN-koodid on märkega “ex”, tuleb sooduskorra kohaldamine kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse põhjal.

6

ex

(7)  Vt III lisas esitatud TARICi koode.

7

(8)  Vaatamata kaupade koondnomenklatuuri tõlgendamise eeskirjadele, on toodete kirjeldus soovituslik, kuna sooduskorra kohaldamine määratakse kindlaks artikli 1 lõike 1 kontekstis CN-koodide raames. Kui CN-koodid on märkega “ex”, tuleb sooduskorra kohaldamine kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse põhjal.

8

ex

(9)  EÜT L 128, 10.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2079/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 6).”

9

---

Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud

KOKKULEPE

teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta

Lugupeetud härra.

Mul on au viidata kirjavahetuse teel sõlmitud 20. märtsi 2001. aasta kokkuleppele Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria vahel vastastikuste tariifikvootide kehtestamise kohta teatavatele veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, millega muudeti 29. novembril 1993. aastal sõlmitud kokkulepet, ning Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria vahel 2004. aastal toimunud läbirääkimistele vastastikuste kaubandussoodustuste kohta.

Kinnitan, et kuni Euroopa lepingu juurde kuuluva teatavaid veine ja kangeid alkohoolseid jooke käsitleva lisaprotokolli vastuvõtmiseni ja jõustumiseni ning selleks, et rakendada 1. jaanuarist 2005 teatavate veinide ja kangete alkohoolsete jookidega seotud uusi kahepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevate läbirääkimiste tulemusi, on Euroopa Ühendus ja Bulgaaria Vabariik leppinud kokku järgmises, millega asendatakse 2001. aasta kirjavahetuses sätestatud veinialased soodustused.

| 1. | Järgmiste ühendusest pärit toodete Bulgaariasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.








  Bulgaaria tollitariifi kood | Kirjeldus | Aastamaht alates 1.1.2005
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex ex 2204 10
  ex ex 2204 21
  ex ex 2204 29 | Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites
  Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 73 100 | tollimaksuvaba |

1.

Järgmiste ühendusest pärit toodete Bulgaariasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

Bulgaaria tollitariifi kood

Kirjeldus

Aastamaht alates 1.1.2005

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

ex ex 2204 10

ex ex 2204 21

ex ex 2204 29

Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

73 100

tollimaksuvaba

| 2. | Järgmiste Bulgaariast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.









  CN-kood | Kirjeldus | Aastane kogus alates 1.1.2005
  (hl) | Aastane kasv alates 1.1.2006
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2204 10 | Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites | 4 000 | 200 | tollimaksuvaba |
| ex 2204 21 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 510 000 | 25 500 | tollimaksuvaba |
| ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 195 000 | 0 | tollimaksuvaba |

2.

Järgmiste Bulgaariast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

CN-kood

Kirjeldus

Aastane kogus alates 1.1.2005

(hl)

Aastane kasv alates 1.1.2006

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

ex 2204 10

Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites

4 000

200

tollimaksuvaba

ex 2204 21

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

510 000

25 500

tollimaksuvaba

ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

195 000

0

tollimaksuvaba

| 3. | Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bulgaaria Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bulgaaria Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4.

| 4. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt.

| 5. | Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele.

| 6. | Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega. |
| --- | --- |

6.

Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega.

| 7. | Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle. |
| --- | --- |

7.

Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle.

| 8. | Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi territooriumil. |
| --- | --- |

8.

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi territooriumil.

| 9. | Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

9.

Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt.

Käesolev kokkulepe jõustub 1. jaanuaril 2005. See kaotab kehtivuse veine ja kangeid alkohole käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumisel.

Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Съставено в Брюксел

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Европейската общност

Image

Lugupeetud härra.

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kirja, mille sisu on järgmine:

“Mul on au viidata kirjavahetuse teel sõlmitud 20. märtsi 2001. aasta kokkuleppele Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria vahel vastastikuste tariifikvootide kehtestamise kohta teatavatele veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, millega muudeti 29. novembril 1993. aastal sõlmitud kokkulepet, ning Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria vahel 2004. aastal toimunud läbirääkimistele vastastikuste kaubandussoodustuste kohta.

Kinnitan, et kuni Euroopa lepingu juurde kuuluva teatavaid veine ja kangeid alkohoolseid jooke käsitleva lisaprotokolli vastuvõtmiseni ja jõustumiseni ning selleks, et rakendada 1. jaanuarist 2005 teatavate veinide ja kangete alkohoolsete jookidega seotud uusi kahepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevate läbirääkimiste tulemusi, on Euroopa Ühendus ja Bulgaaria Vabariik leppinud kokku järgmises, millega asendatakse 2001. aasta kirjavahetuses sätestatud veinialased soodustused.

| 1. | Bulgaaria Vabariik leppinud kokku järgmises, millega asendatakse 2001. aasta kirjavahetuses sätestatud veinialased soodustused.








  Bulgaaria tollitariifi kood | Kirjeldus | Aastamaht alates 1.1.2005
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex ex 2204 10
  ex ex 2204 21
  ex ex 2204 29 | Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites
  Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 73 100 | tollimaksuvaba |

1.

Bulgaaria Vabariik leppinud kokku järgmises, millega asendatakse 2001. aasta kirjavahetuses sätestatud veinialased soodustused.

Bulgaaria tollitariifi kood

Kirjeldus

Aastamaht alates 1.1.2005

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

ex ex 2204 10

ex ex 2204 21

ex ex 2204 29

Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

73 100

tollimaksuvaba

| 2. | Järgmiste Bulgaariast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.









  CN-kood | Kirjeldus | Aastane kogus alates 1.1.2005
  (hl) | Aastane kasv alates 1.1.2006
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2204 10 | Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites | 4 000 | 200 | tollimaksuvaba |
| ex 2204 21 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 510 000 | 25 500 | tollimaksuvaba |
| ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 195 000 | 0 | tollimaksuvaba |

2.

Järgmiste Bulgaariast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

CN-kood

Kirjeldus

Aastane kogus alates 1.1.2005

(hl)

Aastane kasv alates 1.1.2006

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

ex 2204 10

Vahuvein, kuni 2-liitristes mahutites

4 000

200

tollimaksuvaba

ex 2204 21

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

510 000

25 500

tollimaksuvaba

ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

195 000

0

tollimaksuvaba

| 3. | Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bulgaaria Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Bulgaaria Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4.

| 4. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt.

| 5. | Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele.

| 6. | Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega. |
| --- | --- |

6.

Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega.

| 7. | Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle. |
| --- | --- |

7.

Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle.

| 8. | Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi territooriumil. |
| --- | --- |

8.

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi territooriumil.

| 9. | Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

9.

Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt.

Käesolev kokkulepe jõustub 1. jaanuaril 2005. See kaotab kehtivuse veine ja kangeid alkohole käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumisel.

Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.”

Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub Teie kirja sisuga.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Съставено в Брюксел

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image

За правителството на Република България

Por el Gobierno de la República de Bulgaria

Za vládu Bulharské republiky

For regeringen for Republikken Bulgarien

Für die Regierung der Republik Bulgarien

Bulgaaria Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Βουλγαρίας

For the Government of the Republic of Bulgaria

Pour le gouvernement de la République de Bulgarie

Per il Governo della Repubblica di Bulgaria

Bulgārijas Republikas valdības vārdā

Bulgarijos Vyriausybės vardu

a Bolgár Köztársaság kormánya részéről

Voor de regering van de Republiek Bulgarije

W imieniu Rzadu Republiki Bulgarii

Pelo Governo da República da Bulgária

Za vládu Bulharskej republiky

Za Vlado Republike Bolgarije

Bulgarian tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Bulgariens regerings vägnar

Image

---

EUROOPA ÜHENDUSE

ja Rumeenia vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe teatavate veinidega seotud vastastikuste kaubandussoodustuste kohta

Lugupeetud härra.

Mul on au viidata kirjavahetuse teel sõlmitud 22. märtsi 2001. aasta kokkuleppele Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel vastastikuste tariifikvootide kehtestamise kohta teatavatele veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, millega muudeti 26. novembril 1993. aastal sõlmitud kokkulepet, ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel 2004. aastal toimunud läbirääkimistele vastastikuste kaubandussoodustuste kohta.

Kinnitan, et kuni Euroopa lepingu juurde kuuluva teatavaid veine ja kangeid alkohoolseid jooke käsitleva lisaprotokolli vastuvõtmiseni ja jõustumiseni ning selleks, et rakendada teatavate veinide ja kangete alkohoolsete jookidega seotud uusi kahepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevate läbirääkimiste tulemusi, on Euroopa Ühendus ja Rumeenia leppinud kokku järgmises, millega asendatakse 2001. aasta kirjavahetuses sätestatud veinialased soodustused.

| 1. | Järgmiste ühendusest pärit toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.








  Rumeenia tollitariifi kood | Kirjeldus | Aastamaht
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär
  (% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex ex 2204 10
  ex ex 2204 21
  ex ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 60 000 | tollimaksuvaba |

1.

Järgmiste ühendusest pärit toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

Rumeenia tollitariifi kood

Kirjeldus

Aastamaht

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

(% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast)

ex ex 2204 10

ex ex 2204 21

ex ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

60 000

tollimaksuvaba

| 2. | Järgmiste Rumeeniast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.








  CN-kood | Kirjeldus | Aastamaht
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2204 10
  ex 2204 21
  ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 345 000 | tollimaksuvaba |

2.

Järgmiste Rumeeniast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

CN-kood

Kirjeldus

Aastamaht

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

ex 2204 10

ex 2204 21

ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

345 000

tollimaksuvaba

| 3. | Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4.

| 4. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt.

| 5. | Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele.

| 6. | Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega. |
| --- | --- |

6.

Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega.

| 7. | Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle. |
| --- | --- |

7.

Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle.

| 8. | Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Rumeenia territooriumil. |
| --- | --- |

8.

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Rumeenia territooriumil.

| 9. | Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

9.

Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt.

Käesolev kokkulepe jõustub ühenduses 1. jaanuaril 2005; Rumeenias jõustub kokkulepe esimese kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil Rumeenia teavitab ühendust oma heakskiitmiseks läbiviidavate siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. See kaotab kehtivuse veine ja kangeid alkohole käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumisel.

Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Adoptat la Bruxelles

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

pentru Comunitatea Europeană

Image

Lugupeetud härra.

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kirja, mille sisu on järgmine:

“Mul on au viidata kirjavahetuse teel sõlmitud 22. märtsi 2001. aasta kokkuleppele Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel vastastikuste tariifikvootide kehtestamise kohta teatavatele veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, millega muudeti 26. novembril 1993. aastal sõlmitud kokkulepet, ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel 2004. aastal toimunud läbirääkimistele vastastikuste kaubandussoodustuste kohta.

Kinnitan, et kuni Euroopa lepingu juurde kuuluva teatavaid veine ja kangeid alkohoolseid jooke käsitleva lisaprotokolli vastuvõtmiseni ja jõustumiseni ning selleks, et rakendada 1. jaanuarist 2005 teatavate veinide ja kangete alkohoolsete jookidega seotud uusi kahepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevate läbirääkimiste tulemusi, on Euroopa Ühendus ja Rumeenia leppinud kokku järgmises, millega asendatakse 2001. aasta kirjavahetuses sätestatud veinialased soodustused.

| 1. | Järgmiste ühendusest pärit toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.








  Rumeenia tollitariifi kood | Kirjeldus | Aastamaht
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär
  (% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex ex 2204 10
  ex ex 2204 21
  ex ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 60 000 | tollimaksuvaba |

1.

Järgmiste ühendusest pärit toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

Rumeenia tollitariifi kood

Kirjeldus

Aastamaht

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

(% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast)

ex ex 2204 10

ex ex 2204 21

ex ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

60 000

tollimaksuvaba

| 2. | Järgmiste Rumeeniast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.








  CN-kood | Kirjeldus | Aastamaht
  (hl) | Kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2204 10
  ex 2204 21
  ex 2204 29 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein | 345 000 | tollimaksuvaba |

2.

Järgmiste Rumeeniast pärit toodete ühendusse importimisel kohaldatakse järgmisi soodustusi.

CN-kood

Kirjeldus

Aastamaht

(hl)

Kohaldatav tollimaksumäär

ex 2204 10

ex 2204 21

ex 2204 29

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein

345 000

tollimaksuvaba

| 3. | Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva kokkuleppe alusel kohaldatavad päritolureeglid on sätestatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Rumeenia vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) protokollis nr 4.

| 4. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel käsitletakse veini sellisena, nagu seda on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) I lisa punktis 10, ja see peab olema toodetud nimetatud määruse V jaotises ning IV ja V lisas ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) viidatud veinivalmistustavade ja -menetluste kohaselt.

| 5. | Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Veini importimisel käesolevas kokkuleppes sätestatud soodustuste alusel tuleb esitada ühiselt koostatud loetelusse kantud vastastikku tunnustatud ametliku asutuse väljastatud tõend selle kohta, et asjaomane vein vastab punkti 4 nõuetele.

| 6. | Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega. |
| --- | --- |

6.

Kokkuleppeosalised tagavad, et vastastikku lubatud kaubandussoodustusi ei seata kahtluse alla muude meetmetega.

| 7. | Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle. |
| --- | --- |

7.

Nõupidamised toimuvad kummagi kokkuleppeosalise taotlusel mis tahes käesoleva kokkuleppega seotud probleemi üle.

| 8. | Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Rumeenia territooriumil. |
| --- | --- |

8.

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Rumeenia territooriumil.

| 9. | Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma vastavate menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

9.

Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma vastavate menetluste kohaselt.

Käesolev kokkulepe jõustub ühenduses 1. jaanuaril 2005; Rumeenias jõustub kokkulepe esimese kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil Rumeenia teavitab ühendust oma heakskiitmiseks läbiviidavate siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. See kaotab kehtivuse veine ja kangeid alkohole käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumisel.

Oleksin tänulik, kui kinnitate, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.”

Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub selle kirja sisuga.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Adoptat la Bruxelles

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image

În numele Guvernului României

Por el Gobierno de Rumanía

Za vládu Rumunska

For regeringen for Rumænien

Für die Regierung Rumäniens

Rumeenia valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Ρουμανίας

For the Government of Romania

Pour le gouvernement de la Roumanie

Per il Governo della Romania

Rumānijas valdības vārdā

Rumunijos Vyriausybės vardu

Románia kormánya részéről

Voor de regering van Roemenië

W imieniu Rządu Rumunii

Pelo Governo da Roménia

Za vládu Rumunska

Za Vlado Romunije

Romanian hallituksen puolesta

På Rumäniens regerings vägnar

Image

---

LISA

“LISA

TARICI KOODID

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi kood |
| --- | --- | --- |
| 09.7001 | ex 2204 10 | 2204101991
  2204109991 |
| 09.7003 | ex 2204 21 | 2204217979
  2204217980
  2204218079
  2204218080
  2204218459
  2204218470
  2204218579
  2204218580
  2204219420
  2204219820
  2204219910 |
| 09.7005 | ex 2204 29 | 2204296500
  2204297510
  2204298310
  2204298380
  2204298420
  2204299420
  2204299820
  2204299910 |
| 09.7013 | ex 2204 10 | 2204101991
  2204101999
  2204109991
  2204109999 |
| ex 2204 21 | 2204217979
  2204217980
  2204218079
  2204218080
  2204218459
  2204218470
  2204218579
  2204218580
  2204219420
  2204219820
  2204219910 |
| ex 2204 29 | 2204296500
  2204297510
  2204298310
  2204298380
  2204298420
  2204299420
  2204299820
  2204299910” |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi kood

09.7001

ex 2204 10

2204101991

2204109991

09.7003

ex 2204 21

2204217979

2204217980

2204218079

2204218080

2204218459

2204218470

2204218579

2204218580

2204219420

2204219820

2204219910

09.7005

ex 2204 29

2204296500

2204297510

2204298310

2204298380

2204298420

2204299420

2204299820

2204299910

09.7013

ex 2204 10

2204101991

2204101999

2204109991

2204109999

ex 2204 21

2204217979

2204217980

2204218079

2204218080

2204218459

2204218470

2204218579

2204218580

2204219420

2204219820

2204219910

ex 2204 29

2204296500

2204297510

2204298310

2204298380

2204298420

2204299420

2204299820

2204299910”

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. veebruar 2006,

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega laiendatakse Taanile nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, sätteid

(2006/188/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koostoimes selle artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu üle, millega laiendatakse Taanile nõukogu määruste (EÜ) nr 343/2003 (2) ja (EÜ) nr 2725/2000 (3) sätteid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu üle, millega laiendatakse Taanile nõukogu määruste (EÜ) nr 343/2003 (2) ja (EÜ) nr 2725/2000 (3) sätteid.

| (2) | Kooskõlas nõukogu 13. juuni 2005. aasta otsusega kirjutati lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla 13. märtsil 2005, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu 13. juuni 2005. aasta otsusega kirjutati lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla 13. märtsil 2005, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.

| (3) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklile 3 osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklile 3 osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (4) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (5) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline leping, millega laiendatakse Taanile nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, sätteid.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 10 lõikega 2 ettenähtud teate. (4)

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. veebruar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

K. GASTINGER

---

(1)  Arvamus on esitatud 13. detsembril 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.

3

(4)  Leping jõustub lepingupoolte teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

4

---

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja

TAANI KUNINGRIIK,

edaspidi “Taani”, teiselt poolt,

VIIDATES Taani osalusele Euroopa ühenduste liikmesriiki jäetud varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutava riigi määramist käsitlevas konventsioonis, mis allkirjastati Dublinis 15. juunil 1990 (edaspidi “Dublini konventsioon”),

VIIDATES Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme) artiklile 12,

VÕTTES ARVESSE, et nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (edaspidi “II Dublini määrus”), asendatakse “Dublini konventsioon”,

MÄRKIDES, et 2. septembril 2003 võeti vastu komisjoni määruse (EÜ) nr 1560/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest,

VÕTTES ARVESSE nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi “Eurodaci määrus”)) olulisust. Edaspidi kasutatakse Eurodaci määrusele ja II Dublini määrusele viitamisel nimetust “määrused”,

MÄRKIDES, et 28. veebruaril 2002 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 407/2002 Eurodaci määruse teatavate rakenduseeskirjade kohta,

VIIDATES Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevale protokollile (edaspidi “Taani seisukohta käsitlev protokoll”), mille kohaselt ei ole II Dublini määrus ega Eurodaci määrus Taanile siduvad ega seal kohaldatavad,

SOOVIDES, et määruste sätteid, edaspidiseid muudatusi ja määrustega seotud rakendusmeetmeid kohaldataks rahvusvahelise õiguse kohaselt ühenduse ja Taani suhete suhtes, kuna Taani on liikmesriik, kellel on eriseisukoht seoses Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotisega,

RÕHUTADES ühenduse ja Taani vahelise nõuetekohase kooskõlastamise olulisust seoses selliste rahvusvaheliste lepingute üle peetavate läbirääkimiste ja nende sõlmimisega, mis võivad mõjutada või muuta määruste reguleerimisala,

RÕHUTADES, et Taani peaks taotlema ühenduse sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega ühinemist, kui Taani osalus nendes lepingutes on oluline määruste ja käesoleva lepingu ühtse kohaldamise seisukohast,

DEKLAREERIDES, et Euroopa Ühenduste Kohtul peaks olema pädevus tagada käesoleva lepingu, määruste sätete ja käesolevas lepingus sisalduvate ühenduse rakendusmeetmete ühetaoline kohaldamine ja tõlgendamine,

VIIDATES Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 68 lõike 1 kohaselt Euroopa Kohtule antud pädevusele teha eelotsuseid küsimustes, mis käsitlevad asutamislepingu IV jaotisel põhinevate ühenduse institutsioonide õigusaktide kehtivust ja tõlgendamist, sealhulgas käesoleva lepingu kehtivust ja tõlgendamist, ning asjaolule, et vastavalt Taani seisukohta käsitlevale protokollile ei ole kõnealune säte Taanile siduv ega seal kohaldatav,

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Kohtul peaks olema samadel tingimustel pädevus teha eelotsuseid Taani kohtute esitatud küsimuste kohta, mis käsitlevad käesoleva lepingu kehtivust ja tõlgendamist, ning et määruste ja nende rakendusmeetmete tõlgendamise osas peaksid Taani kohtud seepärast taotlema eelotsuste tegemist samadel tingimustel nagu muude liikmesriikide kohtud,

VIIDATES sättele, mille kohaselt võivad Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon ja liikmesriigid vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 68 lõikele 3 taotleda Euroopa Kohtult eelotsuse tegemist küsimustes, mis käsitlevad asutamislepingu IV jaotisel põhinevate ühenduse institutsioonide õigusaktide tõlgendamist, sealhulgas käesoleva lepingu tõlgendamist, ning asjaolule, et vastavalt Taani seisukohta käsitlevale protokollile ei ole kõnealune säte Taanile siduv ega seal kohaldatav,

VÕTTES ARVESSE, et Taanile tuleks samadel tingimustel nagu teistele liikmesriikidele määruste ja nende rakendusmeetmete suhtes anda võimalus taotleda Euroopa Kohtult eelotsuse tegemist küsimustes, mis käsitlevad käesoleva lepingu tõlgendamist,

RÕHUTADES, et Taani seaduste kohaselt peaksid Taani kohtud käesoleva lepingu, määruste sätete ja käesolevas lepingus sisalduvate ühenduse rakendusmeetmete tõlgendamisel võtma nõuetekohaselt arvesse Euroopa Kohtu ja Euroopa ühenduste liikmesriikide kohtute praktikas määruste sätete ja ühenduse rakendusmeetmete kohta tehtud otsuseid,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt Euroopa Kohtu menetlust käsitlevatele Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele peaks Euroopa Kohtult olema võimalik taotleda otsust küsimustes, mis käsitlevad käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmist,

ARVESTADES, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 7 on käesolev leping liikmesriikidele siduv; seepärast on asjakohane, et Taanil oleks liikmesriigi kohustuste täitmata jätmise korral võimalus pöörduda komisjoni kui asutamislepingu täitmise järelevalvaja poole;

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklile 3 ei vastuta Taani nende meetmete finantstagajärgede eest, mis ei ole Taanile siduvad ega seal kohaldatavad, välja arvatud halduskulud, ning et seepärast tuleb kindlaks määrata Taani osa tegevuskuludest seoses kesküksuse loomise ja toimimisega vastavalt Eurodaci määruse artiklile 3,

RÕHUTADES, et liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu artikli 12 kohane protokoll peab tagama ühelt poolt Islandi ja Norra ning teiselt poolt Taani vahelised suhted seoses II Dublini määruse ja Eurodaci määruse sätetega,

SOOVIDES, et Euroopa Ühendus ning Island ja Norra määraksid paralleelselt käesoleva lepinguga Taani nõusolekul kindlaks kõnealuse protokolli sisu,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on vastavalt artikli 2 lõigetele 1 ja 2 kohaldada nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (“II Dublini määrus”), ja nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (“Eurodaci määrus”) sätteid ning nende rakendusmeetmeid ühenduse ja Taani vaheliste suhete suhtes.

2.   Lepingupoolte eesmärk on saavutada määruste sätete ja nende rakendusmeetmete ühetaoline kohaldamine ja tõlgendamine kõigis liikmesriikides.

3.   Käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1, artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 1 sätted tulenevad Taani seisukohta käsitlevast protokollist.

Artikkel 2

II Dublini määrus ja Eurodaci määrus

1.   Käesolevale lepingule lisatud ja selle osaks oleva II Dublini määruse sätteid koos rakendusmeetmetega, mis on vastu võetud vastavalt II Dublini määruse artikli 27 lõikele 2 ja mida Taani on vastavalt käesoleva lepingu artiklile 4 pärast käesoleva lepingu jõustumist vastuvõetud rakendusmeetmete puhul rakendanud, kohaldatakse rahvusvahelise õiguse kohaselt ühenduse ja Taani vaheliste suhete suhtes.

2.   Käesolevale lepingule lisatud ja selle osaks oleva Eurodaci määruse sätteid koos rakendusmeetmetega, mis on vastu võetud vastavalt Eurodaci määruse artiklile 22 või artikli 23 lõikele 2 ja mida Taani on vastavalt käesoleva lepingu artiklile 4 pärast käesoleva lepingu jõustumist vastuvõetud rakendusmeetmete puhul rakendanud, kohaldatakse rahvusvahelise õiguse kohaselt ühenduse ja Taani vaheliste suhete suhtes.

3.   II Dublini määruse artiklis 29 ja Eurodaci määruse artiklis 27 osutatud kuupäeva asemel kohaldatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.

Artikkel 3

II Dublini määruse ja Eurodaci määruse muudatused

1.   Taani ei osale II Dublini määruse ega Eurodaci määruse muudatuste vastuvõtmisel ning kõnealused muudatused ei ole Taanile siduvad ega seal kohaldatavad.

2.   Kui võetakse vastu määruste muudatused, teatab Taani komisjonile oma otsusest selle kohta, kas kõnealuste muudatuste sisu rakendada või mitte. Teade saadetakse muudatuste vastuvõtmise ajal või 30 päeva jooksul pärast seda.

3.   Kui Taani otsustab muudatuste sisu rakendada, tuleb teates märkida, kas rakendamine saab toimuda halduslikult või nõuab see heakskiitmist parlamendis.

4.   Kui teates märgitakse, et rakendamine saab toimuda halduslikult, tuleb teates deklareerida ka see, et kõik vajalikud haldusmeetmed jõustuvad määruste muudatuste jõustumise kuupäeval või on jõustunud teatamise kuupäeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

5.   Kui teates on märgitud, et rakendamine nõuab heakskiitmist Taani parlamendis, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | Taani seadusandlikud meetmed jõustuvad määruste muudatuste jõustumise kuupäeval või 6 kuud pärast teatamist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem; |
| --- | --- |

a)

Taani seadusandlikud meetmed jõustuvad määruste muudatuste jõustumise kuupäeval või 6 kuud pärast teatamist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem;

| b) | kKui Taani seadusandlikud meetmed ei ole määruste muudatuste jõustumise kuupäeval jõustunud, kohaldab Taani muudatuste sisu ajutiselt, ulatuses milles see vastab siseriiklikule õigusele; |
| --- | --- |

b)

kKui Taani seadusandlikud meetmed ei ole määruste muudatuste jõustumise kuupäeval jõustunud, kohaldab Taani muudatuste sisu ajutiselt, ulatuses milles see vastab siseriiklikule õigusele;

| c) | Taani teavitab komisjoni kuupäevast, mil seadusandlikud rakendusmeetmed jõustuvad, ning ajutise kohaldamisega seotud erimeetmetest. |
| --- | --- |

c)

Taani teavitab komisjoni kuupäevast, mil seadusandlikud rakendusmeetmed jõustuvad, ning ajutise kohaldamisega seotud erimeetmetest.

6.   Taani teade selle kohta, et muudatuste sisu on vastavalt lõigetele 4 ja 5 Taanis rakendatud, toob rahvusvahelise õiguse kohaselt kaasa vastastikused kohustused Taani ja ühenduse vahel. Määruste muudatused on seejärel käesoleva lepingu muudatused ja neid käsitatakse lepingule lisatuna.

7.   Juhul kui:

| a) | Taani teatab oma otsusest mitte rakendada muudatuste sisu või |
| --- | --- |

a)

Taani teatab oma otsusest mitte rakendada muudatuste sisu või

| b) | Taani ei saada teadet lõikes 2 sätestatud 30päevase tähtaja jooksul või |
| --- | --- |

b)

Taani ei saada teadet lõikes 2 sätestatud 30päevase tähtaja jooksul või

| c) | Taani seadusandlikud meetmed ei jõustu lõikes 5 sätestatud tähtaegade jooksul, |
| --- | --- |

c)

Taani seadusandlikud meetmed ei jõustu lõikes 5 sätestatud tähtaegade jooksul,

loetakse käesolev lepingu lõpetatuks, kui lepingupooled ei otsusta 90 päeva jooksul teisiti või kui punktis c osutatud juhul ei jõustu Taani seadusandlikud meetmed sama tähtaja jooksul. Lõpetamine jõustub 3 kuud pärast 90päevase tähtaja möödumist.

8.   See ei mõjuta II Dublini määruse kohaseid taotlusi, mis on esitatud enne lepingu lõpetamist vastavalt lõikele 7.

Artikkel 4

Rakendusmeetmed

1.   Taani ei osale II Dublini määruse artikli 27 lõikes 2 ja Eurodaci määruse artikli 23 lõikes 2 osutatud komitee arvamuste vastuvõtmisel ega vastavalt Eurodaci määruse artiklile 22 vastuvõetud rakendusmeetmete vastuvõtmisel. Vastavalt II Dublini määruse artikli 27 lõikele 2 ja Eurodaci määruse artikli 23 lõikele 2 vastuvõetud rakendusmeetmed ning vastavalt Eurodaci määruse artiklile 22 vastuvõetud rakendusmeetmed ei ole Taanile siduvad ega seal kohaldatavad.

2.   Kui võetakse vastu rakendusmeetmeid vastavalt II Dublini määruse artikli 27 lõikele 2 või vastavalt Eurodaci määruse artikli 23 lõikele 2, teatatakse kõnealustest meetmetest Taanile. Taani teatab komisjonile oma otsusest selle kohta, kas rakendusmeetmete sisu rakendada või mitte. Teade saadetakse rakendusmeetmete vastuvõtmise ajal või 30 päeva jooksul pärast seda.

3.   Teates deklareeritakse, et kõik vajalikud haldusmeetmed Taanis jõustuvad rakendusmeetmete jõustumise kuupäeval või on jõustunud teatamise kuupäeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

4.   Taani teade selle kohta, et muudatuste sisu on Taanis rakendatud, toob rahvusvahelise õiguse kohaselt kaasa vastastikused kohustused Taani ja ühenduse vahel. Rakendusmeetmed on seejärel käesoleva lepingu osa.

5.   Juhul kui:

| a) | Taani teatab oma otsusest mitte rakendada muudatuste sisu või |
| --- | --- |

a)

Taani teatab oma otsusest mitte rakendada muudatuste sisu või

| b) | Taani ei saada teadet lõikes 2 sätestatud 30päevase tähtaja jooksul, |
| --- | --- |

b)

Taani ei saada teadet lõikes 2 sätestatud 30päevase tähtaja jooksul,

loetakse käesolev leping lõpetatuks, kui lepingupooled ei otsusta 90 päeva jooksul teisiti. Lõpetamine jõustub 3 kuud pärast 90päevase tähtaja möödumist.

6.   See ei mõjuta II Dublini määruse kohaseid taotlusi, mis on esitatud enne lepingu lõpetamist vastavalt lõikele 5.

7.   Kui erandjuhtudel nõuab rakendamine heakskiitmist Taani parlamendis, tuleb seda märkida teates, mille Taani saadab vastavalt lõikele 2, ning kohaldatakse artikli 3 lõigete 5 kuni 8 sätteid.

Artikkel 5

Rahvusvahelised lepingud, mis mõjutavad II Dublini määrust ja Eurodaci määrust

1.   Vastavalt II Dublini määrusele ja Eurodaci määrusele ühenduse poolt sõlmitud rahvusvahelised lepingud ei ole Taanile siduvad ega seal kohaldatavad.

2.   Taani hoidub sõlmimast rahvusvahelisi lepinguid, mis võivad mõjutada või muuta käesolevale lepingule lisatud määruste reguleerimisala, mis käsitleb vastutuse määramist varjupaigataotluse läbivaatamise eest või Eurodaci määrusega hõlmatud meetmeid seoses kolmandate riikide kodanike sõrmejälgede võrdlemisega, välja arvatud juhul, kui see toimub ühenduse nõusolekul ning kui käesoleva lepingu ja asjaomase rahvusvahelise lepingute vaheline suhe on rahuldavalt määratletud.

3.   Kui Taani peab läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle, mis võivad mõjutada või muuta käesolevale lepingule lisatud määruste reguleerimisala, kooskõlastab ta oma seisukoha ühendusega ning hoidub igasugusest tegevusest, mis võiks ohustada ühenduse seisukoha eesmärke pädevuse ulatuses, mis ühendusel kõnealustel läbirääkimistel on.

Artikkel 6

Euroopa Kohtu pädevus seoses lepingu tõlgendamisega

1.   Kui Taani kohtus kerkib poolelioleva kohtuasja käigus üles käesoleva lepingu kehtivuse või tõlgendamisega seotud küsimus, taotleb asjaomane kohus Euroopa Kohtult sellekohast otsust, kui samadel tingimustel peab mõne teise Euroopa Liidu liikmesriigi kohus taotlema otsust seoses II Dublini määruse ja Eurodaci määruse ning nende artikli 2 lõikes 1 ja artikli 2 lõikes 2 osutatud rakendusmeetmetega.

2.   Taani seaduste kohaselt võtavad Taani kohtud käesoleva lepingu tõlgendamisel nõuetekohaselt arvesse Euroopa Kohtu praktikas tehtud otsuseid seoses II Dublini määruse ja Eurodaci määruse sätetega ning ühenduse rakendusmeetmetega.

3.   Taani võib samuti kui nõukogu, komisjon ja mis tahes liikmesriik taotleda Euroopa Kohtult otsuse tegemist käesoleva lepingu tõlgendamist käsitlevas küsimuses. Otsust, mille Euroopa Kohus vastuseks sellisele taotlusele teeb, ei kohaldata liikmesriikide kohtute jõustunud otsuste suhtes, millest on saanud res judicata.

4.   Taanil on õigus esitada Euroopa Kohtule seisukohti juhul, kui liikmesriigi kohus on suunanud Euroopa Kohtule küsimuse eelotsuse saamiseks seoses artikli 2 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 2 osutatud sätete tõlgendamisega.

5.   Kohaldatakse Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja protokolli ja kodukorda.

6.   Kui Euroopa Kohtu otsuseid käsitlevaid Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätteid muudetakse nii, et see mõjutab II Dublini määruse ja Eurodaci määruse suhtes tehtavaid otsuseid, võib Taani teavitada komisjoni oma otsusest mitte kohaldada muudatusi seoses käesoleva lepinguga. Teade saadetakse muudatuste jõustumise ajal või 60 päeva jooksul pärast seda.

Sellisel juhul loetakse käesolev leping lõpetatuks. Lõpetamine jõustub 3 kuud pärast teatamist.

7.   See ei mõjuta II Dublini määruse kohaseid taotlusi, mis on esitatud enne lepingu lõpetamist vastavalt lõikele 6.

Artikkel 7

Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus seoses lepingu täitmisega

1.   Komisjon võib pöörduda Euroopa Kohtusse hagiga Taani vastu seoses käesoleva lepingu kohaste kohustuste täitmata jätmisega.

2.   Taani võib pöörduda komisjoni poole kaebusega seoses käesoleva lepingu kohaste kohustuste täitmata jätmisega liikmesriigi poolt.

3.   Kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad Euroopa Kohtu menetlust, ning Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja protokolli ja kodukorda.

Artikkel 8

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 299 osutatud territooriumide suhtes vastavalt Eurodaci määruse artiklile 26 ja II Dublini määruse artiklile 26.

Artikkel 9

Finantsosalus seoses Eurodac-süsteemiga

Eurodac-süsteemi kesküksuse loomise ja toimimisega seotud haldus- ja tegevuskulude katteks maksab Taani Euroopa Liidu eelarvesse igal aastal summa, mis arvutatakse selleks tehtud eraldiste alusel vastavalt protsendimäärale, mille Taani rahvamajanduse kogutoodang moodustab kõikide osalevate liikmesriikide rahvamajanduse kogutoodangu summast.

Käesolevat sätet kohaldatakse alates aastast, mil Taani ühendatakse kesküksusega.

Taani panus kesküksuse loomise rahastamiseks määratakse kindla summana, mis vastab summale, mis on Taanile tagastatud Euroopa Liidu üldeelarvesse makstud summast, kuna Taani ei osalenud esialgu Eurodaci määruses.

Artikkel 10

Lepingu lõpetamine

1.   Kui Taani teavitab teisi liikmesriike sellest, et ta ei soovi enam kasutada Taani seisukohta käsitleva protokolli I osa sätteid, lõpetatakse käesolev leping kõnealuse protokolli artikli 7 alusel.

2.   Kumbki pool võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepingupoolt. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast sellist teatamist.

3.   See ei mõjuta taotlusi, mis on esitatud enne lepingu lõpetamist vastavalt lõigetele 1 või 2.

Artikkel 11

Jõustumine

1.   Lepingupooled võtavad kokkuleppe vastu oma vastavate menetluste kohaselt.

2.   Leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepingupooled on teatanud selleks ettenähtud menetluste lõpetamisest.

Artikkel 12

Tekstide autentsus

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

LISA

NÕUKOGU 18. veebruari 2003. aasta MÄÄRUS (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest.

NÕUKOGU 11. detsembri 2000. aasta MÄÄRUS (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil.

---

Komisjon

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/44

---

KOMISJONI OTSUS,

28. veebruar 2006,

millega lubatakse Austria taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbril K(2006) 590 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2006/189/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | Austria esitas komisjonile taotluse erandi lubamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandast lõigust. |
| --- | --- |

(2)

Austria esitas komisjonile taotluse erandi lubamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandast lõigust.

| (3) | Taotletud erand käsitleb Austria kavatsust lubada laotada 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta konkreetsetes veisekasvatusettevõtetes, mille käsutuses olevale sõnnikuga väetatavale põllumajandusmaale külvatakse heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed, peet või muud heintaimede allakülviga põllukultuurid. Eranditaotlus peaks hõlmama ligikaudu 2 000 põllumajandusettevõtet e 3 % põllumajandusettevõtetest ja 60 000 loomühikut e 4 % loomühikutest. |
| --- | --- |

(3)

Taotletud erand käsitleb Austria kavatsust lubada laotada 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta konkreetsetes veisekasvatusettevõtetes, mille käsutuses olevale sõnnikuga väetatavale põllumajandusmaale külvatakse heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed, peet või muud heintaimede allakülviga põllukultuurid. Eranditaotlus peaks hõlmama ligikaudu 2 000 põllumajandusettevõtet e 3 % põllumajandusettevõtetest ja 60 000 loomühikut e 4 % loomühikutest.

| (4) | Austria õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, on vastu võetud ning neid kohaldatakse samuti taotletud erandi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Austria õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, on vastu võetud ning neid kohaldatakse samuti taotletud erandi suhtes.

| (5) | Kolmandast aruandest nitraadidirektiivi rakendamise kohta Austrias aastatel 2000–2003 ilmneb, et talvine keskmine nitraadisisaldus pinnavees oli kõikides vaatluspunktides väiksem kui 25 mg/l. Keskmine sisaldus oli kõikides vaatluspunktides 5,8 mg/l NO3. Keskmine nitraadisisaldus põhjavees oli 19,6 mg/l. 74 % vaatluspunktidest oli keskmine sisaldus väiksem kui 25 mg/l. Ükski Austria järv ei ole eutrofeerunud. Suundumuste analüüs näitab, et vee kvaliteet on püsiv enamikus proovivõtukohtades. |
| --- | --- |

(5)

Kolmandast aruandest nitraadidirektiivi rakendamise kohta Austrias aastatel 2000–2003 ilmneb, et talvine keskmine nitraadisisaldus pinnavees oli kõikides vaatluspunktides väiksem kui 25 mg/l. Keskmine sisaldus oli kõikides vaatluspunktides 5,8 mg/l NO3. Keskmine nitraadisisaldus põhjavees oli 19,6 mg/l. 74 % vaatluspunktidest oli keskmine sisaldus väiksem kui 25 mg/l. Ükski Austria järv ei ole eutrofeerunud. Suundumuste analüüs näitab, et vee kvaliteet on püsiv enamikus proovivõtukohtades.

| (6) | Aastatel 1990–2003 vähenes loomade arv ja mineraalväetiste kasutamine märkimisväärselt, s.t veiste, sigade ja kodulindude arvukus vähenes vastavalt 21 %, 12 % ja 6 %. Aastatel 2000–2002 kasutati aastas hektari kohta keskmiselt 47,8 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku ja 35,4 kg keemilistest väetistest saadavat lämmastikku, kusjuures need näitajad on ühed väikseimad ELis ja osutavad langustendentsile, olles vastavalt 7 % ja 5 % võrra väiksemad kui aastatel 1996–1999. |
| --- | --- |

(6)

Aastatel 1990–2003 vähenes loomade arv ja mineraalväetiste kasutamine märkimisväärselt, s.t veiste, sigade ja kodulindude arvukus vähenes vastavalt 21 %, 12 % ja 6 %. Aastatel 2000–2002 kasutati aastas hektari kohta keskmiselt 47,8 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku ja 35,4 kg keemilistest väetistest saadavat lämmastikku, kusjuures need näitajad on ühed väikseimad ELis ja osutavad langustendentsile, olles vastavalt 7 % ja 5 % võrra väiksemad kui aastatel 1996–1999.

| (7) | Austria kohaldab tegevuskava direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõike 5 kohaselt kogu oma territooriumil. |
| --- | --- |

(7)

Austria kohaldab tegevuskava direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõike 5 kohaselt kogu oma territooriumil.

| (8) | Austria teatises esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatav kogus 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(8)

Austria teatises esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatav kogus 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (9) | Komisjon leiab pärast Austria taotluse läbivaatamist, et kavandatav kogus 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leiab pärast Austria taotluse läbivaatamist, et kavandatav kogus 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused.

| (10) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada seoses praegu kehtiva tegevuskavaga, mis lõpeb 2007. aasta lõpul. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada seoses praegu kehtiva tegevuskavaga, mis lõpeb 2007. aasta lõpul.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Austria 3. novembri 2005. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa lõike 2 teise lõigu esimese lausega ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   veisekasvatusettevõtted– ettevõtted, kus on rohkem kui kolm loomühikut, millest vähemalt kaks kolmandikku on veised,

b)   rohumaa– ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat),

c)   heintaimede allakülviga põllukultuurid– teravili sileerimiseks ja mais sileerimiseks, mille alustaimedeks külvatakse enne (mais) või pärast koristust heintaimed, mis toimivad lämmastikku bioloogiliselt siduvate kultuuridena ja väldivad lämmastiku väljauhtumist mullast talve jooksul,

d)   peet– söödapeet.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse individuaalsetel alustel ning artiklites 4, 5 ja 6 määratletud tingimustel veisekasvatusettevõtete suhtes, kus külvikord sisaldab enam kui 70 % eelkõige lämmastikku vajavaid pika kasvuperioodiga põllukultuure.

Artikkel 4

Iga-aastane luba ja kohustused

1.   Erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele asutustele igal aastal sellekohase taotluse.

2.   Koos lõikes 1 osutatud aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

1.   Loomasõnniku kogus, mida igal aastal veisekasvatusettevõtetes maale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt, ei ületa sõnnikukogust, mis sisaldab 230 kg lämmastikku hektari kohta, kui lõigetes 2–8 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Lämmastiku üldkogused vastavad asjaomase põllukultuuri toitainevajadusele ning maapinnast saadavale lämmastikule. Väetistest saadava lämmastiku üldkogus ei ületa 280 kg aastas hektari kohta.

3.   Iga põllumajandusettevõte koostab väetamiskava, milles on kirjeldatud tema maa külvikorda ja sõnniku ning lämmastik- ja fosfaatväetiste kavandatud kasutamist. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval hiljemalt iga kalendriaasta 1. märtsiks.

Väetamiskava sisaldab järgmist:

| a) | kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

a)

kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| b) | põllumajandusettevõttes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku (välja arvatud lauda- ja laokaod) ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusettevõttes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku (välja arvatud lauda- ja laokaod) ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus;

| c) | iga põllukultuuri külvikord ja kasvuala koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga põllu asukoht; |
| --- | --- |

c)

iga põllukultuuri külvikord ja kasvuala koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga põllu asukoht;

| d) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus; |
| --- | --- |

d)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus;

| e) | põllumajandusettevõttest tarnitava sõnniku liik ja kogus; |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõttest tarnitava sõnniku liik ja kogus;

| f) | sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamine igal põllul (põllukultuuri ja pinnasetüübi poolest samalaadsed põllumajandusettevõtte maatükid); |
| --- | --- |

f)

sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamine igal põllul (põllukultuuri ja pinnasetüübi poolest samalaadsed põllumajandusettevõtte maatükid);

| g) | lämmastiku ja fosfori kasutamine koos keemiliste ja muude väetistega igal põllul. |
| --- | --- |

g)

lämmastiku ja fosfori kasutamine koos keemiliste ja muude väetistega igal põllul.

Vastavuse tagamiseks kavade ja põllumajandustegevuse vahel vaadatakse kavad läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast põllumajandustegevuse muudatusi.

4.   Iga põllumajandusettevõte peab väetamisarvestust. See esitatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta.

5.   Iga üksikut erandit kohaldav põllumajandusettevõte on nõus artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.

6.   Igas üksikut erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes viiakse kõikidel külvikorra ja pinnase omaduste suhtes samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul läbi perioodiline analüüs lämmastiku ja fosfori sisaldumise kohta pinnases. Iga viie hektari kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.

7.   Sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

8.   Väetisi ei laotata lähemale kui 30 meetrit järve veepiirist.

Artikkel 6

Pinnase katmine

Veisekasvatusettevõtetes sõnniku laotamiseks kasutatavast alast 70 %le või suuremale alale külvatakse heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed, peet või muud heintaimede allakülviga põllukultuurid. Üksikut erandit kohaldavad põllumajandusettevõtted võtavad järgmised meetmed:

| a) | et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotusi aluspinnases ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuuridena toimivaid heintaimi sisse enne 1. märtsi; |
| --- | --- |

a)

et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotusi aluspinnases ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuuridena toimivaid heintaimi sisse enne 1. märtsi;

| b) | ajutine rohumaa küntakse kevadel; |
| --- | --- |

b)

ajutine rohumaa küntakse kevadel;

| c) | külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. See ei kehti ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %, ega heintaimede allakülviga odra ja herne suhtes. |
| --- | --- |

c)

külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. See ei kehti ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %, ega heintaimede allakülviga odra ja herne suhtes.

Artikkel 7

Seire

1.   Pädevad asutused koostavad kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete protsent, kariloomade protsent ja üksiku erandi alla kuuluva põllumajandusmaa protsent igas omavalitsuses, ning ajakohastavad neid igal aastal.

Need kaardid esitatakse igal aastal komisjonile.

2.   Luuakse toimiv pinnavee ja madala põhjavee proovide võtmise seirevõrgustik, et hinnata erandi mõju vee kvaliteedile. Olemasolevat seirevõrgustikku tugevdatakse piirkondades, kus vähemalt 3 % kõikidest põllumajandusettevõtetest kohaldab üksikut erandit.

3.   Vaatlus ja toitaineanalüüs annavad teavet maade kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta üksikut erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes. Neid andmeid saab kasutada nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude arvestuseks kindla mudeli põhjal põldudel, kus kasutatakse 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta.

4.   Luuakse seirekeskused, mis esitavad andmeid lämmastikusisalduse kohta vees, mis voolab juuretasandilt põhjavette, ning pinna- ja põhjavee äravoolust tingitud lämmastikukadude kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes.

Artikkel 8

Aruandlus

1.   Pädev asutus esitab igal aastal komisjonile seire tulemused ning põhjaliku aruande vee kvaliteedi muutumise ja hindamismeetodite kohta. Aruanne sisaldab teavet erandi tingimuste rakendamise hindamise kohta põllumajandusettevõtetes läbi viidava kontrollimise abil ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teavet tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta.

2.   Komisjon võtab kõnealusel viisil saadud tulemusi arvesse seoses võimaliku uue eranditaotlusega.

Artikkel 9

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse seoses Austria kolmanda tegevuskavaga aastateks 2004–2007. Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2007.

Artikkel 10

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/47

---

KOMISJONI OTSUS,

1. märts 2006,

millega muudetakse otsust 97/808/EÜ nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta põrandakatete nõuetele vastavuse tõendamisel

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 553 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/190/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 20. novembri 1997. aasta otsuse 97/808/EÜ (nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta põrandakatete nõuetele vastavuse tõendamisel) (2) III lisas tooteperet “Põrandakatted (2/2)” käsitlevas tabelis omistatakse klassile FFL ekslikult nõuetele vastavuse tõendamise süsteem 3. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 20. novembri 1997. aasta otsuse 97/808/EÜ (nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta põrandakatete nõuetele vastavuse tõendamisel) (2) III lisas tooteperet “Põrandakatted (2/2)” käsitlevas tabelis omistatakse klassile FFL ekslikult nõuetele vastavuse tõendamise süsteem 3.

| (2) | Seetõttu tuleks otsust 97/808/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks otsust 97/808/EÜ vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise ehituskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise ehituskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 97/808/EÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 331, 3.12.1997, lk 18. Otsust on viimati muudetud otsusega 2001/596/EÜ (EÜT L 209, 2.8.2001, lk 33).

2

---

LISA

Otsuse 97/808/EÜ III lisa tabel ja tooteperega “Põrandakatted (2/2)” seonduv tekst asendatakse järgmisega:

“TOOTEPERE PÕRANDAKATTED (2/2)

Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid

Järgmises loetelus esitatud toodete ja kavandatud kasutuste puhul peab CEN/CENELEC kindlaks määrama asjaomastele ühtlustatud standarditele vastavad nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid.

| Tooted | Kavandatud kasutused | Klassid või tasemed
  Tuletundlikkus | Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid |
| --- | --- | --- | --- |
| Jäigad põrandakatted
  (A)   Komponendid
  Sillutisedetailid, keraamilised plaadid, mosaiigid, parkett, võrk- või lehtmetallkatted, põrandarestid, jäigad laminaatkatted, puidupõhised tooted
  (B)   Komplektidena turustatavad kandesüsteemid
  Lülipõrandad, õhkvahega põrandad | Sisekasutuseks, kaasa arvatud kinnistes ühistranspordiruumides kasutamiseks | A1FL
   (1) – A2FL
   (1) – BFL
   (1) – CFL
   (1) | 1 (2) |
| A1FL
   (3) – A2FL
   (3) – BFL
   (3) – CFL
   (3) – DFL – EFL | 3 (4) |
| (A1FL to EFL) (5), FFL | 4 (6) |
| Müra summutavad ja tekstiilpõrandakatted
  Homogeensed ja heterogeensed müra summutavad põrandakatted, mida tarnitakse kas tükkide, plaatide või rullidena (tekstiilpõrandakatted, kaasa arvatud tükid; plast- ja kummiplaadid (aminoplastist termoreaktiivsed põrandakatted); linoleum ja kork; antistaatilised plaadid; kinnitamata paigaldatavad põrandaplaadid; müra summutavad laminaatpõrandakatted) | Sisekasutuseks | A1FL
   (1) – A2FL
   (1) – BFL
   (1) – CFL
   (1) | 1 (2) |
| A1FL
   (3) – A2FL
   (3) – BFL
   (3) – CFL
   (3) – DFL – EFL | 3 (4) |
| (A1FL kuni EFL) (5), FFL | 4 (6) |
| Müra summutavad ja tekstiilpõrandakatted
  Homogeensed ja heterogeensed müra summutavad põrandakatted, mida tarnitakse kas tükkide, plaatide või rullidena (tekstiilpõrandakatted, kaasa arvatud tükid; plast- ja kummiplaadid (aminoplastist termoreaktiivsed põrandakatted); linoleum ja kork; antistaatilised plaadid; kinnitamata paigaldatavad põrandaplaadid; müra summutavad laminaatpõrandakatted) | Väliskasutuseks | — | 4 (6) |
| Põrandatasandusmaterjalid | Sisekasutuseks | A1FL
   (1) – A2FL
   (1) – BFL
   (1) – CFL
   (1) | 1 (2) |
| A1FL
   (3) – A2FL
   (3) – BFL
   (3) – CFL
   (3) – DFL – EFL | 3 (4) |
| (A1FL kuni EFL) (5), FFL | 4 (6) |
| Väliskasutuseks | — | 4 (6) |

Tooted

Kavandatud kasutused

Klassid või tasemed

Tuletundlikkus

Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid

Jäigad põrandakatted

(A)   Komponendid

Sillutisedetailid, keraamilised plaadid, mosaiigid, parkett, võrk- või lehtmetallkatted, põrandarestid, jäigad laminaatkatted, puidupõhised tooted

(B)   Komplektidena turustatavad kandesüsteemid

Lülipõrandad, õhkvahega põrandad

Sisekasutuseks, kaasa arvatud kinnistes ühistranspordiruumides kasutamiseks

A1FL
   (1) – A2FL
   (1) – BFL
   (1) – CFL
   (1)

1 (2)

A1FL
   (3) – A2FL
   (3) – BFL
   (3) – CFL
   (3) – DFL – EFL

3 (4)

(A1FL to EFL) (5), FFL

4 (6)

Müra summutavad ja tekstiilpõrandakatted

Homogeensed ja heterogeensed müra summutavad põrandakatted, mida tarnitakse kas tükkide, plaatide või rullidena (tekstiilpõrandakatted, kaasa arvatud tükid; plast- ja kummiplaadid (aminoplastist termoreaktiivsed põrandakatted); linoleum ja kork; antistaatilised plaadid; kinnitamata paigaldatavad põrandaplaadid; müra summutavad laminaatpõrandakatted)

Sisekasutuseks

A1FL
   (1) – A2FL
   (1) – BFL
   (1) – CFL
   (1)

1 (2)

A1FL
   (3) – A2FL
   (3) – BFL
   (3) – CFL
   (3) – DFL – EFL

3 (4)

(A1FL kuni EFL) (5), FFL

4 (6)

Müra summutavad ja tekstiilpõrandakatted

Homogeensed ja heterogeensed müra summutavad põrandakatted, mida tarnitakse kas tükkide, plaatide või rullidena (tekstiilpõrandakatted, kaasa arvatud tükid; plast- ja kummiplaadid (aminoplastist termoreaktiivsed põrandakatted); linoleum ja kork; antistaatilised plaadid; kinnitamata paigaldatavad põrandaplaadid; müra summutavad laminaatpõrandakatted)

Väliskasutuseks

—

4 (6)

Põrandatasandusmaterjalid

Sisekasutuseks

A1FL
   (1) – A2FL
   (1) – BFL
   (1) – CFL
   (1)

1 (2)

A1FL
   (3) – A2FL
   (3) – BFL
   (3) – CFL
   (3) – DFL – EFL

3 (4)

(A1FL kuni EFL) (5), FFL

4 (6)

Väliskasutuseks

—

4 (6)

Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõiget 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkti 1.2.3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida.”

---

(1)  Tooted/materjalid, mille puhul selgelt määratletav etapp tootmisprotsessis võimaldab parandada tuletundlikkuse klassi (nt tuleaeglustite lisamine või orgaanilise materjali vähendamine).

1

(2)  1. süsteem: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti i ilma näidiste auditeeritud katsetamiseta.

2

(3)  Materjalid, mida ei hõlma 1. joonealune märkus.

3

(4)  3. süsteem: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii teist võimalust.

4

(5)  Tooted/materjalid, mida ei tule tuletundlikkuse seisukohast katsetada (nt klassi A1 tooted/materjalid komisjoni otsuse 96/603/EÜ (EÜT L 267, 19.10.1996, lk. 23) kohaselt).

5

(6)  4. süsteem: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii kolmandat võimalust.

6

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/50

---

KOMISJONI OTSUS,

1. märts 2006,

millega teatatakse ühise kalanduspoliitika raames asutatud Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni tegevuse alustamisest

(2006/191/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsust 2004/585/EÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

võttes arvesse Taani poolt 13. detsembril 2005 Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi nimel edastatud soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) ning otsusega 2004/585/EÜ on loodud raamistik piirkondlike nõuandekomisjonide moodustamiseks ja tööks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) ning otsusega 2004/585/EÜ on loodud raamistik piirkondlike nõuandekomisjonide moodustamiseks ja tööks.

| (2) | Otsuse 2004/585/EÜ artikli 2 kohaselt on asutatud Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon avamerevarude Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) piirkondades IIIb, IIIc ja IIId, nagu on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 3880/91. (3) |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2004/585/EÜ artikli 2 kohaselt on asutatud Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon avamerevarude Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) piirkondades IIIb, IIIc ja IIId, nagu on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 3880/91. (3)

| (3) | Vastavalt otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõikele 1 on kalandussektori ja muude huvirühmade esindajad esitanud taotluse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni toimimise kohta Taanile, Saksamaale, Eestile, Lätile, Leedule, Poolale, Soomele ja Rootsile. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõikele 1 on kalandussektori ja muude huvirühmade esindajad esitanud taotluse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni toimimise kohta Taanile, Saksamaale, Eestile, Lätile, Leedule, Poolale, Soomele ja Rootsile.

| (4) | Otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt on asjaomased liikmesriigid kindlaks teinud, kas taotlus Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni kohta on vastavuses kõnealuse otsuse sätetega. 13. detsembril 2005 edastasid asjaomased liikmesriigid komisjonile soovituse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni kohta. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2004/585/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt on asjaomased liikmesriigid kindlaks teinud, kas taotlus Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni kohta on vastavuses kõnealuse otsuse sätetega. 13. detsembril 2005 edastasid asjaomased liikmesriigid komisjonile soovituse kõnealuse piirkondliku nõuandekomisjoni kohta.

| (5) | Komisjon on hinnanud huvitatud poolte esitatud taotlust ja soovitust otsuse 2004/585/EÜ põhjal ning ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja põhimõtete valguses ning jõudnud seisukohale, et Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon on valmis tööd alustama, |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on hinnanud huvitatud poolte esitatud taotlust ja soovitust otsuse 2004/585/EÜ põhjal ning ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja põhimõtete valguses ning jõudnud seisukohale, et Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon on valmis tööd alustama,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 2004/585/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a kohaselt asutatud Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon alustab tööd 13. märtsil 2006.

Brüssel, 1. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 256, 3.8.2004, lk 17.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

2

(3)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).

3

---