# Úřední věstník L 64/4. b

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 64 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 494. března 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 64

České vydání

Právní předpisy

Svazek 494. března 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES ze dne 15. února 2006 o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS | 37 |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/11/ES ze dne 15. února 2006 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství (kodifikované znění) (
  1
  ) | 52 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (
  1
  )

1

1

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES ze dne 15. února 2006 o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS

37

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/11/ES ze dne 15. února 2006 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství (kodifikované znění) (
  1
  )

1

52

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Evropský parlament a Rada |
| | * | Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. února 2006 o další evropské spolupráci při zabezpečování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání | 60 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Evropský parlament a Rada

*

Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. února 2006 o další evropské spolupráci při zabezpečování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 4.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 336/2006

ze dne 15. února 2006

o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (dále jen „předpis ISM“) byl přijat Mezinárodní námořní organizací (IMO) v roce 1993. Tento předpis se po přijetí kapitoly IX „Řízení bezpečného provozu lodí“ Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS) z roku 1974 v květnu 1994 postupně stal závazným pro většinu lodí v mezinárodní plavbě. |
| --- | --- |

(1)

Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (dále jen „předpis ISM“) byl přijat Mezinárodní námořní organizací (IMO) v roce 1993. Tento předpis se po přijetí kapitoly IX „Řízení bezpečného provozu lodí“ Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS) z roku 1974 v květnu 1994 postupně stal závazným pro většinu lodí v mezinárodní plavbě.

| (2) | IMO pozměnila předpis ISM usnesením MSC.104(73) přijatým dne 5. prosince 2000. |
| --- | --- |

(2)

IMO pozměnila předpis ISM usnesením MSC.104(73) přijatým dne 5. prosince 2000.

| (3) | Pokyny pro provádění předpisu ISM správami byly přijaty na základě usnesení IMO A.788(19) dne 23. listopadu 1995. Tyto pokyny byly pozměněny usnesením A.913(22) přijatým dne 29. listopadu 2001. |
| --- | --- |

(3)

Pokyny pro provádění předpisu ISM správami byly přijaty na základě usnesení IMO A.788(19) dne 23. listopadu 1995. Tyto pokyny byly pozměněny usnesením A.913(22) přijatým dne 29. listopadu 2001.

| (4) | Na základě nařízení Rady (ES) č. 3051/95 ze dne 8. prosince 1995 o řízení bezpečnosti osobních lodí typu ro-ro (3) se předpis ISM stal závazným na úrovni Společenství s účinkem ode dne 1. července 1996 pro všechny osobní lodě typu ro-ro plující mezi přístavy členských států na pravidelných linkách, ve vnitrostátní i mezinárodní plavbě bez ohledu na to, pod kterou vlajkou plují. Byl to první krok k zajištění jednotného a systematického provádění předpisu ISM ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(4)

Na základě nařízení Rady (ES) č. 3051/95 ze dne 8. prosince 1995 o řízení bezpečnosti osobních lodí typu ro-ro (3) se předpis ISM stal závazným na úrovni Společenství s účinkem ode dne 1. července 1996 pro všechny osobní lodě typu ro-ro plující mezi přístavy členských států na pravidelných linkách, ve vnitrostátní i mezinárodní plavbě bez ohledu na to, pod kterou vlajkou plují. Byl to první krok k zajištění jednotného a systematického provádění předpisu ISM ve všech členských státech.

| (5) | Dne 1. července 1998 se stal předpis ISM závazným podle ustanovení kapitoly IX SOLAS pro společnosti provozující osobní lodě, včetně vysokorychlostních osobních plavidel, ropných tankerů, chemických tankerů, lodí přepravujících plyn, lodí přepravujících volně ložený náklad a vysokorychlostních nákladních plavidel o hrubé prostornosti nejméně 500 GT v mezinárodní plavbě. |
| --- | --- |

(5)

Dne 1. července 1998 se stal předpis ISM závazným podle ustanovení kapitoly IX SOLAS pro společnosti provozující osobní lodě, včetně vysokorychlostních osobních plavidel, ropných tankerů, chemických tankerů, lodí přepravujících plyn, lodí přepravujících volně ložený náklad a vysokorychlostních nákladních plavidel o hrubé prostornosti nejméně 500 GT v mezinárodní plavbě.

| (6) | Dne 1. července 2002 se stal předpis ISM závazným pro společnosti provozující jiné nákladní lodě v mezinárodní plavbě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti nejméně 500 GT. |
| --- | --- |

(6)

Dne 1. července 2002 se stal předpis ISM závazným pro společnosti provozující jiné nákladní lodě v mezinárodní plavbě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti nejméně 500 GT.

| (7) | Bezpečnost lidského života na moři a ochranu životního prostředí lze účinně zvýšit přísným a závazným uplatňováním předpisu ISM. |
| --- | --- |

(7)

Bezpečnost lidského života na moři a ochranu životního prostředí lze účinně zvýšit přísným a závazným uplatňováním předpisu ISM.

| (8) | Je žádoucí přímo použít předpis ISM na lodě plující pod vlajkou členského státu, jakož i na lodě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě nebo plující na pravidelných námořních linkách mezi přístavy členských států. |
| --- | --- |

(8)

Je žádoucí přímo použít předpis ISM na lodě plující pod vlajkou členského státu, jakož i na lodě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě nebo plující na pravidelných námořních linkách mezi přístavy členských států.

| (9) | Přijetí nového nařízení s přímou použitelností by mělo zajistit kontrolu dodržování předpisu ISM za předpokladu, že rozhodnutí, zda provádět předpis u lodí bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozovaných výhradně v přístavních oblastech, je ponecháno na členských státech. |
| --- | --- |

(9)

Přijetí nového nařízení s přímou použitelností by mělo zajistit kontrolu dodržování předpisu ISM za předpokladu, že rozhodnutí, zda provádět předpis u lodí bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozovaných výhradně v přístavních oblastech, je ponecháno na členských státech.

| (10) | V důsledku toho by se nařízení (ES) č. 3051/95 mělo zrušit. |
| --- | --- |

(10)

V důsledku toho by se nařízení (ES) č. 3051/95 mělo zrušit.

| (11) | Jestliže se členský stát domnívá, že dodržování konkrétních ustanovení části A předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí výlučně ve vnitrostátní plavbě je v praxi pro společnosti v tomto státě obtížné, může se zcela nebo zčásti od uvedených ustanovení odchýlit, pokud přijme opatření zabezpečující rovnocenné dosažení cílů předpisu. Pro takové lodě a společnosti může zavést alternativní postupy pro vydávání osvědčení a ověřování. |
| --- | --- |

(11)

Jestliže se členský stát domnívá, že dodržování konkrétních ustanovení části A předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí výlučně ve vnitrostátní plavbě je v praxi pro společnosti v tomto státě obtížné, může se zcela nebo zčásti od uvedených ustanovení odchýlit, pokud přijme opatření zabezpečující rovnocenné dosažení cílů předpisu. Pro takové lodě a společnosti může zavést alternativní postupy pro vydávání osvědčení a ověřování.

| (12) | Je nutné přihlédnout ke směrnici Rady 95/21/ES ze dne 19. června 1995 o státní přístavní inspekci (4). |
| --- | --- |

(12)

Je nutné přihlédnout ke směrnici Rady 95/21/ES ze dne 19. června 1995 o státní přístavní inspekci (4).

| (13) | Pro vymezení uznaných subjektů pro účely tohoto nařízení je rovněž nutné přihlédnout ke směrnici Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi lodí a dohledem nad nimi a pro související činnosti námořní správy (5), a pro stanovení oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o osobní lodě provozované ve vnitrostátní plavbě, ke směrnici Rady 98/18/ES ze dne 17. března 1998 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (6). |
| --- | --- |

(13)

Pro vymezení uznaných subjektů pro účely tohoto nařízení je rovněž nutné přihlédnout ke směrnici Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi lodí a dohledem nad nimi a pro související činnosti námořní správy (5), a pro stanovení oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o osobní lodě provozované ve vnitrostátní plavbě, ke směrnici Rady 98/18/ES ze dne 17. března 1998 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (6).

| (14) | Opatření nezbytná pro změnu přílohy II by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). |
| --- | --- |

(14)

Opatření nezbytná pro změnu přílohy II by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).

| (15) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení řízení bezpečnosti a bezpečného provozu lodí, jakož i zabránění znečištění z lodí, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(15)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení řízení bezpečnosti a bezpečného provozu lodí, jakož i zabránění znečištění z lodí, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Cíl

Cílem tohoto nařízení je posílit řízení bezpečnosti a bezpečný provoz lodí, jakož i zabránit znečištění z lodí uvedených v čl. 3 odst. 1 tím, že se zajistí, aby společnosti provozující tyto lodě dodržovaly předpis ISM pomocí těchto opatření:

| a) | zavedení, uplatňování a řádná údržba systémů řízení bezpečnosti na lodích a na pevnině společnostmi a |
| --- | --- |

a)

zavedení, uplatňování a řádná údržba systémů řízení bezpečnosti na lodích a na pevnině společnostmi a

| b) | kontrola těchto systémů správami státu vlajky a státu přístavu. |
| --- | --- |

b)

kontrola těchto systémů správami státu vlajky a státu přístavu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1. | „předpisem ISM“ Mezinárodní předpis pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, přijatý Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení shromáždění A.741(18) ze dne 4. listopadu 1993, ve znění usnesení Výboru pro námořní bezpečnost MSC.104(73) ze dne 5. prosince 2000, a uvedený v příloze I tohoto nařízení, v platném znění; |
| --- | --- |

1.

„předpisem ISM“ Mezinárodní předpis pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, přijatý Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení shromáždění A.741(18) ze dne 4. listopadu 1993, ve znění usnesení Výboru pro námořní bezpečnost MSC.104(73) ze dne 5. prosince 2000, a uvedený v příloze I tohoto nařízení, v platném znění;

| 2. | „uznaným subjektem“ subjekt uznaný v souladu se směrnicí 94/57/ES; |
| --- | --- |

2.

„uznaným subjektem“ subjekt uznaný v souladu se směrnicí 94/57/ES;

| 3. | „společností“ vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené předpisem ISM; |
| --- | --- |

3.

„společností“ vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené předpisem ISM;

| 4. | „osobní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, přepravující více než dvanáct cestujících, nebo ponorka k přepravě osob; |
| --- | --- |

4.

„osobní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, přepravující více než dvanáct cestujících, nebo ponorka k přepravě osob;

| 5. | „cestujícím“ každá osoba kromě:






  a) | velitele lodi a členů posádky či jiných osob zaměstnaných či pracujících v jakékoli funkci na palubě lodi při provozu této lodi a |
| --- | --- | --- |

5.

„cestujícím“ každá osoba kromě:

a)

velitele lodi a členů posádky či jiných osob zaměstnaných či pracujících v jakékoli funkci na palubě lodi při provozu této lodi a

| b) | dětí mladších jednoho roku; |
| --- | --- |

b)

dětí mladších jednoho roku;

| 6. | „vysokorychlostním plavidlem“ vysokorychlostní plavidlo vymezené v pravidlu X-1/2 SOLAS v platném znění. Pro vysokorychlostní osobní plavidla platí omezení podle čl. 2 písm. f) směrnice 98/18/ES; |
| --- | --- |

6.

„vysokorychlostním plavidlem“ vysokorychlostní plavidlo vymezené v pravidlu X-1/2 SOLAS v platném znění. Pro vysokorychlostní osobní plavidla platí omezení podle čl. 2 písm. f) směrnice 98/18/ES;

| 7. | „nákladní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, která není osobní lodí; |
| --- | --- |

7.

„nákladní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, která není osobní lodí;

| 8. | „mezinárodní plavbou“ námořní plavba z přístavu členského státu nebo jakéhokoli jiného státu do přístavu mimo tento stát nebo naopak; |
| --- | --- |

8.

„mezinárodní plavbou“ námořní plavba z přístavu členského státu nebo jakéhokoli jiného státu do přístavu mimo tento stát nebo naopak;

| 9. | „vnitrostátní plavbou“ plavba v námořních oblastech z přístavu členského státu do stejného či jiného přístavu v tomto členském státě; |
| --- | --- |

9.

„vnitrostátní plavbou“ plavba v námořních oblastech z přístavu členského státu do stejného či jiného přístavu v tomto členském státě;

| 10. | „pravidelnou lodní dopravou“ řada přeplaveb, které zajišťují dopravu mezi dvěma nebo více stejnými místy buď:






  a) | podle zveřejněného plavebního řádu nebo |
| --- | --- | --- |

10.

„pravidelnou lodní dopravou“ řada přeplaveb, které zajišťují dopravu mezi dvěma nebo více stejnými místy buď:

a)

podle zveřejněného plavebního řádu nebo

| b) | plavbami tak pravidelnými nebo tak četnými, že tvoří zřejmou systematickou řadu; |
| --- | --- |

b)

plavbami tak pravidelnými nebo tak četnými, že tvoří zřejmou systematickou řadu;

| 11. | „osobní lodí typu ro-ro“ námořní osobní plavidlo vymezené v kapitole II-1 SOLAS v platném znění; |
| --- | --- |

11.

„osobní lodí typu ro-ro“ námořní osobní plavidlo vymezené v kapitole II-1 SOLAS v platném znění;

| 12. | „ponorkou k přepravě osob“ mobilní plavidlo pro přepravu cestujících, které pluje převážně pod vodou a které je závislé na podpoře z hladiny nebo povrchu, jako např. na hladinových lodích nebo na zařízení na pobřeží, pokud jde o kontrolu a alespoň jeden z těchto případů:






  a) | dobití zdroje elektrické energie; |
| --- | --- | --- |

12.

„ponorkou k přepravě osob“ mobilní plavidlo pro přepravu cestujících, které pluje převážně pod vodou a které je závislé na podpoře z hladiny nebo povrchu, jako např. na hladinových lodích nebo na zařízení na pobřeží, pokud jde o kontrolu a alespoň jeden z těchto případů:

a)

dobití zdroje elektrické energie;

| b) | doplnění stlačeného vzduchu; |
| --- | --- |

b)

doplnění stlačeného vzduchu;

| c) | doplnění prostředků nutných k životu; |
| --- | --- |

c)

doplnění prostředků nutných k životu;

| 13. | „mobilní vrtnou jednotkou na volném moři“ plavidlo, které je schopné provádět vrty za účelem průzkumu nebo využití podmořských zdrojů, jako například kapalné či plynné uhlovodíky, síra nebo sůl; |
| --- | --- |

13.

„mobilní vrtnou jednotkou na volném moři“ plavidlo, které je schopné provádět vrty za účelem průzkumu nebo využití podmořských zdrojů, jako například kapalné či plynné uhlovodíky, síra nebo sůl;

| 14. | „hrubou prostorností“ hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s Mezinárodní úmluvou o vyměřování lodí z roku 1969, nebo u lodí plujících výlučně ve vnitrostátní plavbě, jejichž hrubá prostornost nebyla vyměřena v souladu s uvedenou úmluvou, hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s vnitrostátními předpisy o měření prostornosti. |
| --- | --- |

14.

„hrubou prostorností“ hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s Mezinárodní úmluvou o vyměřování lodí z roku 1969, nebo u lodí plujících výlučně ve vnitrostátní plavbě, jejichž hrubá prostornost nebyla vyměřena v souladu s uvedenou úmluvou, hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s vnitrostátními předpisy o měření prostornosti.

Článek 3

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na tyto typy lodí a na společnosti, které je provozují:

| a) | nákladní lodě a osobní lodě plující pod vlajkou členského státu a provozované v mezinárodní plavbě; |
| --- | --- |

a)

nákladní lodě a osobní lodě plující pod vlajkou členského státu a provozované v mezinárodní plavbě;

| b) | nákladní lodě a osobní lodě provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují; |
| --- | --- |

b)

nákladní lodě a osobní lodě provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují;

| c) | nákladní lodě a osobní lodě provozované mezi přístavy členských států na pravidelných námořních linkách bez ohledu na vlajku, pod kterou plují; |
| --- | --- |

c)

nákladní lodě a osobní lodě provozované mezi přístavy členských států na pravidelných námořních linkách bez ohledu na vlajku, pod kterou plují;

| d) | mobilní vrtné jednotky na volném moři provozované pod pravomocí členského státu. |
| --- | --- |

d)

mobilní vrtné jednotky na volném moři provozované pod pravomocí členského státu.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na tyto typy lodí nebo na společnosti, které je provozují:

| a) | válečné lodě a lodě pro přepravu vojska a jiné lodě vlastněné nebo provozované členským státem a používané pouze pro vládní neobchodní účely; |
| --- | --- |

a)

válečné lodě a lodě pro přepravu vojska a jiné lodě vlastněné nebo provozované členským státem a používané pouze pro vládní neobchodní účely;

| b) | lodě nepoháněné mechanicky, dřevěné lodě primitivní konstrukce, rekreační jachty a rekreační plavidla, ledaže by byly nebo budou vybaveny posádkou a přepravují více než 12 cestujících pro obchodní účely; |
| --- | --- |

b)

lodě nepoháněné mechanicky, dřevěné lodě primitivní konstrukce, rekreační jachty a rekreační plavidla, ledaže by byly nebo budou vybaveny posádkou a přepravují více než 12 cestujících pro obchodní účely;

| c) | rybářská plavidla; |
| --- | --- |

c)

rybářská plavidla;

| d) | nákladní lodě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti menší než 500 GT; |
| --- | --- |

d)

nákladní lodě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti menší než 500 GT;

| e) | osobní lodě jiné než osobní lodě typu ro-ro v námořních oblastech, a to třídy C a D vymezené v článku 4 směrnice 98/18/ES. |
| --- | --- |

e)

osobní lodě jiné než osobní lodě typu ro-ro v námořních oblastech, a to třídy C a D vymezené v článku 4 směrnice 98/18/ES.

Článek 4

Soulad

Členské státy zajistí, aby všechny společnosti provozující lodě spadající do působnosti tohoto nařízení dodržovaly ustanovení tohoto nařízení.

Článek 5

Požadavky na řízení bezpečnosti

Lodě uvedené v čl. 3 odst. 1 a společnosti, které je provozují, musí splňovat požadavky části A předpisu ISM.

Článek 6

Vydávání osvědčení a ověřování

Pro účely vydávání osvědčení a ověřování dodržují členské státy ustanovení části B předpisu ISM.

Článek 7

Výjimka

1.   Pokud se členský stát domnívá, že pro společnosti je v praxi obtížné dodržovat ustanovení bodů 6, 7, 9, 11 a 12 části A předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě v členském státě, může se zcela nebo zčásti od uvedených ustanovení odchýlit, a to uložením opatření, která zajistí rovnocenné dosažení cílů předpisu.

2.   Pokud se členský stát domnívá, že je obtížné v praxi uplatnit požadavky uvedené v článku 6, může v případě lodí a společností, u kterých byla uplatněna výjimka podle odstavce 1, stanovit alternativní postupy pro vydávání osvědčení a ověřování.

3.   Jestliže nastanou okolnosti uvedené v odstavci 1, případně v odstavci 2, použije se tento postup:

| a) | dotyčný členský stát oznámí Komisi výjimku a opatření, která má v úmyslu přijmout; |
| --- | --- |

a)

dotyčný členský stát oznámí Komisi výjimku a opatření, která má v úmyslu přijmout;

| b) | jestliže je do šesti měsíců od oznámení rozhodnuto, v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2, že navrhovaná výjimka není opodstatněná nebo že navrhovaná opatření jsou nedostatečná, je uvedený členský stát povinen změnit navrhovaná opatření nebo se zdržet jejich přijetí; |
| --- | --- |

b)

jestliže je do šesti měsíců od oznámení rozhodnuto, v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2, že navrhovaná výjimka není opodstatněná nebo že navrhovaná opatření jsou nedostatečná, je uvedený členský stát povinen změnit navrhovaná opatření nebo se zdržet jejich přijetí;

| c) | členský stát přijatá opatření zveřejní společně s přímým odkazem na odstavec 1, případně odstavec 2. |
| --- | --- |

c)

členský stát přijatá opatření zveřejní společně s přímým odkazem na odstavec 1, případně odstavec 2.

4.   Dotyčný členský stát vydá v souladu s přílohou II částí B bodem 5 druhým pododstavcem osvědčení o platných provozních omezeních na základě výjimky podle odstavce 1, případně odstavce 2.

Článek 8

Platnost, přijetí a uznání osvědčení

1.   Doklad o shodě zůstává v platnosti nejdéle pět let ode dne vydání. Osvědčení o řízení bezpečnosti zůstává v platnosti nejdéle pět let ode dne vydání.

2.   Pro obnovení dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti se použijí příslušná ustanovení části B předpisu ISM.

3.   Členské státy přijmou doklady o shodě, prozatímní doklady o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti, které vydala správa kteréhokoliv jiného členského státu nebo uznaný subjekt jménem této správy.

4.   Členské státy přijmou doklady o shodě, prozatímní doklady o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti nebo prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti vydané správami třetích zemí nebo v jejich zastoupení.

U lodí provozovaných na pravidelných námořních linkách se nicméně ověří shoda dokladů o shodě, prozatímních dokladů o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti a prozatímních osvědčení o řízení bezpečnosti, vydaných v zastoupení správ třetích zemí, s předpisem ISM jakoukoliv vhodnou formou dotyčným členským státem (dotyčnými členskými státy) nebo v jeho (jejich) zastoupení, jen pokud nebyly vydány správou členského státu nebo uznaným subjektem.

Článek 9

Sankce

Členské státy stanoví pravidla týkající se sankcí za porušování tohoto nařízení a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Článek 10

Podávání zpráv

1.   Členské státy podávají Komisi každé dva roky zprávu o provádění tohoto nařízení.

2.   Komise vypracuje v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2 harmonizovaný vzor těchto zpráv.

3.   Komise s pomocí Evropské agentury pro námořní bezpečnost vypracuje do šesti měsíců po obdržení zpráv členských států souhrnnou zprávu o provádění tohoto nařízení, případně s navrhovanými opatřeními. Tato zpráva je určena Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 11

Změny

1.   Změny předpisu ISM mohou být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 ze dne 5. listopadu 2002, kterým se zřizuje Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) (8).

2.   Jakákoliv změna přílohy II se provádí v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.

Článek 12

Výbor

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) zřízený podle článku 3 nařízení (ES) č. 2099/2002.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 13

Zrušovací ustanovení

1.   Nařízení (ES) č. 3051/95 se zrušuje s účinkem od 24. března 2006.

2.   Prozatímní doklady o shodě, prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti, doklady o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti vydané před 24. březnem 2006 zůstávají v platnosti do skončení doby své platnosti nebo do dalšího potvrzení.

Článek 14

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Pro nákladní a osobní lodě, u nichž se dosud nevyžaduje dodržování předpisu ISM, se toto nařízení použije od 24. března 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 15. února 2006.

Za Evropský parlament

předseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

předseda

H. WINKLER

---

(1)  Úř. věst. C 302, 7.12.2004, s. 20.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 10. března 2004 (Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 565), společný postoj Rady ze dne 18. července 2005 (Úř. věst. C 264 E, 25.10.2005, s. 28) a postoj Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2005 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 320, 30.12.1995, s. 14. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 157, 7.7.1995, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/84/ES (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 53).

4

(5)  Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 20. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2002/84/ES.

5

(6)  Úř. věst. L 144, 15.5.1998, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2003/75/ES (Úř. věst. L 190, 30.7.2003, s. 6).

6

(7)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 415/2004 (Úř. věst. L 68, 6.3.2004, s. 10).

8

---

PŘÍLOHA I

Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti (předpis ISM))

Část A – Provádění

| 1. | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Definice |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Cíle |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Použití |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Funkční požadavky na činnost systému řízení bezpečnosti |
| --- | --- |

1.4

| 2. | Zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odpovědnost a pravomoc společnosti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Určená osoba nebo osoby |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odpovědnost a pravomoc velitele lodi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zdroje a pracovníci |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vypracování plánů provozních operací na lodi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Připravenost na nouzové situace |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zprávy a analýzy při nesrovnalostech, nehodách a nebezpečných událostech |
| --- | --- |

9.

| 10. | Údržba lodi a vybavení |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokumentace |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ověřování, revize a hodnocení prováděné společností |
| --- | --- |

12.

Část B – Vydávání osvědčení a ověřování

| 13. | Vydávání osvědčení a pravidelné ověřování |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vydávání prozatímních osvědčení |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ověřování |
| --- | --- |

15.

| 16. | Formuláře osvědčení |
| --- | --- |

16.

MEZINÁRODNÍ PŘEDPIS PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI LODÍ A PRO ZABRÁNĚNÍ ZNEČIŠTĚNÍ

(MEZINÁRODNÍ PŘEDPIS PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI (PŘEDPIS ISM))

ČÁST A – PROVÁDĚNÍ

1.   Obecná ustanovení

1.1   Definice

Pro části A a B tohoto předpisu se použijí tyto definice:

| 1.1.1 | „mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti (předpisem ISM)“ se rozumí Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění, jak jej přijalo shromáždění a jak jej případně pozměnila organizace; |
| --- | --- |

1.1.1

„mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti (předpisem ISM)“ se rozumí Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění, jak jej přijalo shromáždění a jak jej případně pozměnila organizace;

| 1.1.2 | „společností“ se rozumí vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené tímto předpisem; |
| --- | --- |

1.1.2

„společností“ se rozumí vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené tímto předpisem;

| 1.1.3 | „správou“ se rozumí vláda státu, pod jehož vlajkou je loď oprávněna plout; |
| --- | --- |

1.1.3

„správou“ se rozumí vláda státu, pod jehož vlajkou je loď oprávněna plout;

| 1.1.4 | „systémem řízení bezpečnosti“ se rozumí členěný a dokumentovaný systém umožňující pracovníkům společnosti účinně provádět politiku společnosti v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

1.1.4

„systémem řízení bezpečnosti“ se rozumí členěný a dokumentovaný systém umožňující pracovníkům společnosti účinně provádět politiku společnosti v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 1.1.5 | „dokladem o shodě“ se rozumí dokument vydaný společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu; |
| --- | --- |

1.1.5

„dokladem o shodě“ se rozumí dokument vydaný společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu;

| 1.1.6 | „osvědčením o řízení bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný lodi, který potvrzuje, že společnost a řídící pracovníci dotyčné lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti; |
| --- | --- |

1.1.6

„osvědčením o řízení bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný lodi, který potvrzuje, že společnost a řídící pracovníci dotyčné lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti;

| 1.1.7 | „objektivními důkazy“ se rozumí kvantitativní nebo kvalitativní informace, záznamy nebo výkazy o faktech týkající se bezpečnosti nebo existence a provádění určitého prvku systému řízení bezpečnosti, které jsou založené na zjištění, měření nebo zkoušce a mohou být ověřeny; |
| --- | --- |

1.1.7

„objektivními důkazy“ se rozumí kvantitativní nebo kvalitativní informace, záznamy nebo výkazy o faktech týkající se bezpečnosti nebo existence a provádění určitého prvku systému řízení bezpečnosti, které jsou založené na zjištění, měření nebo zkoušce a mohou být ověřeny;

| 1.1.8 | „zjištěním“ se rozumí fakta zjištěná během auditu řízení bezpečnosti a řádně doložená objektivními důkazy; |
| --- | --- |

1.1.8

„zjištěním“ se rozumí fakta zjištěná během auditu řízení bezpečnosti a řádně doložená objektivními důkazy;

| 1.1.9 | „nesrovnalostí“ se rozumí zjištěná situace, kdy objektivní důkazy naznačují neplnění předepsaného požadavku; |
| --- | --- |

1.1.9

„nesrovnalostí“ se rozumí zjištěná situace, kdy objektivní důkazy naznačují neplnění předepsaného požadavku;

| 1.1.10 | „závažnou nesrovnalostí“ se rozumí zjistitelná odchylka od provádění, která představuje závažné ohrožení bezpečnosti pracovníků nebo lodi nebo závažné riziko pro životní prostředí a která vyžaduje okamžitá nápravná opatření; zahrnuje i nedostatečně účinné a systematické provádění požadavku tohoto předpisu; |
| --- | --- |

1.1.10

„závažnou nesrovnalostí“ se rozumí zjistitelná odchylka od provádění, která představuje závažné ohrožení bezpečnosti pracovníků nebo lodi nebo závažné riziko pro životní prostředí a která vyžaduje okamžitá nápravná opatření; zahrnuje i nedostatečně účinné a systematické provádění požadavku tohoto předpisu;

| 1.1.11 | „výročním dnem“ se rozumí den a měsíc každého roku, jež odpovídají dni skončení platnosti příslušného dokladu nebo osvědčení; |
| --- | --- |

1.1.11

„výročním dnem“ se rozumí den a měsíc každého roku, jež odpovídají dni skončení platnosti příslušného dokladu nebo osvědčení;

| 1.1.12 | „úmluvou“ se rozumí Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 v platném znění. |
| --- | --- |

1.1.12

„úmluvou“ se rozumí Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 v platném znění.

1.2.   Cíle

| 1.2.1 | Cílem předpisu je zajistit bezpečnost na moři, zabránit zranění lidí nebo ztrátám na životech a vyhnout se škodám na životním prostředí, zejména mořském prostředí, a škodám na majetku. |
| --- | --- |

1.2.1

Cílem předpisu je zajistit bezpečnost na moři, zabránit zranění lidí nebo ztrátám na životech a vyhnout se škodám na životním prostředí, zejména mořském prostředí, a škodám na majetku.

| 1.2.2 | V oblasti řízení bezpečnosti by společnost měla mít mimo jiné tyto cíle: |
| --- | --- |

1.2.2

V oblasti řízení bezpečnosti by společnost měla mít mimo jiné tyto cíle:

| 1.2.2.1 | zajištění bezpečných postupů při provozu lodi a zajištění bezpečného pracovního prostředí; |
| --- | --- |

1.2.2.1

zajištění bezpečných postupů při provozu lodi a zajištění bezpečného pracovního prostředí;

| 1.2.2.2 | zavedení bezpečnostních opatření proti všem zjištěným rizikům a |
| --- | --- |

1.2.2.2

zavedení bezpečnostních opatření proti všem zjištěným rizikům a

| 1.2.2.3 | trvalé zlepšování dovedností pracovníků na pevnině a na lodích v oblasti řízení bezpečnosti, včetně přípravy na nouzové situace v souvislosti s bezpečností a ochranou životního prostředí. |
| --- | --- |

1.2.2.3

trvalé zlepšování dovedností pracovníků na pevnině a na lodích v oblasti řízení bezpečnosti, včetně přípravy na nouzové situace v souvislosti s bezpečností a ochranou životního prostředí.

| 1.2.3 | Systém řízení bezpečnosti by měl zajistit: |
| --- | --- |

1.2.3

Systém řízení bezpečnosti by měl zajistit:

| 1.2.3.1 | soulad se závaznými pravidly a nařízeními a |
| --- | --- |

1.2.3.1

soulad se závaznými pravidly a nařízeními a

| 1.2.3.2 | aby byly brány v úvahu platné předpisy, pokyny a normy doporučené organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu. |
| --- | --- |

1.2.3.2

aby byly brány v úvahu platné předpisy, pokyny a normy doporučené organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu.

1.3   Použití

Požadavky tohoto předpisu lze použít na všechny lodě.

1.4   Funkční požadavky na činnost systému řízení bezpečnosti

Každá společnost by měla vypracovat, zavést a udržovat systém řízení bezpečnosti zahrnující tyto funkční požadavky:

| 1.4.1 | zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

1.4.1

zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 1.4.2 | pokyny a postupy zajišťující bezpečný provoz lodí a ochranu životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními normami a právními předpisy státu vlajky; |
| --- | --- |

1.4.2

pokyny a postupy zajišťující bezpečný provoz lodí a ochranu životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními normami a právními předpisy státu vlajky;

| 1.4.3 | vymezené úrovně pravomoci a způsoby dorozumívání mezi pracovníky na pevnině a na lodi, stejně jako mezi pracovníky navzájem, jak na pevnině, tak na lodi; |
| --- | --- |

1.4.3

vymezené úrovně pravomoci a způsoby dorozumívání mezi pracovníky na pevnině a na lodi, stejně jako mezi pracovníky navzájem, jak na pevnině, tak na lodi;

| 1.4.4 | postupy při podávání zpráv o nehodách a o nesrovnalostech vůči ustanovením tohoto předpisu; |
| --- | --- |

1.4.4

postupy při podávání zpráv o nehodách a o nesrovnalostech vůči ustanovením tohoto předpisu;

| 1.4.5. | postupy k zajištění připravenosti a reakce na nouzové situace a |
| --- | --- |

1.4.5.

postupy k zajištění připravenosti a reakce na nouzové situace a

| 1.4.6. | postupy vnitřních auditů a revizí řízení. |
| --- | --- |

1.4.6.

postupy vnitřních auditů a revizí řízení.

2.   Zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí

| 2.1 | Společnost by měla vypracovat zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí popisující, jak bude dosahováno cílů uvedených v bodě 1.2. |
| --- | --- |

2.1

Společnost by měla vypracovat zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí popisující, jak bude dosahováno cílů uvedených v bodě 1.2.

| 2.2 | Společnost by měla zajistit plnění a dodržování těchto zásad na všech úrovních organizace, jak na lodi, tak na pevnině. |
| --- | --- |

2.2

Společnost by měla zajistit plnění a dodržování těchto zásad na všech úrovních organizace, jak na lodi, tak na pevnině.

3.   Odpovědnost a pravomoc společnosti

| 3.1 | Jestliže subjektem odpovědným za provoz lodi je někdo jiný než vlastník, musí vlastník informovat správu o úplném jménu a dalších údajích o tomto subjektu. |
| --- | --- |

3.1

Jestliže subjektem odpovědným za provoz lodi je někdo jiný než vlastník, musí vlastník informovat správu o úplném jménu a dalších údajích o tomto subjektu.

| 3.2 | Společnost by měla vymezit a dokumentovat odpovědnost, pravomoc a vzájemné vztahy mezi všemi pracovníky, kteří řídí, vykonávají a ověřují činnosti týkající se bezpečnosti a zabránění znečištění nebo činnosti, které bezpečnost a zabránění znečištění ovlivňují. |
| --- | --- |

3.2

Společnost by měla vymezit a dokumentovat odpovědnost, pravomoc a vzájemné vztahy mezi všemi pracovníky, kteří řídí, vykonávají a ověřují činnosti týkající se bezpečnosti a zabránění znečištění nebo činnosti, které bezpečnost a zabránění znečištění ovlivňují.

| 3.3 | Společnost odpovídá za poskytování dostatečných zdrojů a podpory na pevnině s cílem umožnit určené osobě nebo osobám plnit jejich funkce. |
| --- | --- |

3.3

Společnost odpovídá za poskytování dostatečných zdrojů a podpory na pevnině s cílem umožnit určené osobě nebo osobám plnit jejich funkce.

4.   Určená osoba nebo osoby

K zajištění bezpečnosti provozu každé lodi a k zajištění vazby mezi společností a osobami na lodi by každá společnost měla podle potřeby určit osobu nebo osoby na pevnině, které mají přímý přístup k nejvyšším úrovním řízení. Odpovědnost a pravomoc určené osoby nebo osob by měly zahrnovat sledování aspektů bezpečnosti a zabránění znečištění při provozu každé lodi a zajištění dostatečných zdrojů a podpory z pevniny dle potřeby.

5.   Odpovědnost a pravomoc velitele lodi

| 5.1 | Společnost by měla jasně vymezit a dokumentovat odpovědnost velitele lodi, pokud jde o: |
| --- | --- |

5.1

Společnost by měla jasně vymezit a dokumentovat odpovědnost velitele lodi, pokud jde o:

| 5.1.1 | provádění politiky společnosti týkající se bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

5.1.1

provádění politiky společnosti týkající se bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 5.1.2 | motivování posádky k dodržování této politiky; |
| --- | --- |

5.1.2

motivování posádky k dodržování této politiky;

| 5.1.3 | vydávání příslušných rozkazů a pokynů jasným a jednoduchým způsobem; |
| --- | --- |

5.1.3

vydávání příslušných rozkazů a pokynů jasným a jednoduchým způsobem;

| 5.1.4 | kontrolování, zda jsou stanovené požadavky plněny, a |
| --- | --- |

5.1.4

kontrolování, zda jsou stanovené požadavky plněny, a

| 5.1.5 | revize systému řízení bezpečnosti a oznamování jeho nedostatků řídícím strukturám na pevnině. |
| --- | --- |

5.1.5

revize systému řízení bezpečnosti a oznamování jeho nedostatků řídícím strukturám na pevnině.

| 5.2 | Společnost by měla zajistit, aby systém řízení bezpečnosti fungující na lodi kladl jasný důraz na pravomoci velitele lodi. Společnost by měla v systému řízení bezpečnosti stanovit, že velitel lodi má nejvyšší pravomoc a odpovědnost činit rozhodnutí ohledně bezpečnosti a zabránění znečištění a žádat v případě potřeby podporu společnosti. |
| --- | --- |

5.2

Společnost by měla zajistit, aby systém řízení bezpečnosti fungující na lodi kladl jasný důraz na pravomoci velitele lodi. Společnost by měla v systému řízení bezpečnosti stanovit, že velitel lodi má nejvyšší pravomoc a odpovědnost činit rozhodnutí ohledně bezpečnosti a zabránění znečištění a žádat v případě potřeby podporu společnosti.

6.   Zdroje a pracovníci

| 6.1 | Společnost by měla zajistit, aby velitel lodi: |
| --- | --- |

6.1

Společnost by měla zajistit, aby velitel lodi:

| 6.1.1. | měl pro velení řádnou kvalifikaci; |
| --- | --- |

6.1.1.

měl pro velení řádnou kvalifikaci;

| 6.1.2 | byl plně obeznámen se systémem řízení bezpečnosti společnosti a |
| --- | --- |

6.1.2

byl plně obeznámen se systémem řízení bezpečnosti společnosti a

| 6.1.3 | získal nezbytnou podporu tak, aby mohl bezpečně vykonávat své povinnosti velitele lodi. |
| --- | --- |

6.1.3

získal nezbytnou podporu tak, aby mohl bezpečně vykonávat své povinnosti velitele lodi.

| 6.2 | Společnost by měla zajistit, aby každá loď byla obsazena v souladu s vnitrostátními a mezinárodními požadavky posádkou kvalifikovaných a zdravotně způsobilých námořníků, kteří jsou držiteli osvědčení. |
| --- | --- |

6.2

Společnost by měla zajistit, aby každá loď byla obsazena v souladu s vnitrostátními a mezinárodními požadavky posádkou kvalifikovaných a zdravotně způsobilých námořníků, kteří jsou držiteli osvědčení.

| 6.3 | Společnost by měla zavést takové postupy, aby noví pracovníci a pracovníci převedení na nové úkoly, které se dotýkají bezpečnosti a ochrany životního prostředí, byli řádně seznámeni se svými povinnostmi.
  Pokyny, které je nezbytné vydat pro plavbu, by se měly určit, zdokumentovat a vydat ještě před vyplutím lodi. |
| --- | --- |

6.3

Společnost by měla zavést takové postupy, aby noví pracovníci a pracovníci převedení na nové úkoly, které se dotýkají bezpečnosti a ochrany životního prostředí, byli řádně seznámeni se svými povinnostmi.

Pokyny, které je nezbytné vydat pro plavbu, by se měly určit, zdokumentovat a vydat ještě před vyplutím lodi.

| 6.4 | Společnost by měla zajistit, aby všichni pracovníci obsluhující systém řízení bezpečnosti společnosti dostatečně rozuměli příslušným pravidlům, nařízením, předpisům a pokynům. |
| --- | --- |

6.4

Společnost by měla zajistit, aby všichni pracovníci obsluhující systém řízení bezpečnosti společnosti dostatečně rozuměli příslušným pravidlům, nařízením, předpisům a pokynům.

| 6.5 | Společnost by měla zavést a dodržovat postupy, kterými lze zjistit veškeré požadavky na školení zajišťující činnost systému řízení bezpečnosti, a měla by zajistit, aby toto školení bylo poskytnuto všem dotyčným pracovníkům. |
| --- | --- |

6.5

Společnost by měla zavést a dodržovat postupy, kterými lze zjistit veškeré požadavky na školení zajišťující činnost systému řízení bezpečnosti, a měla by zajistit, aby toto školení bylo poskytnuto všem dotyčným pracovníkům.

| 6.6 | Společnost by měla zavést postupy, které pracovníkům na lodi poskytnou příslušné informace o systému řízení bezpečnosti v pracovním jazyce nebo v jazycích, kterým pracovníci rozumí. |
| --- | --- |

6.6

Společnost by měla zavést postupy, které pracovníkům na lodi poskytnou příslušné informace o systému řízení bezpečnosti v pracovním jazyce nebo v jazycích, kterým pracovníci rozumí.

| 6.7 | Společnost by měla zajistit, aby pracovníci na lodi při vykonávání svých povinností spojených se systémem řízení bezpečnosti byli schopni navzájem se účinně dorozumívat. |
| --- | --- |

6.7

Společnost by měla zajistit, aby pracovníci na lodi při vykonávání svých povinností spojených se systémem řízení bezpečnosti byli schopni navzájem se účinně dorozumívat.

7.   Vypracování plánů provozních operací na lodi

Společnost by měla zavést postupy k přípravě plánů a pokynů pro rozhodující činnosti lodi, včetně případných kontrolních seznamů, týkajících se bezpečnosti lodi a zabránění znečištění. Měly by se vymezit různé úkoly s tím související a měly by se přidělit kvalifikovaným pracovníkům.

8.   Připravenost na nouzové situace

| 8.1 | Společnost by měla zavést postupy sloužící k zjišťování a popisu potenciálních nouzových situací na lodi a k reakci na ně. |
| --- | --- |

8.1

Společnost by měla zavést postupy sloužící k zjišťování a popisu potenciálních nouzových situací na lodi a k reakci na ně.

| 8.2 | Společnost by měla zavést programy pro nácvik a cvičení pro přípravu na nouzové situace. |
| --- | --- |

8.2

Společnost by měla zavést programy pro nácvik a cvičení pro přípravu na nouzové situace.

| 8.3 | Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat opatření zajišťující, aby organizace společnosti mohla kdykoliv reagovat na ohrožení, nehody a nouzové situace lodí společnosti. |
| --- | --- |

8.3

Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat opatření zajišťující, aby organizace společnosti mohla kdykoliv reagovat na ohrožení, nehody a nouzové situace lodí společnosti.

9.   Zprávy a analýzy při nesrovnalostech, nehodách a nebezpečných událostech

| 9.1 | Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat postupy zajišťující, aby nesrovnalosti, nehody a nebezpečné události byly hlášeny společnosti, prošetřeny a analyzovány s cílem zvýšit bezpečnost a zabránit znečištění. |
| --- | --- |

9.1

Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat postupy zajišťující, aby nesrovnalosti, nehody a nebezpečné události byly hlášeny společnosti, prošetřeny a analyzovány s cílem zvýšit bezpečnost a zabránit znečištění.

| 9.2 | Společnost by měla zavést postupy k uplatňování nápravných opatření. |
| --- | --- |

9.2

Společnost by měla zavést postupy k uplatňování nápravných opatření.

10.   Údržba lodi a vybavení

| 10.1 | Společnost by měla zavést postupy zajišťující udržování lodi v souladu s příslušnými pravidly a předpisy a s veškerými dodatečnými požadavky, které může společnost stanovit. |
| --- | --- |

10.1

Společnost by měla zavést postupy zajišťující udržování lodi v souladu s příslušnými pravidly a předpisy a s veškerými dodatečnými požadavky, které může společnost stanovit.

| 10.2 | Při plnění těchto požadavků by společnost měla zajistit, aby: |
| --- | --- |

10.2

Při plnění těchto požadavků by společnost měla zajistit, aby:

| 10.2.1 | inspekce byly prováděny v odpovídajících intervalech; |
| --- | --- |

10.2.1

inspekce byly prováděny v odpovídajících intervalech;

| 10.2.2 | veškeré nesrovnalosti byly hlášeny spolu s uvedením možné příčiny, pokud je známa; |
| --- | --- |

10.2.2

veškeré nesrovnalosti byly hlášeny spolu s uvedením možné příčiny, pokud je známa;

| 10.2.3 | byla přijata vhodná nápravná opatření a |
| --- | --- |

10.2.3

byla přijata vhodná nápravná opatření a

| 10.2.4 | byly vedeny záznamy o těchto činnostech. |
| --- | --- |

10.2.4

byly vedeny záznamy o těchto činnostech.

| 10.3 | Společnost by měla do systému řízení bezpečnosti zavést postupy k určování zařízení a technických systémů, jejichž náhlá porucha může vést k situacím ohrožení. Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat specifická opatření zaměřená na podporu spolehlivosti těchto zařízení nebo systémů. Mezi tato opatření by mělo patřit pravidelné přezkušování činnosti zařízení nebo technických systémů, které jsou v pohotovosti a nejsou trvale používány. |
| --- | --- |

10.3

Společnost by měla do systému řízení bezpečnosti zavést postupy k určování zařízení a technických systémů, jejichž náhlá porucha může vést k situacím ohrožení. Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat specifická opatření zaměřená na podporu spolehlivosti těchto zařízení nebo systémů. Mezi tato opatření by mělo patřit pravidelné přezkušování činnosti zařízení nebo technických systémů, které jsou v pohotovosti a nejsou trvale používány.

| 10.4 | Prohlídky zmíněné v bodě 10.2, stejně jako opatření podle bodu 10.3, by měly být začleněny do běžné provozní údržby lodi. |
| --- | --- |

10.4

Prohlídky zmíněné v bodě 10.2, stejně jako opatření podle bodu 10.3, by měly být začleněny do běžné provozní údržby lodi.

11.   Dokumentace

| 11.1 | Společnost by měla vypracovat a zachovávat postupy umožňující kontrolu veškerých dokumentů a údajů, které se vztahují k systému řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

11.1

Společnost by měla vypracovat a zachovávat postupy umožňující kontrolu veškerých dokumentů a údajů, které se vztahují k systému řízení bezpečnosti.

| 11.2 | Společnost by měla zajistit, aby: |
| --- | --- |

11.2

Společnost by měla zajistit, aby:

| 11.2.1 | byly na všech příslušných místech k dispozici platné dokumenty; |
| --- | --- |

11.2.1

byly na všech příslušných místech k dispozici platné dokumenty;

| 11.2.2 | změny dokumentů byly revidovány a schvalovány oprávněnými pracovníky a |
| --- | --- |

11.2.2

změny dokumentů byly revidovány a schvalovány oprávněnými pracovníky a

| 11.2.3 | zastaralé dokumenty byly rychle odstraněny. |
| --- | --- |

11.2.3

zastaralé dokumenty byly rychle odstraněny.

| 11.3 | Dokumenty užívané k popisu a uplatňování systému řízení bezpečnosti mohou být společně nazývány jako „příručka pro řízení bezpečnosti“. Dokumentace by měla být vedena formou, kterou společnost považuje za nejúčinnější. Na každé lodi by měla být uložena veškerá dokumentace, která dané lodi přísluší. |
| --- | --- |

11.3

Dokumenty užívané k popisu a uplatňování systému řízení bezpečnosti mohou být společně nazývány jako „příručka pro řízení bezpečnosti“. Dokumentace by měla být vedena formou, kterou společnost považuje za nejúčinnější. Na každé lodi by měla být uložena veškerá dokumentace, která dané lodi přísluší.

12.   Ověřování, revize a hodnocení prováděné společností

| 12.1 | Společnost by měla provádět vnitřní bezpečnostní audity s cílem ověřit, zda jsou činnosti spojené s bezpečností a zabráněním znečištění v souladu se systémem řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

12.1

Společnost by měla provádět vnitřní bezpečnostní audity s cílem ověřit, zda jsou činnosti spojené s bezpečností a zabráněním znečištění v souladu se systémem řízení bezpečnosti.

| 12.2 | Společnost by měla pravidelně vyhodnocovat účinnost systému řízení bezpečnosti a v případě potřeby jej revidovat v souladu s postupy zavedenými společností. |
| --- | --- |

12.2

Společnost by měla pravidelně vyhodnocovat účinnost systému řízení bezpečnosti a v případě potřeby jej revidovat v souladu s postupy zavedenými společností.

| 12.3 | Audit a možná nápravná opatření by se měly provádět v souladu s dokumentovanými postupy. |
| --- | --- |

12.3

Audit a možná nápravná opatření by se měly provádět v souladu s dokumentovanými postupy.

| 12.4 | Pracovníci provádějící audit by měli být nezávislí na oblastech, které jsou předmětem auditu, pokud to nevylučuje velikost a povaha společnosti. |
| --- | --- |

12.4

Pracovníci provádějící audit by měli být nezávislí na oblastech, které jsou předmětem auditu, pokud to nevylučuje velikost a povaha společnosti.

| 12.5 | Na výsledky auditů a revizí by měli být upozorňováni pracovníci odpovídající za dané oblasti. |
| --- | --- |

12.5

Na výsledky auditů a revizí by měli být upozorňováni pracovníci odpovídající za dané oblasti.

| 12.6 | Řídící pracovníci odpovídající za dané oblasti by měli přijmout včasná nápravná opatření týkající se zjištěných nedostatků. |
| --- | --- |

12.6

Řídící pracovníci odpovídající za dané oblasti by měli přijmout včasná nápravná opatření týkající se zjištěných nedostatků.

ČÁST B – VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A OVĚŘOVÁNÍ

13.   Vydávání osvědčení a pravidelné ověřování

| 13.1 | Loď by měla být provozována společností, které byl vydán doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě v souladu s bodem 14.1, jež se týká dané lodi. |
| --- | --- |

13.1

Loď by měla být provozována společností, které byl vydán doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě v souladu s bodem 14.1, jež se týká dané lodi.

| 13.2 | Správa, subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, jiná vláda, která je stranou úmluvy, by měly vydat doklad o shodě každé společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, na dobu stanovenou správou, přičemž tato doba by neměla překročit pět let. Tento doklad by měl být přijímán jako důkaz, že společnost je schopna vyhovět požadavkům tohoto předpisu. |
| --- | --- |

13.2

Správa, subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, jiná vláda, která je stranou úmluvy, by měly vydat doklad o shodě každé společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, na dobu stanovenou správou, přičemž tato doba by neměla překročit pět let. Tento doklad by měl být přijímán jako důkaz, že společnost je schopna vyhovět požadavkům tohoto předpisu.

| 13.3 | Doklad o shodě platí pouze pro typy lodí výslovně uvedené v dokladu. Tento údaj by měl být založen na typech lodí, pro které bylo provedeno počáteční ověření. Další typy lodí by se měly doplňovat pouze po ověření toho, že společnost vyhovuje požadavkům tohoto předpisu použitelným pro tyto typy lodí. V této souvislosti se typy lodí rozumí ty typy, které jsou uvedeny v pravidle IX/1 úmluvy. |
| --- | --- |

13.3

Doklad o shodě platí pouze pro typy lodí výslovně uvedené v dokladu. Tento údaj by měl být založen na typech lodí, pro které bylo provedeno počáteční ověření. Další typy lodí by se měly doplňovat pouze po ověření toho, že společnost vyhovuje požadavkům tohoto předpisu použitelným pro tyto typy lodí. V této souvislosti se typy lodí rozumí ty typy, které jsou uvedeny v pravidle IX/1 úmluvy.

| 13.4 | Platnost dokladu o shodě by měla být každý rok ověřena správou nebo subjektem uznaným touto správou nebo, na žádost této správy, vládou jiného signatářského státu během tří měsíců před výročním dnem nebo tří měsíců po výročním dni. |
| --- | --- |

13.4

Platnost dokladu o shodě by měla být každý rok ověřena správou nebo subjektem uznaným touto správou nebo, na žádost této správy, vládou jiného signatářského státu během tří měsíců před výročním dnem nebo tří měsíců po výročním dni.

| 13.5 | Doklad o shodě by měl být správou nebo, na její žádost, vládou signatářského státu, která doklad vydala, odňat, jestliže o roční ověření podle bodu 13.4 není požádáno nebo jestliže existuje důkaz o zásadních nesrovnalostech vůči tomuto předpisu. |
| --- | --- |

13.5

Doklad o shodě by měl být správou nebo, na její žádost, vládou signatářského státu, která doklad vydala, odňat, jestliže o roční ověření podle bodu 13.4 není požádáno nebo jestliže existuje důkaz o zásadních nesrovnalostech vůči tomuto předpisu.

| 13.5.1 | Je-li doklad o shodě odňat, měla by být rovněž odňata všechna související osvědčení o řízení bezpečnosti nebo prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

13.5.1

Je-li doklad o shodě odňat, měla by být rovněž odňata všechna související osvědčení o řízení bezpečnosti nebo prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti.

| 13.6 | Kopie dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu správou uznanému, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno. |
| --- | --- |

13.6

Kopie dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu správou uznanému, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno.

| 13.7 | Osvědčení o řízení bezpečnosti by na dobu, která by neměla překročit pět let, měla lodi vydat správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu. Osvědčení o řízení bezpečnosti by se mělo vydat po ověření toho, že společnost a její řídící pracovníci na lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti. Toto osvědčení by se mělo přijímat jako důkaz, že loď vyhovuje požadavkům tohoto předpisu. |
| --- | --- |

13.7

Osvědčení o řízení bezpečnosti by na dobu, která by neměla překročit pět let, měla lodi vydat správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu. Osvědčení o řízení bezpečnosti by se mělo vydat po ověření toho, že společnost a její řídící pracovníci na lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti. Toto osvědčení by se mělo přijímat jako důkaz, že loď vyhovuje požadavkům tohoto předpisu.

| 13.8 | Platnost osvědčení o řízení bezpečnosti by měla být předmětem alespoň jednoho průběžného ověření správou, subjektem uznaným správou nebo, na žádost správy, vládou jiného signatářského státu. Jestliže má být provedeno jen jedno průběžné ověření a doba platnosti osvědčení o řízení bezpečnosti je pět let, mělo by se toto průběžné ověření uskutečnit mezi druhým a třetím výročním dnem vydání osvědčení o řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

13.8

Platnost osvědčení o řízení bezpečnosti by měla být předmětem alespoň jednoho průběžného ověření správou, subjektem uznaným správou nebo, na žádost správy, vládou jiného signatářského státu. Jestliže má být provedeno jen jedno průběžné ověření a doba platnosti osvědčení o řízení bezpečnosti je pět let, mělo by se toto průběžné ověření uskutečnit mezi druhým a třetím výročním dnem vydání osvědčení o řízení bezpečnosti.

| 13.9 | Kromě požadavků bodu 13.5.1 by správa nebo, na její žádost, vláda signatářského státu, která osvědčení o řízení bezpečnosti vydala, měla toto osvědčení odejmout, jestliže není požádáno o průběžné ověření podle bodu 13.8 nebo jestliže existuje důkaz o závažné nesrovnalosti vůči tomuto předpisu. |
| --- | --- |

13.9

Kromě požadavků bodu 13.5.1 by správa nebo, na její žádost, vláda signatářského státu, která osvědčení o řízení bezpečnosti vydala, měla toto osvědčení odejmout, jestliže není požádáno o průběžné ověření podle bodu 13.8 nebo jestliže existuje důkaz o závažné nesrovnalosti vůči tomuto předpisu.

| 13.10 | Bez ohledu na požadavky bodů 13.2 a 13.7, jestliže je obnovení ověření dokončeno do tří měsíců přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, by nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti měly platit ode dne dokončení obnovení ověření po dobu nepřevyšující pět let ode dne skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

13.10

Bez ohledu na požadavky bodů 13.2 a 13.7, jestliže je obnovení ověření dokončeno do tří měsíců přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, by nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti měly platit ode dne dokončení obnovení ověření po dobu nepřevyšující pět let ode dne skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti.

| 13.11 | Jestliže je obnovení ověření dokončeno více než tři měsíce přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti by měly platit po dobu nepřevyšující pět let ode dne, kdy bylo dokončeno obnovení ověření. |
| --- | --- |

13.11

Jestliže je obnovení ověření dokončeno více než tři měsíce přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti by měly platit po dobu nepřevyšující pět let ode dne, kdy bylo dokončeno obnovení ověření.

14.   Vydávání prozatímních osvědčení

| 14.1 | V zájmu usnadnění počátečního provádění tohoto předpisu může být vydán prozatímní doklad o shodě, jestliže:






  1. | společnost je nově zřízena nebo |
| --- | --- | --- |

14.1

V zájmu usnadnění počátečního provádění tohoto předpisu může být vydán prozatímní doklad o shodě, jestliže:

1.

společnost je nově zřízena nebo

| 2. | nové typy lodí jsou doplněny do stávajícího dokladu o shodě, po ověření toho, že společnost disponuje systémem řízení bezpečnosti, který splňuje cíle bodu 1.2.3 tohoto předpisu, pokud společnost během doby platnosti prozatímního dokladu o shodě předloží plány o zavedení systému řízení bezpečnosti, který vyhovuje všem požadavkům tohoto předpisu. Tento prozatímní doklad o shodě by měla správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu vydat na dobu nepřekračující 12 měsíců. Kopie prozatímního dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu uznanému správou, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno. |
| --- | --- |

2.

nové typy lodí jsou doplněny do stávajícího dokladu o shodě, po ověření toho, že společnost disponuje systémem řízení bezpečnosti, který splňuje cíle bodu 1.2.3 tohoto předpisu, pokud společnost během doby platnosti prozatímního dokladu o shodě předloží plány o zavedení systému řízení bezpečnosti, který vyhovuje všem požadavkům tohoto předpisu. Tento prozatímní doklad o shodě by měla správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu vydat na dobu nepřekračující 12 měsíců. Kopie prozatímního dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu uznanému správou, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno.

| 14.2 | Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti může být vydáno:






  1. | novým lodím při jejich dodání; |
| --- | --- | --- |

14.2

Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti může být vydáno:

1.

novým lodím při jejich dodání;

| 2. | jestliže společnost přebírá odpovědnost za provoz lodi, která je pro společnost nová, nebo |
| --- | --- |

2.

jestliže společnost přebírá odpovědnost za provoz lodi, která je pro společnost nová, nebo

| 3. | jestliže loď mění vlajku. |
| --- | --- |

3.

jestliže loď mění vlajku.

Toto prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti by měla vydat správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu na dobu nepřevyšující šest měsíců.

| 14.3 | Správa nebo, na její žádost, vláda jiného signatářského státu může ve zvláštních případech platnost prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti prodloužit o další dobu, která by neměla překročit šest měsíců ode dne skončení platnosti tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

14.3

Správa nebo, na její žádost, vláda jiného signatářského státu může ve zvláštních případech platnost prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti prodloužit o další dobu, která by neměla překročit šest měsíců ode dne skončení platnosti tohoto osvědčení.

| 14.4 | Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti lze vydat po ověření toho, že






  1. | doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě se týká dotyčné lodě; |
| --- | --- | --- |

14.4

Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti lze vydat po ověření toho, že

1.

doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě se týká dotyčné lodě;

| 2. | systém řízení bezpečnosti, který společnost pro dotyčnou loď zavedla, obsahuje klíčové prvky tohoto předpisu a byl posouzen během auditu uskutečněného za účelem vydání dokladu o shodě nebo předložen pro vydání prozatímního dokladu o shodě; |
| --- | --- |

2.

systém řízení bezpečnosti, který společnost pro dotyčnou loď zavedla, obsahuje klíčové prvky tohoto předpisu a byl posouzen během auditu uskutečněného za účelem vydání dokladu o shodě nebo předložen pro vydání prozatímního dokladu o shodě;

| 3. | společnost plánuje provedení auditu lodi do tří měsíců; |
| --- | --- |

3.

společnost plánuje provedení auditu lodi do tří měsíců;

| 4. | velitel lodi a důstojníci jsou obeznámeni se systémem řízení bezpečnosti a plánovanými opatřeními pro jeho zavedení; |
| --- | --- |

4.

velitel lodi a důstojníci jsou obeznámeni se systémem řízení bezpečnosti a plánovanými opatřeními pro jeho zavedení;

| 5. | před vyplutím jsou vydány pokyny, které jsou posouzeny jako zásadní, a |
| --- | --- |

5.

před vyplutím jsou vydány pokyny, které jsou posouzeny jako zásadní, a

| 6. | příslušné informace o systému řízení bezpečnosti jsou poskytnuty v pracovním jazyce nebo jazycích srozumitelných pracovníkům na lodi. |
| --- | --- |

6.

příslušné informace o systému řízení bezpečnosti jsou poskytnuty v pracovním jazyce nebo jazycích srozumitelných pracovníkům na lodi.

15.   Ověřování

| 15.1 | Veškerá ověřování požadovaná ustanoveními tohoto předpisu by se měla provádět v souladu s postupy přijatelnými pro správu, přičemž se musí brát ohled na pokyny vypracované organizací (1). |
| --- | --- |

15.1

Veškerá ověřování požadovaná ustanoveními tohoto předpisu by se měla provádět v souladu s postupy přijatelnými pro správu, přičemž se musí brát ohled na pokyny vypracované organizací (1).

16.   Formuláře osvědčení

| 16.1 | Doklad o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímní doklad o shodě a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti by měly být vyhotoveny formou odpovídající formulářům uvedeným v dodatku k tomuto předpisu. Není-li použit ani anglický, ani francouzský jazyk, měl by text obsahovat překlad do jednoho z těchto jazyků. |
| --- | --- |

16.1

Doklad o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímní doklad o shodě a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti by měly být vyhotoveny formou odpovídající formulářům uvedeným v dodatku k tomuto předpisu. Není-li použit ani anglický, ani francouzský jazyk, měl by text obsahovat překlad do jednoho z těchto jazyků.

| 16.2 | Kromě požadavků bodu 13.3 lze potvrdit typy lodí uvedené v dokladu o shodě a v prozatímním dokladu o shodě, aby byla zohledněna veškerá omezení provozu lodí popsaná v systému řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

16.2

Kromě požadavků bodu 13.3 lze potvrdit typy lodí uvedené v dokladu o shodě a v prozatímním dokladu o shodě, aby byla zohledněna veškerá omezení provozu lodí popsaná v systému řízení bezpečnosti.

---

(1)  Viz Revidované pokyny pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami přijaté Mezinárodní námořní organizací usnesením A.913(22).

Dodatek

Formuláře dokladu o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímního dokladu o shodě a prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti

DOKLAD O SHODĚ

(úřední razítko)/(stát)

Osvědčení č.

vydané podle MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění

na základě pověření vlády

(název státu)

...

(kým — pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno a adresa společnosti:

...

...

(viz bod 1.1.2 předpisu ISM)

POTVRZUJE SE, že systém řízení bezpečnosti ve společnosti byl podroben auditu a že vyhovuje požadavkům Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (předpis ISM) pro typy lodí uvedené níže (nehodící se škrtněte):

| | osobní loď |
| --- | --- |

osobní loď

| | vysokorychlostní osobní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní osobní plavidlo

| | vysokorychlostní nákladní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní nákladní plavidlo

| | loď přepravující volně ložený náklad |
| --- | --- |

loď přepravující volně ložený náklad

| | ropný tanker |
| --- | --- |

ropný tanker

| | chemický tanker |
| --- | --- |

chemický tanker

| | loď přepravující plyn |
| --- | --- |

loď přepravující plyn

| | mobilní vrtná jednotka na volném moři |
| --- | --- |

mobilní vrtná jednotka na volném moři

| | jiná nákladní loď |
| --- | --- |

jiná nákladní loď

Tento doklad o shodě platí do ......... s výhradou pravidelného ověřování.

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího doklad)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

Osvědčení č.

POTVRZENÍ O ROČNÍM OVĚŘENÍ

POTVRZUJE SE, že při pravidelném ověření podle pravidla IX/6.1 úmluvy a bodu 13.4 předpisu ISM byl systém řízení bezpečnosti shledán jako vyhovující požadavkům předpisu ISM.

| 1. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| --- | --- |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| 2. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| 3. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| 4. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |

1. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

2. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

3. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

4. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

OSVĚDČENÍ O ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle

MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým — pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno lodi: ...

Rozlišovací číslo nebo písmena: ...

Rejstříkový přístav: ...

Typ lodi (1): ...

Hrubá prostornost: ...

Číslo podle IMO: ...

Jméno a adresa společnosti: ...

(viz bod 1.1.2 předpisu ISM)

POTVRZUJE SE, že na základě ověření dokladu o shodě vydaného společnosti a jeho použitelnosti pro tento typ lodi byl systém pro řízení bezpečnosti lodi podroben auditu a že vyhovuje požadavkům Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (předpis ISM).

Toto osvědčení o řízení bezpečnosti platí do ......... s výhradou pravidelného ověřování a za předpokladu, že doklad o shodě zůstane v platnosti.

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího osvědčení)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

Osvědčení č.

POTVRZENÍ O PRŮBĚŽNÉM OVĚŘENÍ A DODATEČNÉM OVĚŘENÍ (JE-LI POŽADOVÁNO)

POTVRZUJE SE, že při pravidelném ověření podle pravidla IX/6.1 úmluvy a bodu 13.8 předpisu ISM byl systém řízení bezpečnosti shledán jako vyhovující požadavkům předpisu ISM.

| PRŮBĚŽNÉ OVĚŘENÍ (provést mezi druhým a třetím výročním dnem) | Podpis: ... |
| --- | --- |
| (podpis pověřeného úředníka) |
| Místo: ... |
| Datum: ... |
| DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (2) | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (2) | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (2) | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum:... |

PRŮBĚŽNÉ OVĚŘENÍ (provést mezi druhým a třetím výročním dnem)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (2)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (2)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (2)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum:...

PROZATÍMNÍ DOKLAD O SHODĚ

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle

MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým — pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno a adresa společnosti: ...

(viz bod 1.1.2 předpisu ISM)

POTVRZUJE SE, že systém řízení bezpečnosti ve společnosti byl uznán jako vyhovující cílům bodu 1.2.3 Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (předpis ISM) pro typ (typy) lodí uvedený (uvedené) níže (nehodící se škrtněte):

| | osobní loď |
| --- | --- |

osobní loď

| | vysokorychlostní osobní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní osobní plavidlo

| | vysokorychlostní nákladní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní nákladní plavidlo

| | loď přepravující volně ložený náklad |
| --- | --- |

loď přepravující volně ložený náklad

| | ropný tanker |
| --- | --- |

ropný tanker

| | chemický tanker |
| --- | --- |

chemický tanker

| | loď přepravující plyn |
| --- | --- |

loď přepravující plyn

| | mobilní vrtná jednotka na volném moři |
| --- | --- |

mobilní vrtná jednotka na volném moři

| | jiná nákladní loď |
| --- | --- |

jiná nákladní loď

Tento prozatímní doklad o shodě platí do:

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího doklad)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

PROZATÍMNÍ OSVĚDČENÍ O ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle

MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI Z ROKU 1974

v platném znění

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým — pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno lodi: ...

Rozlišovací číslo nebo písmena: ...

Rejstříkový přístav: ...

Typ lodi (3): ...

Hrubá prostornost: ...

Číslo podle IMO: ...

Jméno a adresa společnosti: ...

...

(viz bod 1.1.2 předpisu ISM)

POTVRZUJE SE, že požadavky bodu 14.4 předpisu ISM byly splněny a že doklad o shodě/prozatímní doklad o shodě (4) vydaný společnosti se týká této lodi.

Toto prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti platí do ...

za předpokladu, že doklad o shodě/prozatímní doklad o shodě (4) zůstane v platnosti.

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího osvědčení)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

Osvědčení č.

Platnost tohoto prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti se prodlužuje do: ...

Datum prodloužení: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka prodlužujícího platnost)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

---

(1)  Uveďte, o který z těchto typů lodí se jedná: osobní loď, vysokorychlostní osobní plavidlo, vysokorychlostní nákladní plavidlo, loď přepravující volně ložený náklad, ropný tanker, chemický tanker, loď přepravující plyn, mobilní vrtná jednotka na volném moři, jiná nákladní loď.

(2)  Připadá-li v úvahu. Viz bod 3.4.1 Pokynů pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami (usnesení A.913 (22)).

(3)  Uveďte, o který z těchto typů lodí se jedná: osobní loď, vysokorychlostní osobní plavidlo, vysokorychlostní nákladní plavidlo, loď přepravující volně ložený náklad, ropný tanker, chemický tanker, loď přepravující plyn, mobilní vrtná jednotka na volném moři, jiná nákladní loď.

(4)  Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA II

USTANOVENÍ PRO SPRÁVU TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ MEZINÁRODNÍHO PŘEDPISU PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI (PŘEDPIS ISM)

| Část A | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

Část A

| Část B | Vydávání osvědčení a normy |
| --- | --- |

Část B

| 2. | Postup pro vydávání osvědčení |
| --- | --- |

2.

| 3. | Norma řízení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Normy způsobilosti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Formulář dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti |
| --- | --- |

5.

ČÁST A – OBECNÁ USTANOVENÍ

| 1.1 | Členské státy při provádění úkolů ověřování a vydávání osvědčení požadovaných předpisem ISM pro lodě, které spadají do působnosti tohoto nařízení, plní požadavky a normy stanovené v části B této hlavy. |
| --- | --- |

1.1

Členské státy při provádění úkolů ověřování a vydávání osvědčení požadovaných předpisem ISM pro lodě, které spadají do působnosti tohoto nařízení, plní požadavky a normy stanovené v části B této hlavy.

| 1.2 | Kromě toho členské státy náležitě přihlédnou k ustanovením revidovaných Pokynů pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami, přijatých Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení A.913 (22) ze dne 29. listopadu 2001, pokud nejsou obsaženy v části B této hlavy. |
| --- | --- |

1.2

Kromě toho členské státy náležitě přihlédnou k ustanovením revidovaných Pokynů pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami, přijatých Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení A.913 (22) ze dne 29. listopadu 2001, pokud nejsou obsaženy v části B této hlavy.

ČÁST B – VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A NORMY

2.   Postup pro vydávání osvědčení

| 2.1 | Příslušný postup pro vydání dokladu o shodě společnosti a osvědčení o řízení bezpečnosti pro každou loď se provede s přihlédnutím k níže uvedeným ustanovením. |
| --- | --- |

2.1

Příslušný postup pro vydání dokladu o shodě společnosti a osvědčení o řízení bezpečnosti pro každou loď se provede s přihlédnutím k níže uvedeným ustanovením.

| 2.2 | Postup pro vydávání osvědčení obvykle zahrnuje tyto kroky:






  1. | počáteční ověření; |
| --- | --- | --- |

2.2

Postup pro vydávání osvědčení obvykle zahrnuje tyto kroky:

1.

počáteční ověření;

| 2. | roční nebo průběžné ověření; |
| --- | --- |

2.

roční nebo průběžné ověření;

| 3. | obnovení ověření a |
| --- | --- |

3.

obnovení ověření a

| 4. | dodatečné ověření. |
| --- | --- |

4.

dodatečné ověření.

Tato ověření se provádějí na základě žádosti společnosti předložené správě nebo uznanému subjektu jednajícímu v zastoupení správy.

| 2.3 | Součástí ověřování je audit řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.3

Součástí ověřování je audit řízení bezpečnosti.

| 2.4 | K provedení auditu je jmenován vedoucí auditor, případně auditorský tým. |
| --- | --- |

2.4

K provedení auditu je jmenován vedoucí auditor, případně auditorský tým.

| 2.5 | Jmenovaný vedoucí auditor naváže spojení se společností a předloží plán auditu. |
| --- | --- |

2.5

Jmenovaný vedoucí auditor naváže spojení se společností a předloží plán auditu.

| 2.6 | Zpráva auditora se vypracuje pod vedením vedoucího auditora, který odpovídá za její přesnost a úplnost. |
| --- | --- |

2.6

Zpráva auditora se vypracuje pod vedením vedoucího auditora, který odpovídá za její přesnost a úplnost.

| 2.7 | Zpráva auditora obsahuje plán auditu, údaje o členech auditorského týmu, data a údaje o společnosti, záznamy o zjištěních a nesrovnalostech a o zjištěních týkajících se účinnosti systému řízení bezpečnosti z hlediska dosažení stanovených cílů. |
| --- | --- |

2.7

Zpráva auditora obsahuje plán auditu, údaje o členech auditorského týmu, data a údaje o společnosti, záznamy o zjištěních a nesrovnalostech a o zjištěních týkajících se účinnosti systému řízení bezpečnosti z hlediska dosažení stanovených cílů.

3.   Norma řízení

| 3.1 | Auditoři nebo auditorský tým řídící ověření shody s předpisem ISM mají odbornou způsobilost v těchto oblastech:






  1. | zajišťování souladu s pravidly a předpisy včetně vydávání osvědčení námořníků pro každý typ lodi provozovaný společností; |
| --- | --- | --- |

3.1

Auditoři nebo auditorský tým řídící ověření shody s předpisem ISM mají odbornou způsobilost v těchto oblastech:

1.

zajišťování souladu s pravidly a předpisy včetně vydávání osvědčení námořníků pro každý typ lodi provozovaný společností;

| 2. | schvalovací, posuzovací a certifikační činnosti pro vydávání námořních osvědčení; |
| --- | --- |

2.

schvalovací, posuzovací a certifikační činnosti pro vydávání námořních osvědčení;

| 3. | pravomoci, které musí být zohledněny v rámci systému řízení bezpečnosti podle požadavků předpisu ISM, a |
| --- | --- |

3.

pravomoci, které musí být zohledněny v rámci systému řízení bezpečnosti podle požadavků předpisu ISM, a

| 4. | praktické zkušenosti s provozem lodí. |
| --- | --- |

4.

praktické zkušenosti s provozem lodí.

| 3.2 | Při ověřování shody s předpisem ISM je třeba zajistit, aby pracovníci poskytující konzultační služby a účastníci procesu vydávání osvědčení byli vzájemně nezávislí. |
| --- | --- |

3.2

Při ověřování shody s předpisem ISM je třeba zajistit, aby pracovníci poskytující konzultační služby a účastníci procesu vydávání osvědčení byli vzájemně nezávislí.

4.   NORMY ZPŮSOBILOSTI

| 4.1 | Základní způsobilost pro ověřování |
| --- | --- |

4.1

Základní způsobilost pro ověřování

| 4.1.1 | Pracovníci určení k účasti na ověřování plnění požadavků předpisu ISM splňují minimální kritéria pro inspektory stanovená v oddílu 2 přílohy VII směrnice Rady 95/21/ES. |
| --- | --- |

4.1.1

Pracovníci určení k účasti na ověřování plnění požadavků předpisu ISM splňují minimální kritéria pro inspektory stanovená v oddílu 2 přílohy VII směrnice Rady 95/21/ES.

| 4.1.2 | Pracovníci procházejí školením zajišťujícím dostatečnou způsobilost a schopnosti k ověřování shody s požadavky předpisu ISM, zejména s ohledem na:






  a) | znalost a porozumění předpisu ISM; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Pracovníci procházejí školením zajišťujícím dostatečnou způsobilost a schopnosti k ověřování shody s požadavky předpisu ISM, zejména s ohledem na:

a)

znalost a porozumění předpisu ISM;

| b) | závazná pravidla a předpisy; |
| --- | --- |

b)

závazná pravidla a předpisy;

| c) | pravomoci, které společnosti musí podle požadavků předpisu ISM brát v úvahu; |
| --- | --- |

c)

pravomoci, které společnosti musí podle požadavků předpisu ISM brát v úvahu;

| d) | hodnotící metody zkoušení, dotazování, vyhodnocování a podávání zpráv; |
| --- | --- |

d)

hodnotící metody zkoušení, dotazování, vyhodnocování a podávání zpráv;

| e) | technická nebo provozní hlediska řízení bezpečnosti; |
| --- | --- |

e)

technická nebo provozní hlediska řízení bezpečnosti;

| f) | základní znalosti námořní dopravy a lodního provozu a |
| --- | --- |

f)

základní znalosti námořní dopravy a lodního provozu a

| g) | účast alespoň na jednom auditu vztahujícím se k systému řízení námořního provozu. |
| --- | --- |

g)

účast alespoň na jednom auditu vztahujícím se k systému řízení námořního provozu.

| 4.2 | Způsobilost pro počáteční ověření a obnovení ověření |
| --- | --- |

4.2

Způsobilost pro počáteční ověření a obnovení ověření

| 4.2.1 | V zájmu úplného ověření toho, zda společnost nebo každý typ lodi kromě základní způsobilosti uvedené výše splňuje požadavky předpisu ISM, musí být pracovníci určení k provedení počátečního ověření nebo k obnovení ověření dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti způsobilí:






  a) | určit, zda prvky systému řízení bezpečnosti jsou nebo nejsou v souladu s předpisem ISM; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

V zájmu úplného ověření toho, zda společnost nebo každý typ lodi kromě základní způsobilosti uvedené výše splňuje požadavky předpisu ISM, musí být pracovníci určení k provedení počátečního ověření nebo k obnovení ověření dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti způsobilí:

a)

určit, zda prvky systému řízení bezpečnosti jsou nebo nejsou v souladu s předpisem ISM;

| b) | určit účinnost systému řízení bezpečnosti společnosti nebo každého typu lodi při zajištění shody s pravidly a předpisy uvedenými ve statutárních a klasifikačních přehledech; |
| --- | --- |

b)

určit účinnost systému řízení bezpečnosti společnosti nebo každého typu lodi při zajištění shody s pravidly a předpisy uvedenými ve statutárních a klasifikačních přehledech;

| c) | posoudit účinnost systému řízení bezpečnosti při zajišťování shody s ostatními pravidly a předpisy, které nejsou obsaženy ve statutárních a klasifikačních přehledech a které umožňují ověření shody s těmito pravidly a předpisy, a |
| --- | --- |

c)

posoudit účinnost systému řízení bezpečnosti při zajišťování shody s ostatními pravidly a předpisy, které nejsou obsaženy ve statutárních a klasifikačních přehledech a které umožňují ověření shody s těmito pravidly a předpisy, a

| d) | posoudit, zda byly respektovány bezpečné postupy doporučené Mezinárodní námořní organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu. |
| --- | --- |

d)

posoudit, zda byly respektovány bezpečné postupy doporučené Mezinárodní námořní organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu.

| 4.2.2 | Tato způsobilost může být splňována týmy, které jako celek vykazují úplnou požadovanou způsobilost. |
| --- | --- |

4.2.2

Tato způsobilost může být splňována týmy, které jako celek vykazují úplnou požadovanou způsobilost.

5.   Formulář dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti

Jestliže jsou lodě provozovány pouze v členském státě, použijí členské státy formuláře připojené k předpisu ISM nebo dále uvedené formuláře dokladu o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímního dokladu o shodě a prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti.

Jde-li o výjimku podle čl. 7 odst. 1, a připadá-li to v úvahu, podle čl. 7 odst. 2, liší se vydané osvědčení od osvědčení uvedeného výše a jasně stanoví, že výjimka podle čl. 7 odst. 1, a připadá-li to v úvahu, podle čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení byla udělena a zahrnuje platná provozní omezení.

DOKLAD O SHODĚ

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle (MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění a) (1) nařízení (ES) č. 336/2006 o provádění předpisu ISM ve Společenství

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým – pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno a adresa společnosti ...

(viz bod 1.1.2 části A přílohy I nařízení (ES) č. 336/2006)

POTVRZUJE SE, že systém řízení bezpečnosti ve společnosti byl podroben auditu a že vyhovuje požadavkům Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (předpis ISM) pro typy lodí uvedené níže (nehodící se škrtněte):

| | osobní loď |
| --- | --- |

osobní loď

| | vysokorychlostní osobní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní osobní plavidlo

| | vysokorychlostní nákladní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní nákladní plavidlo

| | loď přepravující volně ložený náklad |
| --- | --- |

loď přepravující volně ložený náklad

| | ropný tanker |
| --- | --- |

ropný tanker

| | chemický tanker |
| --- | --- |

chemický tanker

| | loď přepravující plyn |
| --- | --- |

loď přepravující plyn

| | mobilní vrtná jednotka na volném moři |
| --- | --- |

mobilní vrtná jednotka na volném moři

| | jiná nákladní loď |
| --- | --- |

jiná nákladní loď

| | osobní loď typu ro-ro |
| --- | --- |

osobní loď typu ro-ro

Tento doklad o shodě platí do .........s výhradou pravidelného ověřování.

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ... ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího doklad)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

Osvědčení č.

POTVRZENÍ O ROČNÍM OVĚŘENÍ

POTVRZUJE SE, že při pravidelném ověření podle (pravidla IX/6.1 úmluvy a bodu 13.4 předpisu ISM a) (2) článku 6 nařízení (ES) č. 336/2006 o provádění předpisu ISM ve Společenství byl systém řízení bezpečnosti shledán jako vyhovující požadavkům předpisu ISM.

| 1. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| --- | --- |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| 2. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| 3. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| 4. ROČNÍ OVĚŘENÍ | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |

1. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

2. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

3. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

4. ROČNÍ OVĚŘENÍ

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

OSVĚDČENÍ O ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle (MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění a) (3) nařízení (ES) č. 336/2006 o provádění předpisu ISM ve Společenství

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým – pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno lodi: ...

Rozlišovací číslo nebo písmena: ...

Rejstříkový přístav: ...

Typ lodi (4): ...

Hrubá prostornost: ...

Číslo podle IMO: ...

Jméno a adresa společnosti: ...

(viz bod 1.1.2 části A přílohy I nařízení (ES) č. 336/2006)

POTVRZUJE SE, že na základě ověření dokladu o shodě vydaného společnosti a jeho použitelnosti pro tento typ lodi byl systém pro řízení bezpečnosti lodi podroben auditu a že vyhovuje požadavkům Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (předpis ISM).

Toto osvědčení o řízení bezpečnosti platí do ......... s výhradou pravidelného ověřování a za předpokladu, že doklad o shodě zůstane v platnosti.

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího osvědčení)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

Osvědčení č.

POTVRZENÍ O PRŮBĚŽNÉM OVĚŘENÍ A DODATEČNÉM OVĚŘENÍ (JE-LI POŽADOVÁNO)

POTVRZUJE SE, že při pravidelném ověření podle (pravidla IX/6.1 úmluvy a bodu 13.8 předpisu ISM a) (5) článku 6 nařízení (ES) č. 336/2006 o provádění předpisu ISM ve Společenství byl systém řízení bezpečnosti shledán jako vyhovující požadavkům předpisu ISM.

| PRŮBĚŽNÉ OVĚŘENÍ (provést mezi druhým a třetím výročním dnem) | Podpis: ... |
| --- | --- |
| (podpis pověřeného úředníka) |
| Místo: ... |
| Datum: ... |
| DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (6) | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (6) | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |
| DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (6) | Podpis: ... |
| | (podpis pověřeného úředníka) |
| | Místo: ... |
| | Datum: ... |

PRŮBĚŽNÉ OVĚŘENÍ (provést mezi druhým a třetím výročním dnem)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (6)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (6)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

DODATEČNÉ OVĚŘENÍ (6)

Podpis: ...

(podpis pověřeného úředníka)

Místo: ...

Datum: ...

PROZATÍMNÍ DOKLAD O SHODĚ

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle (MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění a) (7) nařízení (ES) č. 336/2006 o provádění předpisu ISM ve Společenství

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým – pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno a adresa společnosti ...

(viz bod 1.1.2 části A přílohy I nařízení (ES) č. 336/2006)

POTVRZUJE SE, že systém řízení bezpečnosti ve společnosti byl uznán jako vyhovující cílům bodu 1.2.3 části A přílohy I nařízení (ES) č. 336/2006 pro typ (typy) lodí uvedený (uvedené) níže (nehodící se škrtněte):

| | osobní loď |
| --- | --- |

osobní loď

| | vysokorychlostní osobní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní osobní plavidlo

| | vysokorychlostní nákladní plavidlo |
| --- | --- |

vysokorychlostní nákladní plavidlo

| | loď přepravující volně ložený náklad |
| --- | --- |

loď přepravující volně ložený náklad

| | ropný tanker |
| --- | --- |

ropný tanker

| | chemický tanker |
| --- | --- |

chemický tanker

| | loď přepravující plyn |
| --- | --- |

loď přepravující plyn

| | mobilní vrtná jednotka na volném moři |
| --- | --- |

mobilní vrtná jednotka na volném moři

| | jiná nákladní loď |
| --- | --- |

jiná nákladní loď

| | osobní loď typu ro-ro |
| --- | --- |

osobní loď typu ro-ro

Tento prozatímní doklad o shodě platí do ...

Vydáno v ...

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího doklad)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

PROZATÍMNÍ OSVĚDČENÍ O ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI

(úřední razítko)(stát)

Osvědčení č.

vydané podle (MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY O BEZPEČNOSTI LIDSKÉHO ŽIVOTA NA MOŘI z roku 1974 v platném znění a) (8) nařízení (ES) č. 336/2006 o provádění předpisu ISM ve Společenství

na základě pověření vlády ...

(název státu)

...

(kým – pověřená osoba nebo subjekt)

Jméno lodi: ...

Rozlišovací číslo nebo písmena: ...

Rejstříkový přístav: ...

Typ lodi (9) : ...

Hrubá prostornost: ...

Číslo podle IMO: ...

Jméno a adresa společnosti: ...

(viz bod 1.1.2 části A přílohy I nařízení (ES) č. 336/2006)

POTVRZUJE SE, že požadavky bodu 14.4 části A přílohy I nařízení (ES) č. 336/2006 byly splněny a že doklad o shodě/prozatímní doklad o shodě (10) vydaný společnosti se týká této lodi.

Toto prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti platí do ......... za předpokladu, že doklad o shodě/prozatímní doklad o shodě (10) zůstane v platnosti.

Vydáno v

(místo vydání dokladu)

Datum vydání: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka vydávajícího osvědčení)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

Osvědčení č.

Platnost tohoto prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti se prodlužuje do:

Datum prodloužení: ...

(podpis řádně pověřeného úředníka prodlužujícího platnost)

(pečeť nebo razítko vydávajícího orgánu)

---

(1)  Může být vynecháno u lodí provozovaných pouze na plavbách uvnitř jednoho členského státu.

(2)  Může být vynecháno u lodí provozovaných pouze na plavbách uvnitř jednoho členského státu.

(3)  Může být vynecháno u lodí provozovaných pouze na plavbách uvnitř jednoho členského státu.

(4)  Uveďte, o který z těchto typů lodí se jedná: osobní loď, vysokorychlostní osobní plavidlo, vysokorychlostní nákladní plavidlo, loď přepravující volně ložený náklad, ropný tanker, chemický tanker, loď přepravující plyn, mobilní vrtná jednotka na volném moři, jiná nákladní loď.

(5)  Může být vynecháno u lodí provozovaných pouze na plavbách uvnitř jednoho členského státu.

(6)  Připadá-li v úvahu. Viz bod 13.8 předpis ISM a bod 3.4.1 Pokynů pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami (usnesení A.913 (22)).

(7)  Může být vynecháno u lodí provozovaných pouze na plavbách uvnitř jednoho členského státu.

(8)  Může být vynecháno u lodí provozovaných pouze na plavbách uvnitř jednoho členského státu.

(9)  Uveďte, o který z těchto typů lodí se jedná: osobní loď, vysokorychlostní osobní plavidlo, vysokorychlostní nákladní plavidlo, loď přepravující volně ložený náklad, ropný tanker, chemický tanker, loď přepravující plyn, mobilní vrtná jednotka na volném moři, jiná nákladní loď, osobní loď typu ro-ro.

(10)  Nehodící se škrtněte.

---

| 4.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/37

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2006/7/ES

ze dne 15. února 2006

o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4), s ohledem na společný text schválený dohodovacím výborem dne 8. prosince 2005,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V návaznosti na sdělení Komise o trvale udržitelném rozvoji vybrala Evropská rada cíle jako obecné vodítko pro budoucí vývoj v prioritních oblastech, jako jsou přírodní zdroje a veřejné zdraví. |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na sdělení Komise o trvale udržitelném rozvoji vybrala Evropská rada cíle jako obecné vodítko pro budoucí vývoj v prioritních oblastech, jako jsou přírodní zdroje a veřejné zdraví.

| (2) | Voda je vzácným přírodním zdrojem, který by měl být s ohledem na jeho jakost chráněn, střežen, spravován a podle toho by s ním mělo být nakládáno. Zvláště povrchové vody jsou obnovitelnými zdroji s omezenou schopností regenerace po nepříznivých dopadech lidské činnosti. |
| --- | --- |

(2)

Voda je vzácným přírodním zdrojem, který by měl být s ohledem na jeho jakost chráněn, střežen, spravován a podle toho by s ním mělo být nakládáno. Zvláště povrchové vody jsou obnovitelnými zdroji s omezenou schopností regenerace po nepříznivých dopadech lidské činnosti.

| (3) | Politika Společenství pro životní prostředí by měla usilovat o vysokou úroveň ochrany a přispět k prosazování cílů zachování, ochrany a zlepšení kvality životního prostředí a ochrany lidského zdraví. |
| --- | --- |

(3)

Politika Společenství pro životní prostředí by měla usilovat o vysokou úroveň ochrany a přispět k prosazování cílů zachování, ochrany a zlepšení kvality životního prostředí a ochrany lidského zdraví.

| (4) | V prosinci 2000 přijala Komise sdělení Evropskému parlamentu a Radě o rozvoji nové politiky v oblasti vod ke koupání a zahájila rozsáhlé konzultace všech zainteresovaných a dotčených stran. Hlavním výsledkem těchto konzultací byla obecná podpora pro vypracování nové směrnice, která by byla založena na nejnovějších vědeckých poznatcích a věnovala by zvláštní pozornost širší účasti veřejnosti. |
| --- | --- |

(4)

V prosinci 2000 přijala Komise sdělení Evropskému parlamentu a Radě o rozvoji nové politiky v oblasti vod ke koupání a zahájila rozsáhlé konzultace všech zainteresovaných a dotčených stran. Hlavním výsledkem těchto konzultací byla obecná podpora pro vypracování nové směrnice, která by byla založena na nejnovějších vědeckých poznatcích a věnovala by zvláštní pozornost širší účasti veřejnosti.

| (5) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (5) obsahuje závazek zajistit vysoký stupeň ochrany vod ke koupání, včetně přezkumu směrnice Rady 76/160/EHS ze dne 8. prosince 1975 o jakosti vod ke koupání (6). |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (5) obsahuje závazek zajistit vysoký stupeň ochrany vod ke koupání, včetně přezkumu směrnice Rady 76/160/EHS ze dne 8. prosince 1975 o jakosti vod ke koupání (6).

| (6) | Podle Smlouvy musí Společenství při přípravě politiky pro životní prostředí mimo jiné přihlížet k dostupným vědeckým a technickým údajům. Tato směrnice by měla využít vědecké poznatky při zavádění nejspolehlivějších určujících ukazatelů k předvídání mikrobiologicky podmíněného zdravotního rizika a k dosažení vysoké úrovně ochrany. Měly by se provést další epidemiologické studie o zdravotních rizicích spojených s koupáním, zejména ve sladkých vodách. |
| --- | --- |

(6)

Podle Smlouvy musí Společenství při přípravě politiky pro životní prostředí mimo jiné přihlížet k dostupným vědeckým a technickým údajům. Tato směrnice by měla využít vědecké poznatky při zavádění nejspolehlivějších určujících ukazatelů k předvídání mikrobiologicky podmíněného zdravotního rizika a k dosažení vysoké úrovně ochrany. Měly by se provést další epidemiologické studie o zdravotních rizicích spojených s koupáním, zejména ve sladkých vodách.

| (7) | Ke zvýšení účinnosti a rozumného využívání zdrojů musí být tato směrnice úzce koordinována s ostatními právními předpisy Společenství týkajícími se vody, např. se směrnicemi Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (7) a 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (8) a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (9). |
| --- | --- |

(7)

Ke zvýšení účinnosti a rozumného využívání zdrojů musí být tato směrnice úzce koordinována s ostatními právními předpisy Společenství týkajícími se vody, např. se směrnicemi Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (7) a 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (8) a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (9).

| (8) | Dotčené osoby by měly být odpovídajícím způsobem informovány o plánovaných opatřeních a o pokroku při provádění. Veřejnost by měla dostávat odpovídající a včasné informace o výsledcích monitorování jakosti vod ke koupání a opatřeních k řízení rizik, aby se předešlo zdravotním rizikům, zejména v souvislosti s předvídatelnými případy krátkodobého znečištění nebo výjimečných situací. Měly by se použít nové technologie, které umožňují, aby byla veřejnost informována o vodách ke koupání v rámci celého Společenství efektivním a srovnatelným způsobem. |
| --- | --- |

(8)

Dotčené osoby by měly být odpovídajícím způsobem informovány o plánovaných opatřeních a o pokroku při provádění. Veřejnost by měla dostávat odpovídající a včasné informace o výsledcích monitorování jakosti vod ke koupání a opatřeních k řízení rizik, aby se předešlo zdravotním rizikům, zejména v souvislosti s předvídatelnými případy krátkodobého znečištění nebo výjimečných situací. Měly by se použít nové technologie, které umožňují, aby byla veřejnost informována o vodách ke koupání v rámci celého Společenství efektivním a srovnatelným způsobem.

| (9) | K monitorování je třeba použít harmonizované metody a praktiky rozboru. Jakost je nutné sledovat a posuzovat v delším období, aby bylo možno dosáhnout reálné klasifikace vod ke koupání. |
| --- | --- |

(9)

K monitorování je třeba použít harmonizované metody a praktiky rozboru. Jakost je nutné sledovat a posuzovat v delším období, aby bylo možno dosáhnout reálné klasifikace vod ke koupání.

| (10) | Shoda by měla být záležitostí vhodných opatření řízení a zajištění jakosti, nejen měření a výpočtů. Proto je vhodný systém profilů vod ke koupání, který by umožnil lepší pochopení rizik a poskytl základ pro opatření řízení. Zároveň by se měla zvláštní pozornost věnovat dodržování norem jakosti a hladkému přechodu od směrnice 76/160/EHS. |
| --- | --- |

(10)

Shoda by měla být záležitostí vhodných opatření řízení a zajištění jakosti, nejen měření a výpočtů. Proto je vhodný systém profilů vod ke koupání, který by umožnil lepší pochopení rizik a poskytl základ pro opatření řízení. Zároveň by se měla zvláštní pozornost věnovat dodržování norem jakosti a hladkému přechodu od směrnice 76/160/EHS.

| (11) | Dne 17. února 2005 ratifikovalo Společenství Úmluvu EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (Aarhuská úmluva). Proto je vhodné začlenit do této směrnice ustanovení o přístupu veřejnosti k informacím a zajistit účast veřejnosti na jejím provádění, aby se doplnila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (10) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES ze dne 26. května 2003 o účasti veřejnosti na přípravě některých plánů a programů týkajících se životního prostředí (11). |
| --- | --- |

(11)

Dne 17. února 2005 ratifikovalo Společenství Úmluvu EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (Aarhuská úmluva). Proto je vhodné začlenit do této směrnice ustanovení o přístupu veřejnosti k informacím a zajistit účast veřejnosti na jejím provádění, aby se doplnila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (10) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES ze dne 26. května 2003 o účasti veřejnosti na přípravě některých plánů a programů týkajících se životního prostředí (11).

| (12) | Jelikož cílů této směrnice, totiž dosažení dobré jakosti vod ke koupání a vysoké úrovně ochrany členskými státy na základě společných norem v rámci celého Společenství, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cílů této směrnice, totiž dosažení dobré jakosti vod ke koupání a vysoké úrovně ochrany členskými státy na základě společných norem v rámci celého Společenství, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a může jich být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (13) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (12). |
| --- | --- |

(13)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (12).

| (14) | Trvalý význam politiky Společenství v oblasti vod ke koupání je zřejmý každou koupací sezonu, jelikož chrání veřejnost před znečištěním způsobeným nehodou i trvalým znečištěním, ke kterému došlo v oblastech koupání ve Společenství nebo v jejich blízkosti. Celková jakost vod ke koupání se od vstupu směrnice 76/160/EHS v platnost značně zlepšila. Směrnice však odráží stav poznání a zkušeností z počátku sedmdesátých let. Od té doby se změnil způsob využívání vod ke koupání stejně jako stav vědeckého a technického poznání. Uvedená směrnice by proto měla být zrušena, |
| --- | --- |

(14)

Trvalý význam politiky Společenství v oblasti vod ke koupání je zřejmý každou koupací sezonu, jelikož chrání veřejnost před znečištěním způsobeným nehodou i trvalým znečištěním, ke kterému došlo v oblastech koupání ve Společenství nebo v jejich blízkosti. Celková jakost vod ke koupání se od vstupu směrnice 76/160/EHS v platnost značně zlepšila. Směrnice však odráží stav poznání a zkušeností z počátku sedmdesátých let. Od té doby se změnil způsob využívání vod ke koupání stejně jako stav vědeckého a technického poznání. Uvedená směrnice by proto měla být zrušena,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Účel a oblast působnosti

1.   Tato směrnice obsahuje ustanovení pro:

| a) | monitorování a klasifikaci jakosti vod ke koupání; |
| --- | --- |

a)

monitorování a klasifikaci jakosti vod ke koupání;

| b) | řízení jakosti vod ke koupání a |
| --- | --- |

b)

řízení jakosti vod ke koupání a

| c) | informování veřejnosti o jakosti vod ke koupání. |
| --- | --- |

c)

informování veřejnosti o jakosti vod ke koupání.

2.   Účelem této směrnice je zachovat a chránit životní prostředí, zlepšit jeho kvalitu a chránit lidské zdraví, a to doplněním směrnice 2000/60/ES.

3.   Tato směrnice se vztahuje na jakoukoli část povrchových vod, u které příslušný orgán očekává, že se v nich bude koupat velký počet lidí, a pro kterou nevydal trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním (dále jen „vody ke koupání“). Nevztahuje se na:

| a) | plavecké a lázeňské bazény; |
| --- | --- |

a)

plavecké a lázeňské bazény;

| b) | ohraničené vody podléhající úpravě nebo používané k léčebným účelům; |
| --- | --- |

b)

ohraničené vody podléhající úpravě nebo používané k léčebným účelům;

| c) | uměle vytvořené ohraničené vody oddělené od povrchových a podzemních vod. |
| --- | --- |

c)

uměle vytvořené ohraničené vody oddělené od povrchových a podzemních vod.

Článek 2

Definice

Pro účely této směrnice platí níže uvedené definice.

| 1. | Výrazy „povrchové vody“, „podzemní vody“, „vnitrozemské vody“, „brakické vody“, „pobřežní vody“ a „povodí“ mají stejný význam jako ve směrnici 2000/60/ES. |
| --- | --- |

1.

Výrazy „povrchové vody“, „podzemní vody“, „vnitrozemské vody“, „brakické vody“, „pobřežní vody“ a „povodí“ mají stejný význam jako ve směrnici 2000/60/ES.

| 2. | „Příslušným orgánem“ se rozumí orgán nebo orgány, které členské státy určily k zajištění shody s požadavky této směrnice, nebo jiný orgán či subjekt, který byl pověřen tímto úkolem. |
| --- | --- |

2.

„Příslušným orgánem“ se rozumí orgán nebo orgány, které členské státy určily k zajištění shody s požadavky této směrnice, nebo jiný orgán či subjekt, který byl pověřen tímto úkolem.

| 3. | „Trvalým“ se ve vztahu k zákazu koupání nebo varování před koupáním rozumí trvající nejméně jednu celou koupací sezonu. |
| --- | --- |

3.

„Trvalým“ se ve vztahu k zákazu koupání nebo varování před koupáním rozumí trvající nejméně jednu celou koupací sezonu.

| 4. | „Velkým počtem“ se ve vztahu ke koupajícím rozumí počet, který příslušný orgán považuje za velký při zohlednění zejména minulých trendů nebo infrastruktury či zařízení nebo jiných přijatých opatření na podporu koupání. |
| --- | --- |

4.

„Velkým počtem“ se ve vztahu ke koupajícím rozumí počet, který příslušný orgán považuje za velký při zohlednění zejména minulých trendů nebo infrastruktury či zařízení nebo jiných přijatých opatření na podporu koupání.

| 5. | „Znečištěním“ se rozumí výskyt mikrobiologické kontaminace či jiných organismů nebo odpadků, které ovlivňují jakost vod ke koupání a představují riziko pro zdraví koupajících se, jak je uvedeno v článku 8 a 9 a příloze I sloupci A. |
| --- | --- |

5.

„Znečištěním“ se rozumí výskyt mikrobiologické kontaminace či jiných organismů nebo odpadků, které ovlivňují jakost vod ke koupání a představují riziko pro zdraví koupajících se, jak je uvedeno v článku 8 a 9 a příloze I sloupci A.

| 6. | „Koupací sezonou“ se rozumí období, během něhož lze očekávat velký počet koupajících se. |
| --- | --- |

6.

„Koupací sezonou“ se rozumí období, během něhož lze očekávat velký počet koupajících se.

| 7. | „Opatřeními řízení“ se rozumí tato opatření přijatá s ohledem na vody ke koupání:






  a) | vytvoření a udržování profilu vod ke koupání; |
| --- | --- | --- |

7.

„Opatřeními řízení“ se rozumí tato opatření přijatá s ohledem na vody ke koupání:

a)

vytvoření a udržování profilu vod ke koupání;

| b) | vytvoření monitorovacího kalendáře; |
| --- | --- |

b)

vytvoření monitorovacího kalendáře;

| c) | monitorování vod ke koupání; |
| --- | --- |

c)

monitorování vod ke koupání;

| d) | posuzování jakosti vod ke koupání; |
| --- | --- |

d)

posuzování jakosti vod ke koupání;

| e) | klasifikace vod ke koupání; |
| --- | --- |

e)

klasifikace vod ke koupání;

| f) | zjišťování a posuzování příčin znečištění, které může mít vliv na vody ke koupání a poškodit zdraví koupajících se; |
| --- | --- |

f)

zjišťování a posuzování příčin znečištění, které může mít vliv na vody ke koupání a poškodit zdraví koupajících se;

| g) | informování veřejnosti; |
| --- | --- |

g)

informování veřejnosti;

| h) | přijetí opatření, která mají zabránit, aby byli koupající se vystaveni znečištění; |
| --- | --- |

h)

přijetí opatření, která mají zabránit, aby byli koupající se vystaveni znečištění;

| i) | přijetí opatření k omezení rizika znečištění. |
| --- | --- |

i)

přijetí opatření k omezení rizika znečištění.

| 8. | „Krátkodobým znečištěním“ se rozumí mikrobiologická kontaminace uvedená v příloze I sloupci A, která má jasně zjistitelné příčiny, u níž se obvykle neočekává, že zhorší jakost vod ke koupání po dobu delší než přibližně 72 hodin poté, co došlo k prvnímu ovlivnění jakosti vod ke koupání, a pro niž příslušný orgán vytvořil postupy k předvídání a řešení, jak je stanoveno v příloze II. |
| --- | --- |

8.

„Krátkodobým znečištěním“ se rozumí mikrobiologická kontaminace uvedená v příloze I sloupci A, která má jasně zjistitelné příčiny, u níž se obvykle neočekává, že zhorší jakost vod ke koupání po dobu delší než přibližně 72 hodin poté, co došlo k prvnímu ovlivnění jakosti vod ke koupání, a pro niž příslušný orgán vytvořil postupy k předvídání a řešení, jak je stanoveno v příloze II.

| 9. | „Výjimečnou situací“ se rozumí událost nebo kombinace událostí ovlivňujících jakost vod ke koupání na dotyčném místě, u nichž se neočekává výskyt častěji než jednou za čtyři roky. |
| --- | --- |

9.

„Výjimečnou situací“ se rozumí událost nebo kombinace událostí ovlivňujících jakost vod ke koupání na dotyčném místě, u nichž se neočekává výskyt častěji než jednou za čtyři roky.

| 10. | „Souborem údajů o jakosti vod ke koupání“ se rozumí údaje získané podle článku 3. |
| --- | --- |

10.

„Souborem údajů o jakosti vod ke koupání“ se rozumí údaje získané podle článku 3.

| 11. | „Posuzováním jakosti vod ke koupání“ se rozumí proces vyhodnocování jakosti vod ke koupání pomocí metody posuzování uvedené v příloze II. |
| --- | --- |

11.

„Posuzováním jakosti vod ke koupání“ se rozumí proces vyhodnocování jakosti vod ke koupání pomocí metody posuzování uvedené v příloze II.

| 12. | „Rozmnožením sinic“ se rozumí nahromadění sinic ve formě květu, koberce nebo pěny. |
| --- | --- |

12.

„Rozmnožením sinic“ se rozumí nahromadění sinic ve formě květu, koberce nebo pěny.

| 13. | Výraz „dotyčná veřejnost“ má stejný význam jako ve směrnici Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (13). |
| --- | --- |

13.

Výraz „dotyčná veřejnost“ má stejný význam jako ve směrnici Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (13).

KAPITOLA II

JAKOST VOD KE KOUPÁNÍ A JEJÍ ŘÍZENÍ

Článek 3

Monitorování

1.   Každý rok členské státy určí veškeré vody ke koupání a délku koupací sezony. Poprvé tak učiní před zahájením první koupací sezony po 24. březnu 2008.

2.   Členské státy zajistí, aby se monitorování ukazatelů stanovených v příloze I sloupci A uskutečnilo v souladu s přílohou IV.

3.   Monitorovacím místem je místo, kde:

| a) | se očekává většina koupajících se nebo |
| --- | --- |

a)

se očekává většina koupajících se nebo

| b) | se podle profilu vod ke koupání očekává největší riziko znečištění. |
| --- | --- |

b)

se podle profilu vod ke koupání očekává největší riziko znečištění.

4.   Před zahájením každé koupací sezony se sestaví monitorovací kalendář, poprvé před zahájením třetí celé koupací sezony po vstupu této směrnice v platnost. Monitorování se uskuteční nejpozději čtyři dny po dni stanoveném v monitorovacím kalendáři.

5.   Členské státy mohou zavést monitorování ukazatelů stanovených v příloze I sloupci A během první celé koupací sezony po vstupu této směrnice v platnost. V tomto případě se monitorování uskuteční s četností stanovenou v příloze IV. Výsledky monitorování lze použít k vytvoření souborů údajů o jakosti vod ke koupání uvedenému v článku 4. Jakmile členské státy zavedou monitorování podle této směrnice, je možno zastavit monitorování ukazatelů stanovené v příloze směrnice 76/160/EHS.

6.   Je možné odhlédnout od vzorků odebraných v případě krátkodobého znečištění. Tyto vzorky se nahradí vzorky odebranými v souladu s přílohou IV.

7.   Během výjimečných situací lze pozastavit monitorovací kalendář uvedený v odstavci 4. Po skončení výjimečné situace se v něm pokud možno co nejdříve pokračuje. Nové vzorky se odeberou pokud možno co nejdříve po skončení výjimečné situace, aby se nahradily vzorky, které v důsledku této situace chybí.

8.   Členské státy informují o pozastavení monitorovacího kalendáře Komisi a uvedou důvody pozastavení. Tyto informace poskytnou nejpozději při předložení příští výroční zprávy stanovené v článku 13.

9.   Členské státy zajistí, aby se rozbory jakosti vod ke koupání uskutečnily v souladu s referenčními metodami uvedenými v příloze I a pravidly uvedenými v příloze V. Členské státy však mohou povolit použití jiných metod nebo pravidel, mohou-li prokázat, že získané výsledky jsou rovnocenné výsledkům získaným pomocí metod uvedených v příloze I a pravidel stanovených v příloze V. Členské státy, které povolí používání rovnocenných metod nebo pravidel, poskytnou Komisi veškeré příslušné údaje o použitých metodách nebo pravidlech a o jejich rovnocennosti.

Článek 4

Posuzování jakosti vod ke koupání

1.   Členské státy zajistí, aby na základě monitorování ukazatelů stanovených v příloze I sloupci A byly sestaveny soubory údajů o jakosti vod ke koupání.

2.   Posuzování jakosti vod ke koupání se provádí:

| a) | pro veškeré vody ke koupání; |
| --- | --- |

a)

pro veškeré vody ke koupání;

| b) | po skončení každé koupací sezony; |
| --- | --- |

b)

po skončení každé koupací sezony;

| c) | na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání sestaveném pro dotyčnou koupací sezonu a tři předcházející koupací sezony a |
| --- | --- |

c)

na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání sestaveném pro dotyčnou koupací sezonu a tři předcházející koupací sezony a

| d) | v souladu s postupem stanoveným v příloze II. |
| --- | --- |

d)

v souladu s postupem stanoveným v příloze II.

Členský stát však může rozhodnout, že se posuzování jakosti vod ke koupání bude provádět na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání sestaveného pouze pro tři předcházející koupací sezony. Pokud tak rozhodne, uvědomí o tom předem Komisi. Komisi uvědomí rovněž tehdy, jestliže se následně rozhodne, že posuzování bude provádět opět na základě čtyř koupacích sezon. Členské státy mohou použitelné posuzované období změnit nanejvýš jednou za pět let.

3.   Soubory údajů o vodách ke koupání používané k posouzení jakosti vod ke koupání zahrnují vždy nejméně 16 vzorků, nebo 12 vzorků v případě zvláštních okolností uvedených v příloze IV bodu 2.

4.   Pokud však:

| — | je splněn požadavek odstavce 3 nebo |
| --- | --- |

—

je splněn požadavek odstavce 3 nebo

| — | soubor údajů o vodách ke koupání používaný k posouzení zahrnuje nejméně 8 vzorků, v případě vod ke koupání s koupací sezonou, jejíž délka nepřekračuje 8 týdnů, |
| --- | --- |

—

soubor údajů o vodách ke koupání používaný k posouzení zahrnuje nejméně 8 vzorků, v případě vod ke koupání s koupací sezonou, jejíž délka nepřekračuje 8 týdnů,

lze provádět posuzování jakosti vod na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání pro méně než čtyři koupací sezony, jestliže:

| a) | vody ke koupání jsou nově určeny; |
| --- | --- |

a)

vody ke koupání jsou nově určeny;

| b) | došlo ke změnám, které pravděpodobně ovlivní klasifikaci vod ke koupání podle článku 5; v takovém případě se posouzení provede na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání, který se skládá výhradně z výsledků vzorků odebraných poté, co ke změně došlo, nebo |
| --- | --- |

b)

došlo ke změnám, které pravděpodobně ovlivní klasifikaci vod ke koupání podle článku 5; v takovém případě se posouzení provede na základě souboru údajů o jakosti vod ke koupání, který se skládá výhradně z výsledků vzorků odebraných poté, co ke změně došlo, nebo

| c) | vody ke koupání již byly posouzeny podle směrnice 76/160/EHS; v takovém případě se použijí údaje shromážděné podle uvedené směrnice a za tímto účelem se považují ukazatele 2 a 3 přílohy směrnice 76/160/EHS za rovnocenné ukazatelům 2 a 1 přílohy I sloupce A této směrnice. |
| --- | --- |

c)

vody ke koupání již byly posouzeny podle směrnice 76/160/EHS; v takovém případě se použijí údaje shromážděné podle uvedené směrnice a za tímto účelem se považují ukazatele 2 a 3 přílohy směrnice 76/160/EHS za rovnocenné ukazatelům 2 a 1 přílohy I sloupce A této směrnice.

5.   Členské státy mohou stávající vody ke koupání dále členit nebo seskupovat na základě posouzení jakosti vod ke koupání. Stávající vody ke koupání mohou seskupovat, pokud tyto vody:

| a) | spolu sousedí; |
| --- | --- |

a)

spolu sousedí;

| b) | v předcházejících čtyřech letech získaly podobné hodnocení v souladu s odstavci 2 a 3 a odst. 4 písm. c) a |
| --- | --- |

b)

v předcházejících čtyřech letech získaly podobné hodnocení v souladu s odstavci 2 a 3 a odst. 4 písm. c) a

| c) | mají profily vod ke koupání, které vykazují společné rizikové faktory či žádné nevykazují. |
| --- | --- |

c)

mají profily vod ke koupání, které vykazují společné rizikové faktory či žádné nevykazují.

Článek 5

Klasifikace a stav jakosti vod ke koupání

1.   Na základě posouzení jakosti vod ke koupání provedeného podle článku 4 klasifikují členské státy podle kritérií stanovených v příloze II vody ke koupání jako:

| a) | „nevyhovující“; |
| --- | --- |

a)

„nevyhovující“;

| b) | „přijatelné“; |
| --- | --- |

b)

„přijatelné“;

| c) | „dobré“ nebo |
| --- | --- |

c)

„dobré“ nebo

| d) | „výborné“. |
| --- | --- |

d)

„výborné“.

2.   První klasifikace podle požadavků této směrnice bude dokončena nejpozději do konce koupací sezony v roce 2015.

3.   Členské státy zajistí, aby do konce koupací sezony v roce 2015 byly všechny vody ke koupání přinejmenším „přijatelné“. Přijmou taková reálná a přiměřená opatření, která považují za vhodná ke zvýšení počtu vod ke koupání, jež jsou klasifikovány jako „výborné“ nebo „dobré“.

4.   Bez ohledu na obecný požadavek odstavce 3 lze vody ke koupání dočasně klasifikovat jako „nevyhovující“, ačkoli nadále vyhovují této směrnici. V těchto případech členské státy zajistí, aby byly splněny tyto podmínky:

| a) | u vod ke koupání klasifikovaných jako „nevyhovující“ se přijmou tato opatření s účinkem od koupací sezony následující po této klasifikaci:






  i) | přiměřená opatření řízení, včetně zákazu koupání nebo varování před koupáním s cílem předejít tomu, aby byli koupající se vystaveni znečištění, |
| --- | --- | --- |

a)

u vod ke koupání klasifikovaných jako „nevyhovující“ se přijmou tato opatření s účinkem od koupací sezony následující po této klasifikaci:

i)

přiměřená opatření řízení, včetně zákazu koupání nebo varování před koupáním s cílem předejít tomu, aby byli koupající se vystaveni znečištění,

| ii) | zjištění důvodů, proč nebylo dosaženo „přijatelného“ stavu jakosti vod ke koupání, |
| --- | --- |

ii)

zjištění důvodů, proč nebylo dosaženo „přijatelného“ stavu jakosti vod ke koupání,

| iii) | přiměřená opatření s cílem předejít příčinám znečištění, tyto příčiny omezit či odstranit a |
| --- | --- |

iii)

přiměřená opatření s cílem předejít příčinám znečištění, tyto příčiny omezit či odstranit a

| iv) | v souladu s článkem 12 upozornění veřejnosti jasným a jednoduchým varovným signálem a její informování o příčinách znečištění a přijatých opatřeních, a to na základě profilu vod ke koupání; |
| --- | --- |

iv)

v souladu s článkem 12 upozornění veřejnosti jasným a jednoduchým varovným signálem a její informování o příčinách znečištění a přijatých opatřeních, a to na základě profilu vod ke koupání;

| b) | jsou-li v pěti po sobě následujících letech vody ke koupání klasifikovány jako „nevyhovující“, vydá se trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním. Členský stát však může vydat zákaz koupání nebo varování před koupáním před skončením pětiletého období, pokud se domnívá, že by dosažení „přijatelné“ jakosti nebylo proveditelné nebo by bylo nepřiměřeně nákladné. |
| --- | --- |

b)

jsou-li v pěti po sobě následujících letech vody ke koupání klasifikovány jako „nevyhovující“, vydá se trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním. Členský stát však může vydat zákaz koupání nebo varování před koupáním před skončením pětiletého období, pokud se domnívá, že by dosažení „přijatelné“ jakosti nebylo proveditelné nebo by bylo nepřiměřeně nákladné.

Článek 6

Profil vod ke koupání

1.   Členské státy zajistí, aby v souladu s přílohou III byly vytvořeny profily vod ke koupání. Každý profil vod ke koupání může zahrnovat jednu část vod ke koupání nebo několik spolu sousedících vod ke koupání. Poprvé se profily vod ke koupání vytvoří do 24. března 2011.

2.   Profily vod ke koupání se přezkoumávají a aktualizují, jak je stanoveno v příloze III.

3.   Při vytváření, přezkumu a aktualizaci profilů vod ke koupání se přiměřeně použijí údaje získané při monitorování a posuzování podle směrnice 2000/60/ES, které mají pro tuto směrnici význam.

Článek 7

Opatření řízení ve výjimečných situacích

Jakmile se členské státy dozví o neočekávaných situacích, které mají nebo u nichž by se dalo důvodně předpokládat, že budou mít nepříznivý dopad na jakost vod ke koupání nebo na zdraví koupajících se, zajistí, aby byla přijata včasná a přiměřená opatření řízení. Tato opatření zahrnují informování veřejnosti a případně dočasný zákaz koupání.

Článek 8

Rizika související se sinicemi

1.   Naznačuje-li profil vod ke koupání možnost rozmnožení sinic, provede se odpovídající monitorování, aby bylo možno včas určit zdravotní rizika.

2.   Dojde-li k rozmnožení sinic a byla-li zjištěna nebo předpokládají-li se zdravotní rizika, přijmou se neprodleně přiměřená opatření řízení, aby se zabránilo vystavení tomuto riziku, včetně informování veřejnosti.

Článek 9

Jiné ukazatele

1.   Naznačuje-li profil vod ke koupání možné rozmnožení makroskopických řas nebo mořského fytoplanktonu, provede se šetření, aby se určila jejich přijatelnost a zdravotní rizika, a přijmou se přiměřená opatření řízení, včetně informování veřejnosti.

2.   Vody ke koupání se kontrolují vizuálně, pokud jde o znečištění např. zbytky dehtu, sklem, plasty, gumou nebo jiným odpadem. Je-li zjištěno takovéto znečištění, přijmou se přiměřená opatření řízení, včetně informování veřejnosti.

Článek 10

Spolupráce v oblasti přeshraničních vod

Dojde-li k přeshraničním dopadům na jakost vod ke koupání v jednom povodí, spolupracují přiměřeně dotčené členské státy při provádění této směrnice, včetně spolupráce prostřednictvím odpovídající výměny informací a společných opatření ke kontrole těchto vlivů.

KAPITOLA III

VÝMĚNA INFORMACÍ

Článek 11

Účast veřejnosti

Členské státy podporují účast veřejnosti na provádění této směrnice tím, že dotyčné veřejnosti poskytují příležitost:

| — | aby zjistila, jakým způsobem se účastnit, a |
| --- | --- |

—

aby zjistila, jakým způsobem se účastnit, a

| — | předkládala návrhy, připomínky nebo stížnosti. |
| --- | --- |

—

předkládala návrhy, připomínky nebo stížnosti.

To se vztahuje zejména na vytvoření, přezkoumání a aktualizaci seznamů vod ke koupání podle čl. 3 odst. 1. Získané informace příslušné orgány řádně zohlední.

Článek 12

Informování veřejnosti

1.   Členské státy zajistí, aby byly během koupací sezony aktivně šířeny níže uvedené informace a aby byly neprodleně k dispozici na snadno dostupném místě v blízkosti vod ke koupání:

| a) | aktuální klasifikace vod ke koupání a zákaz koupání nebo varování před koupáním, jasným a jednoduchým znakem nebo symbolem, uvedené v tomto článku; |
| --- | --- |

a)

aktuální klasifikace vod ke koupání a zákaz koupání nebo varování před koupáním, jasným a jednoduchým znakem nebo symbolem, uvedené v tomto článku;

| b) | obecný popis vod ke koupání v obecně srozumitelném jazyce, na základě profilu vod ke koupání vytvořeného v souladu s přílohou III; |
| --- | --- |

b)

obecný popis vod ke koupání v obecně srozumitelném jazyce, na základě profilu vod ke koupání vytvořeného v souladu s přílohou III;

| c) | v případě vod ke koupání náchylných ke krátkodobému znečištění:






  — | oznámení, že vody ke koupání jsou náchylné ke krátkodobému znečištění, |
| --- | --- | --- |

c)

v případě vod ke koupání náchylných ke krátkodobému znečištění:

—

oznámení, že vody ke koupání jsou náchylné ke krátkodobému znečištění,

| — | údaj o počtu dnů, kdy byl v předcházející koupací sezoně kvůli takovémuto znečištění vydán zákaz koupání nebo varování před koupáním, a |
| --- | --- |

—

údaj o počtu dnů, kdy byl v předcházející koupací sezoně kvůli takovémuto znečištění vydán zákaz koupání nebo varování před koupáním, a

| — | upozornění, pokud se takovéto znečištění předvídá, nebo došlo-li k němu; |
| --- | --- |

—

upozornění, pokud se takovéto znečištění předvídá, nebo došlo-li k němu;

| d) | informace o povaze a očekávané délce trvání výjimečných situací; |
| --- | --- |

d)

informace o povaze a očekávané délce trvání výjimečných situací;

| e) | je-li vydán zákaz koupání nebo varování před koupáním, oznámení pro veřejnost s uvedením důvodů; |
| --- | --- |

e)

je-li vydán zákaz koupání nebo varování před koupáním, oznámení pro veřejnost s uvedením důvodů;

| f) | je-li vydán trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním, skutečnost, že voda v dotyčné oblasti již není vodou ke koupání, spolu s uvedením důvodů zrušení klasifikace, a |
| --- | --- |

f)

je-li vydán trvalý zákaz koupání nebo trvalé varování před koupáním, skutečnost, že voda v dotyčné oblasti již není vodou ke koupání, spolu s uvedením důvodů zrušení klasifikace, a

| g) | údaje, kde je možno získat podrobnější informace podle odstavce 2. |
| --- | --- |

g)

údaje, kde je možno získat podrobnější informace podle odstavce 2.

2.   Členské státy využijí vhodná média a technologie, včetně internetu, k aktivnímu a okamžitému šíření informací, podle potřeby v několika jazycích, o vodách ke koupání uvedených v odstavci 1 a rovněž těchto informací:

| a) | seznam vod ke koupání; |
| --- | --- |

a)

seznam vod ke koupání;

| b) | klasifikace jednotlivých vod ke koupání v posledních třech letech a jejich profil, včetně výsledků monitorování, které bylo v souladu s touto směrnicí provedeno od poslední klasifikace; |
| --- | --- |

b)

klasifikace jednotlivých vod ke koupání v posledních třech letech a jejich profil, včetně výsledků monitorování, které bylo v souladu s touto směrnicí provedeno od poslední klasifikace;

| c) | v případě vod ke koupání klasifikovaných jako „nevyhovující“ informace o příčinách znečištění a opatřeních přijatých k tomu, aby se zabránilo vystavení koupajících se znečištění a odstranily se příčiny znečištění podle čl. 5 odst. 4, a |
| --- | --- |

c)

v případě vod ke koupání klasifikovaných jako „nevyhovující“ informace o příčinách znečištění a opatřeních přijatých k tomu, aby se zabránilo vystavení koupajících se znečištění a odstranily se příčiny znečištění podle čl. 5 odst. 4, a

| d) | v případě vod, které jsou náchylné ke krátkodobému znečištění, obecné informace o:






  — | podmínkách, které mohou vést ke krátkodobému znečištění, |
| --- | --- | --- |

d)

v případě vod, které jsou náchylné ke krátkodobému znečištění, obecné informace o:

—

podmínkách, které mohou vést ke krátkodobému znečištění,

| — | pravděpodobnosti takovéhoto znečištění a pravděpodobné délce trvání, |
| --- | --- |

—

pravděpodobnosti takovéhoto znečištění a pravděpodobné délce trvání,

| — | příčinách znečištění a opatření přijatých k tomu, aby se zabránilo vystavení koupajících se znečištění a odstranily se jeho příčiny. |
| --- | --- |

—

příčinách znečištění a opatření přijatých k tomu, aby se zabránilo vystavení koupajících se znečištění a odstranily se jeho příčiny.

Informace uvedené v písmenu a) musí být každý rok k dispozici před zahájením koupací sezony. Výsledky monitorování uvedené v písmenu b) musí být k dispozici na internetu po dokončení rozboru.

3.   Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 je nutno šířit, jakmile jsou k dispozici, a to s účinkem od zahájení páté koupací sezony po 24. březnu 2008.

4.   Členské státy a Komise informují veřejnost pokud možno pomocí georeferenční technologie a překládají informace jasným a jednoznačným způsobem, zejména prostřednictvím znaků a symbolů.

Článek 13

Zprávy

1.   Členské státy předají Komisi pro každou koupací sezonu výsledky monitorování a posouzení jakosti vod ke koupání a rovněž popis významných opatření řízení, která byla přijata. Členské státy poskytnou tyto informace každý rok do 31. prosince za předcházející sezonu. Tyto informace začnou předávat, jakmile bylo provedeno první posouzení jakosti vod ke koupání podle článku 4.

2.   Každý rok před zahájením koupací sezony informují členské státy Komisi o všech vodách určených jako vody ke koupání, včetně důvodu změn oproti předchozímu roku. Poprvé tak učiní před zahájením koupací sezony následující po 24. březnu 2008.

3.   Začalo-li monitorování podle této směrnice, předkládá se Komisi každý rok zpráva v souladu s odstavcem 1 i nadále podle směrnice 76/160/EHS, dokud nelze provést první posouzení podle této směrnice. Během tohoto období se ve výročních zprávách nebere v úvahu ukazatel 1 přílohy směrnice 76/160/EHS a ukazatelé 2 a 3 přílohy směrnice 76/160/EHS se považují za rovnocenné ukazatelům 2 a 1 přílohy I sloupce A této směrnice.

4.   Komise zveřejní výroční souhrnnou zprávu o jakosti vod ke koupání ve Společenství, včetně klasifikace vod ke koupání, shody s touto směrnicí a významných opatření řízení, která byla přijata. Tuto zprávu Komise zveřejní každý rok do 30. dubna, včetně zveřejnění prostřednictvím internetu. Při vypracování zprávy Komise pokud možno využije systémy sběru, vyhodnocení a prezentace údajů podle příslušných právních předpisů Společenství, zejména směrnice 2000/60/ES.

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 14

Zpráva a přezkum

1.   Do roku 2008 předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva přihlédne zejména k:

| a) | výsledkům příslušné evropské epidemiologické studie, kterou provede Komise ve spolupráci s členskými státy; |
| --- | --- |

a)

výsledkům příslušné evropské epidemiologické studie, kterou provede Komise ve spolupráci s členskými státy;

| b) | jiným vědeckým, analytickým a epidemiologickým trendům, které mají význam pro ukazatele jakosti vod ke koupání, včetně těch, které se týkají virů, a |
| --- | --- |

b)

jiným vědeckým, analytickým a epidemiologickým trendům, které mají význam pro ukazatele jakosti vod ke koupání, včetně těch, které se týkají virů, a

| c) | doporučením Světové zdravotnické organizace. |
| --- | --- |

c)

doporučením Světové zdravotnické organizace.

2.   Členské státy předloží Komisi do konce roku 2014 písemné připomínky ke zprávě, včetně připomínek k potřebě dalšího nezbytného výzkumu a posouzení, jako pomoc Komisi při přezkumu této směrnice podle odstavce 3.

3.   Na základě zprávy, písemných připomínek členských států a rozšířeného posouzení vlivů a s ohledem na zkušenosti získané při provádění této směrnice může Komise nejpozději v roce 2020 tuto směrnici přezkoumat se zvláštním ohledem na ukazatele jakosti vod ke koupání, včetně přezkumu, zda by bylo vhodné postupně zrušit klasifikaci vod jako „přijatelné“ nebo změnit normy, které se uplatňují, a v případě potřeby předloží vhodné legislativní návrhy v souladu s článkem 251 Smlouvy.

Článek 15

Technická přizpůsobení a prováděcí opatření

1.   Postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2 se rozhodne o:

| a) | specifikaci normy EN/ISO týkající se rovnocennosti mikrobiologických metod pro účely čl. 3 odst. 9; |
| --- | --- |

a)

specifikaci normy EN/ISO týkající se rovnocennosti mikrobiologických metod pro účely čl. 3 odst. 9;

| b) | stanovení prováděcích pravidel k čl. 8 odst. 1, čl. 12 odst. 1 písm. a) a čl. 12 odst. 4; |
| --- | --- |

b)

stanovení prováděcích pravidel k čl. 8 odst. 1, čl. 12 odst. 1 písm. a) a čl. 12 odst. 4;

| c) | přizpůsobení metod rozborů pro ukazatele stanovené v příloze I vědeckému a technickému pokroku; |
| --- | --- |

c)

přizpůsobení metod rozborů pro ukazatele stanovené v příloze I vědeckému a technickému pokroku;

| d) | přizpůsobení přílohy V vědeckému a technickému pokroku; |
| --- | --- |

d)

přizpůsobení přílohy V vědeckému a technickému pokroku;

| e) | stanovení pokynů pro společnou metodu posuzování jednotlivých vzorků. |
| --- | --- |

e)

stanovení pokynů pro společnou metodu posuzování jednotlivých vzorků.

2.   Komise předloží návrh opatření, která mají být přijata podle odst. 1 písm. b) s ohledem na čl. 12 odst. 1 písm. a) do 24. března 2010. Než tak učiní, konzultuje zástupce členských států, orgány regionální a místní správy, příslušné organizace cestovního ruchu a spotřebitelské organizace, jakož i jiné zúčastněné strany. Po přijetí příslušných pravidel je zveřejní prostřednictvím internetu.

Článek 16

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 17

Zrušení

1.   Směrnice 76/160/EHS se zrušuje s účinkem od 31. prosince 2014. S výhradou odstavce 2 se toto zrušení netýká povinností členských států ohledně lhůt pro provedení a použití stanovených ve zrušené směrnici.

2.   Jakmile členské státy přijmou nezbytné právní a správní předpisy a učiní praktická opatření k dodržení této směrnice, použije se tato směrnice a nahradí směrnici 76/160/EHS.

3.   Odkazy na zrušenou směrnici 76/160/EHS se považují za odkazy na tuto směrnici.

Článek 18

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 24. března 2008. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 19

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 20

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 15. února 2006.

Za Evropský parlament

předseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

předseda

H. WINKLER

---

(1)  Úř. věst. C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

1

(2)  Úř. věst. C 220, 16.9.2003, s. 39.

2

(3)  Úř. věst. C 244, 10.10.2003, s. 31.

3

(4)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 21. října 2003 (Úř. věst. C 82 E, 1.4.2004, s. 115), společný postoj Rady ze dne 20. prosince 2004 (Úř. věst. C 111 E, 11.5.2005, s. 1) a postoj Evropského parlamentu ze dne 10. května 2005 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. ledna 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2005.

4

(5)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 31, 5.2.1976, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

6

(7)  Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003.

8

(9)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.

10

(11)  Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17.

11

(12)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17).

13

---

PŘÍLOHA I

Pro vnitrozemské vody

| | A | B | A | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukazatel | Výborná jakost | Dobrá jakost | Přijatelná jakost | Referenční metody rozboru |
| 1 | Střevní enterokoky (KTJ/100 mL) | 200 (1) | 400 (1) | 330 (2) | ISO 7899-1 nebo ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (KTJ/100 mL) | 500 (1) | 1 000 (1) | 900 (2) | ISO 9308-3 nebo ISO 9308-1 |

A

B

A

D

E

Ukazatel

Výborná jakost

Dobrá jakost

Přijatelná jakost

Referenční metody rozboru

1

Střevní enterokoky (KTJ/100 mL)

200 (1)

400 (1)

330 (2)

ISO 7899-1 nebo ISO 7899-2

2

Escherichia coli (KTJ/100 mL)

500 (1)

1 000 (1)

900 (2)

ISO 9308-3 nebo ISO 9308-1

Pro pobřežní a brakické vody

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukazatel | Výborná jakost | Dobrá jakost | Přijatelná jakost | Referenční metody rozboru |
| 1 | Střevní enterokoky (KTJ/100 mL) | 100 (3) | 200 (3) | 185 (4) | ISO 7899-1 nebo ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (KTJ/100 mL) | 250 (3) | 500 (3) | 500 (4) | ISO 9308-3 nebo ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Ukazatel

Výborná jakost

Dobrá jakost

Přijatelná jakost

Referenční metody rozboru

1

Střevní enterokoky (KTJ/100 mL)

100 (3)

200 (3)

185 (4)

ISO 7899-1 nebo ISO 7899-2

2

Escherichia coli (KTJ/100 mL)

250 (3)

500 (3)

500 (4)

ISO 9308-3 nebo ISO 9308-1

---

(1)  Na základě vyhodnocení 95. percentilu. Viz příloha II.

(2)  Na základě vyhodnocení 90. percentilu. Viz příloha II.

(3)  Na základě vyhodnocení 95. percentilu. Viz příloha II.

(4)  Na základě vyhodnocení 90. percentilu. Viz příloha II.

---

PŘÍLOHA II

Posuzování a klasifikace vod ke koupání

1.   Nevyhovující jakost

Vody ke koupání se klasifikují jako „nevyhovující“, jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období (1) hodnoty percentilu (2) pro mikrobiologické vyčíslení horší (3) než hodnoty pro „přijatelnou jakost“ stanovené v příloze I sloupci D.

2.   Přijatelná jakost

Vody ke koupání se klasifikují jako vody s „přijatelnou jakostí“:

| 1. | jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší (4) než hodnoty pro „přijatelnou“ jakost stanovené v příloze I sloupci D a |
| --- | --- |

1.

jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší (4) než hodnoty pro „přijatelnou“ jakost stanovené v příloze I sloupci D a

| 2. | jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:






  i) | byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění; |
| --- | --- | --- |

2.

jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:

i)

byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění;

| ii) | jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a |
| --- | --- |

ii)

jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a

| iii) | počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší. |
| --- | --- |

iii)

počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší.

3.   Dobrá jakost

Vody ke koupání se klasifikují jako „dobré“:

| 1. | jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší (4) než hodnoty pro „dobrou jakost“ stanovené v příloze I sloupci C a |
| --- | --- |

1.

jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší (4) než hodnoty pro „dobrou jakost“ stanovené v příloze I sloupci C a

| 2. | jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:






  i) | byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění; |
| --- | --- | --- |

2.

jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:

i)

byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění;

| ii) | jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a |
| --- | --- |

ii)

jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a

| iii) | počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší. |
| --- | --- |

iii)

počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší.

4.   Výborná jakost

Vody ke koupání se klasifikují jako „výborné“:

| 1. | jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší než hodnoty pro „výbornou jakost“ stanovené v příloze I sloupci B a |
| --- | --- |

1.

jsou-li v souboru údajů o jakosti vod ke koupání za poslední posuzované období hodnoty percentilu pro mikrobiologické vyčíslení stejné nebo lepší než hodnoty pro „výbornou jakost“ stanovené v příloze I sloupci B a

| 2. | jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:






  i) | byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění; |
| --- | --- | --- |

2.

jsou-li vody ke koupání náchylné ke krátkodobému znečištění, pod podmínkou, že:

i)

byla přijata přiměřená opatření řízení, včetně dohledu, systémů včasného varování a monitorování, aby se pomocí upozornění nebo případně zákazu koupání předešlo tomu, že jsou koupající se vystaveni znečištění;

| ii) | jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a |
| --- | --- |

ii)

jsou přijata přiměřená opatření řízení, aby se předešlo příčinám znečištění či aby se tyto příčiny omezily nebo odstranily, a

| iii) | počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší. |
| --- | --- |

iii)

počet vzorků, od kterých bylo během posledního posuzovaného období odhlédnuto podle čl. 3 odst. 6 z důvodu krátkodobého znečištění, nepředstavuje více než 15 % celkového počtu vzorků, jak je stanoveno v monitorovacích kalendářích pro toto období, nebo nejvýše jeden vzorek v koupací sezoně, podle toho, které číslo je vyšší.

POZNAMKY

---

(1)  „Posledním posuzovaným obdobím“ se rozumí poslední čtyři koupací sezony nebo případně období uvedené v čl. 4 odst. 2 nebo 4.

(2)  Na základě vyhodnocení percentilu normální funkce hustoty pravděpodobnosti log10 mikrobiologických údajů pro určité vody ke koupání se hodnota percentilu odvodí takto:

| (i) | Výchozí hodnotou je hodnota log10 všech vyčíslení bakterií v posloupnosti údajů, která se mají vyhodnotit. (Je-li zjištěna nulová hodnota, je místo toho základem hodnota log10 minimální hranice zjistitelnosti použité metody rozboru.) |
| --- | --- |

(i)

Výchozí hodnotou je hodnota log10 všech vyčíslení bakterií v posloupnosti údajů, která se mají vyhodnotit. (Je-li zjištěna nulová hodnota, je místo toho základem hodnota log10 minimální hranice zjistitelnosti použité metody rozboru.)

| (ii) | Vypočte se aritmetický průměr hodnot log10 (μ). |
| --- | --- |

(ii)

Vypočte se aritmetický průměr hodnot log10 (μ).

| (iii) | Vypočte se standardní odchylka hodnot log10 (σ). |
| --- | --- |

(iii)

Vypočte se standardní odchylka hodnot log10 (σ).

Hodnota horního 90. percentilu funkce hustoty pravděpodobnosti údajů se odvodí z této rovnice: horní 90. percentil = alog (μ + 1,282 σ).

Hodnota horního 95. percentilu funkce hustoty pravděpodobnosti údajů se odvodí z této rovnice: horní 95. percentil = alog (μ + 1,65 σ).

(3)  „Horším“ se rozumí vyšší koncentrace hodnot, vyjádřeno v KTJ/100 ml.

(4)  „Lepším“ se rozumí nižší koncentrace hodnot, vyjádřeno v KTJ/100 ml.

---

PŘÍLOHA III

Profil vod ke koupání

| 1. | Profil vod ke koupání uvedený v článku 6 obsahuje:






  a) | popis fyzikálních, geografických a hydrologických charakteristik vod ke koupání a jiných povrchových vod v povodí dotyčných vod ke koupání, které by mohly být příčinou znečištění, mají význam pro účely této směrnice a jsou předpokládány směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- | --- |

1.

Profil vod ke koupání uvedený v článku 6 obsahuje:

a)

popis fyzikálních, geografických a hydrologických charakteristik vod ke koupání a jiných povrchových vod v povodí dotyčných vod ke koupání, které by mohly být příčinou znečištění, mají význam pro účely této směrnice a jsou předpokládány směrnicí 2000/60/ES;

| b) | určení a posouzení příčin znečištění, které mohou mít nepříznivý vliv na vody ke koupání a poškodit zdraví koupajících se; |
| --- | --- |

b)

určení a posouzení příčin znečištění, které mohou mít nepříznivý vliv na vody ke koupání a poškodit zdraví koupajících se;

| c) | posouzení možného rozmnožení sinic; |
| --- | --- |

c)

posouzení možného rozmnožení sinic;

| d) | posouzení možného rozmnožení makroskopických řas nebo fytoplanktonu; |
| --- | --- |

d)

posouzení možného rozmnožení makroskopických řas nebo fytoplanktonu;

| e) | vyplývá-li z posouzení podle písmena b), že existuje riziko krátkodobého znečištění, tyto informace:






  — | předpokládaný charakter, četnost a doba trvání očekávaného krátkodobého znečištění, |
| --- | --- | --- |

e)

vyplývá-li z posouzení podle písmena b), že existuje riziko krátkodobého znečištění, tyto informace:

—

předpokládaný charakter, četnost a doba trvání očekávaného krátkodobého znečištění,

| — | údaje o zbývajících příčinách znečištění, včetně přijatých opatření řízení a časového plánu k jejich odstranění, |
| --- | --- |

—

údaje o zbývajících příčinách znečištění, včetně přijatých opatření řízení a časového plánu k jejich odstranění,

| — | opatření řízení přijatá v případě krátkodobého znečištění s uvedením orgánů odpovědných za přijetí těchto opatření a údajů o spojení na tyto orgány; |
| --- | --- |

—

opatření řízení přijatá v případě krátkodobého znečištění s uvedením orgánů odpovědných za přijetí těchto opatření a údajů o spojení na tyto orgány;

| f) | údaj o tom, kde se nachází monitorovací místo. |
| --- | --- |

f)

údaj o tom, kde se nachází monitorovací místo.

| 2. | V případě vod ke koupání klasifikovaných jako „dobré“, „přijatelné“ nebo „nevyhovující“ jakosti je nutno profil vod ke koupání pravidelně přezkoumávat, aby se posoudilo, zda došlo ke změně hledisek uvedených v odstavci 1. V případě potřeby se profil aktualizuje. Četnost a rozsah přezkumu se určí na základě povahy a závažnosti znečištění. Přezkumy však musí být v souladu přinejmenším s hledisky uvedenými v tabulce a musí se provádět s četností stanovenou v této tabulce.








  Klasifikace vod ke koupání | „Dobrá“ | „Přijatelná“ | „Nevyhovující“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Přezkumy se uskuteční nejméně každé | 4 roky | 3 roky | 2 roky |
| Zkoumaná hlediska (písmena odstavce 1) | a) až f) | a) až f) | a) až f) |

2.

V případě vod ke koupání klasifikovaných jako „dobré“, „přijatelné“ nebo „nevyhovující“ jakosti je nutno profil vod ke koupání pravidelně přezkoumávat, aby se posoudilo, zda došlo ke změně hledisek uvedených v odstavci 1. V případě potřeby se profil aktualizuje. Četnost a rozsah přezkumu se určí na základě povahy a závažnosti znečištění. Přezkumy však musí být v souladu přinejmenším s hledisky uvedenými v tabulce a musí se provádět s četností stanovenou v této tabulce.

Klasifikace vod ke koupání

„Dobrá“

„Přijatelná“

„Nevyhovující“

Přezkumy se uskuteční nejméně každé

4 roky

3 roky

2 roky

Zkoumaná hlediska (písmena odstavce 1)

a) až f)

a) až f)

a) až f)

V případě vod ke koupání předtím klasifikovaných jako „výborné“ jakosti je nutno profil vod ke koupání přezkoumat a případně aktualizovat pouze tehdy, dojde-li ke změně klasifikace na „dobrou“, „přijatelnou“ nebo „nevyhovující“. Přezkum musí zahrnovat všechna hlediska uvedená v odstavci 1.

| 3. | V případě rozsáhlých stavebních prací nebo významných změn v infrastruktuře ve vodách ke koupání nebo v jejich blízkosti se musí profil vod ke koupání aktualizovat před zahájením následující koupací sezony. |
| --- | --- |

3.

V případě rozsáhlých stavebních prací nebo významných změn v infrastruktuře ve vodách ke koupání nebo v jejich blízkosti se musí profil vod ke koupání aktualizovat před zahájením následující koupací sezony.

| 4. | Informace uvedené v odst. 1 písm. a) a b) se uvedou na podrobné mapě, je-li to proveditelné. |
| --- | --- |

4.

Informace uvedené v odst. 1 písm. a) a b) se uvedou na podrobné mapě, je-li to proveditelné.

| 5. | Považuje-li to příslušný orgán za vhodné, lze případně připojit nebo zahrnout jiné podstatné informace. |
| --- | --- |

5.

Považuje-li to příslušný orgán za vhodné, lze případně připojit nebo zahrnout jiné podstatné informace.

---

PŘÍLOHA IV

Monitorování vod ke koupání

| 1. | Krátce před zahájením každé koupací sezony se odebere jeden vzorek. Při zohlednění tohoto zvláštního vzorku a s výhradou odstavce 2 se během koupací sezony musí provést odběr a rozbor nejméně čtyř vzorků. |
| --- | --- |

1.

Krátce před zahájením každé koupací sezony se odebere jeden vzorek. Při zohlednění tohoto zvláštního vzorku a s výhradou odstavce 2 se během koupací sezony musí provést odběr a rozbor nejméně čtyř vzorků.

| 2. | Pro koupací sezonu je však nutno provést odběr a rozbor pouze tří vzorků, v případě, že vody ke koupání:






  a) | mají koupací sezonu, která nepřekračuje 8 týdnů, nebo |
| --- | --- | --- |

2.

Pro koupací sezonu je však nutno provést odběr a rozbor pouze tří vzorků, v případě, že vody ke koupání:

a)

mají koupací sezonu, která nepřekračuje 8 týdnů, nebo

| b) | se nacházejí v regionu se zvláštními geografickými omezeními. |
| --- | --- |

b)

se nacházejí v regionu se zvláštními geografickými omezeními.

| 3. | Odběry vzorků je nutno rozložit na celou koupací sezonu, přičemž doba mezi jednotlivými odběry nikdy nepřesáhne jeden měsíc. |
| --- | --- |

3.

Odběry vzorků je nutno rozložit na celou koupací sezonu, přičemž doba mezi jednotlivými odběry nikdy nepřesáhne jeden měsíc.

| 4. | V případě krátkodobého znečištění je nutno odebrat jeden dodatečný vzorek, aby se potvrdilo, že znečištění skončilo. Tento vzorek není součástí souboru údajů o jakosti vod ke koupání. Je-li nutné nahradit vzorek, od kterého bylo odhlédnuto, musí se odebrat dodatečný vzorek 7 dnů poté, co krátkodobé znečištění skončilo. |
| --- | --- |

4.

V případě krátkodobého znečištění je nutno odebrat jeden dodatečný vzorek, aby se potvrdilo, že znečištění skončilo. Tento vzorek není součástí souboru údajů o jakosti vod ke koupání. Je-li nutné nahradit vzorek, od kterého bylo odhlédnuto, musí se odebrat dodatečný vzorek 7 dnů poté, co krátkodobé znečištění skončilo.

---

PŘÍLOHA V

Pravidla pro zacházení se vzorky pro mikrobiologické rozbory

1.   Místo vzorkování

Vzorky by se měly pokud možno odebírat z hloubky 30 cm pod hladinou ve vodě, která má hloubku nejméně 1 metr.

2.   Sterilizace nádob na vzorky

Nádoby na vzorky musí:

| — | být sterilizovány v autoklávu při 121 oC po dobu nejméně 15 minut nebo |
| --- | --- |

—

být sterilizovány v autoklávu při 121 oC po dobu nejméně 15 minut nebo

| — | projít suchou sterilizací při 160 oC až 170 oC po dobu nejméně 1 hodiny nebo |
| --- | --- |

—

projít suchou sterilizací při 160 oC až 170 oC po dobu nejméně 1 hodiny nebo

| — | být ozářené nádoby na vzorky odebrané přímo od výrobce. |
| --- | --- |

—

být ozářené nádoby na vzorky odebrané přímo od výrobce.

3.   Vzorkování

Objem nádoby na vzorky závisí na množství vody potřebné pro každý kontrolovaný ukazatel. Minimální obsah činí zpravidla 250 ml.

Nádoby na vzorky musí být z průhledného a nezabarveného materiálu (sklo, polyetylen nebo polypropylen).

Aby se předešlo neúmyslné kontaminaci vzorku, musí osoba odebírající vzorek použít aseptický postup, aby se zachovala sterilita nádob na vzorky. Postupuje-li se řádně, není zapotřebí dalšího sterilního vybavení (například sterilní chirurgické rukavice, použití kleští nebo tyčí).

Vzorek je nutno zřetelně označit nesmazatelnou barvou na nádobě na vzorek a na formuláři pro vzorkování.

4.   Uskladnění a doprava vzorků před rozborem

Vzorky vody je nutno chránit během celé přepravy před vystavením světlu, zejména přímému slunečnímu záření.

Vzorek je třeba až do příjezdu do laboratoře uchovávat v chladícím boxu nebo chladničce (podle klimatických podmínek) při teplotě okolo 4 oC. Potrvá-li přeprava do laboratoře pravděpodobně déle než 4 hodiny, je nutná přeprava v chladničce.

Doba mezi odběrem vzorku a provedením rozboru musí být co nejkratší. Doporučuje se provést rozbor vzorku tentýž pracovní den. Není-li to z praktických důvodů možné, vzorky se zpracují nejpozději do 24 hodin. Mezitím se uchovávají v temnu při teplotě 4 oC ± 3 oC.

---

| 4.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/52

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2006/11/ES

ze dne 15. února 2006

o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství

(kodifikované znění)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na č. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měla být uvedená směrnice kodifikována. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství (3) byla několikrát podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měla být uvedená směrnice kodifikována.

| (2) | Existuje potřeba všeobecného a vzájemně provázaného postupu členských států v oblasti ochrany vodního prostředí Společenství před znečišťováním způsobovaným zejména některými perzistentními, toxickými a bioakumulativními látkami. |
| --- | --- |

(2)

Existuje potřeba všeobecného a vzájemně provázaného postupu členských států v oblasti ochrany vodního prostředí Společenství před znečišťováním způsobovaným zejména některými perzistentními, toxickými a bioakumulativními látkami.

| (3) | Několik úmluv je zaměřeno na ochranu mezinárodních vodních toků a mořského prostředí před znečištěním. Je důležité zabezpečit koordinované provádění těchto úmluv. |
| --- | --- |

(3)

Několik úmluv je zaměřeno na ochranu mezinárodních vodních toků a mořského prostředí před znečištěním. Je důležité zabezpečit koordinované provádění těchto úmluv.

| (4) | Nesoulad v předpisech platných v různých členských státech pro vypouštění některých nebezpečných látek do vodního prostředí může vytvářet nerovné podmínky pro hospodářskou soutěž, a tím přímo ovlivnit fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(4)

Nesoulad v předpisech platných v různých členských státech pro vypouštění některých nebezpečných látek do vodního prostředí může vytvářet nerovné podmínky pro hospodářskou soutěž, a tím přímo ovlivnit fungování vnitřního trhu.

| (5) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (5) stanoví řadu opatření k ochraně sladkých a mořských vod před některými znečišťujícími látkami. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (5) stanoví řadu opatření k ochraně sladkých a mořských vod před některými znečišťujícími látkami.

| (6) | Pro zajištění účinné ochrany vodního prostředí Společenství je nezbytné sestavit první seznam některých jednotlivých látek vybraných zejména na základě jejich toxicity, perzistence a bioakumulace, s výjimkou látek, které jsou biologicky neškodné nebo se v látky biologicky neškodné rychle přeměňují, nazvaný seznam I, a druhý seznam látek se škodlivým účinkem na vodní prostředí, který však může být omezen na určitou oblast a záviset na vlastnostech a místě výskytu vod, do nichž se látky vypouštějí, nazvaný seznam II. Jakékoli vypouštění těchto látek by mělo podléhat předem udělenému povolení, v němž jsou stanoveny emisní normy. |
| --- | --- |

(6)

Pro zajištění účinné ochrany vodního prostředí Společenství je nezbytné sestavit první seznam některých jednotlivých látek vybraných zejména na základě jejich toxicity, perzistence a bioakumulace, s výjimkou látek, které jsou biologicky neškodné nebo se v látky biologicky neškodné rychle přeměňují, nazvaný seznam I, a druhý seznam látek se škodlivým účinkem na vodní prostředí, který však může být omezen na určitou oblast a záviset na vlastnostech a místě výskytu vod, do nichž se látky vypouštějí, nazvaný seznam II. Jakékoli vypouštění těchto látek by mělo podléhat předem udělenému povolení, v němž jsou stanoveny emisní normy.

| (7) | Znečišťování vypouštěním různých nebezpečných látek ze seznamu I musí být odstraněno. Směrnice uvedené v příloze IX směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (6), stanovily mezní hodnoty. Článek 16 směrnice 2000/60/ES obsahuje postupy ke stanovení kontrolních opatření a norem environmentální kvality použitelných pro prioritní látky. |
| --- | --- |

(7)

Znečišťování vypouštěním různých nebezpečných látek ze seznamu I musí být odstraněno. Směrnice uvedené v příloze IX směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (6), stanovily mezní hodnoty. Článek 16 směrnice 2000/60/ES obsahuje postupy ke stanovení kontrolních opatření a norem environmentální kvality použitelných pro prioritní látky.

| (8) | Je nutné snížit znečišťování vod látkami ze seznamu II. Za tímto účelem by členské státy měly přijmout programy sestavené v souladu s případnými směrnicemi Rady, které obsahují normy environmentální kvality pro vody. Emisní normy uplatňované pro uvedené látky by měly být stanovovány podle těchto norem environmentální kvality. |
| --- | --- |

(8)

Je nutné snížit znečišťování vod látkami ze seznamu II. Za tímto účelem by členské státy měly přijmout programy sestavené v souladu s případnými směrnicemi Rady, které obsahují normy environmentální kvality pro vody. Emisní normy uplatňované pro uvedené látky by měly být stanovovány podle těchto norem environmentální kvality.

| (9) | Je důležité, aby jeden nebo více členských států mohly samostatně nebo společně přijímat přísnější opatření než opatření obsažená v této směrnici. |
| --- | --- |

(9)

Je důležité, aby jeden nebo více členských států mohly samostatně nebo společně přijímat přísnější opatření než opatření obsažená v této směrnici.

| (10) | Měl by být sestaven soupis vypouštění některých zvláště nebezpečných látek do vodního prostředí Společenství ke zjištění jejich původu. |
| --- | --- |

(10)

Měl by být sestaven soupis vypouštění některých zvláště nebezpečných látek do vodního prostředí Společenství ke zjištění jejich původu.

| (11) | Může být nezbytné kontrolovat a v případě potřeby doplnit seznamy I a II v příloze I na základě získaných zkušeností, případně převést některé látky ze seznamu II do seznamu I. |
| --- | --- |

(11)

Může být nezbytné kontrolovat a v případě potřeby doplnit seznamy I a II v příloze I na základě získaných zkušeností, případně převést některé látky ze seznamu II do seznamu I.

| (12) | Touto směrnicí nesmějí být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze II části B, |
| --- | --- |

(12)

Touto směrnicí nesmějí být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze II části B,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

S výhradou článku 7 se tato směrnice vztahuje na:

| a) | vnitrozemské povrchové vody, |
| --- | --- |

a)

vnitrozemské povrchové vody,

| b) | teritoriální vody, |
| --- | --- |

b)

teritoriální vody,

| c) | vnitřní pobřežní vody. |
| --- | --- |

c)

vnitřní pobřežní vody.

Článek 2

Pro účely této směrnice se rozumí:

| a) | „vnitrozemskými povrchovými vodami“ všechny stojaté nebo tekoucí sladké povrchové vody nacházející se na území jednoho nebo více členských států; |
| --- | --- |

a)

„vnitrozemskými povrchovými vodami“ všechny stojaté nebo tekoucí sladké povrchové vody nacházející se na území jednoho nebo více členských států;

| b) | „vnitřními pobřežními vodami“ vody nacházející se mezi pevninou a základní linií, od níž se měří šířka teritoriálních vod a která v případě vodních toků dosahuje až k sladkovodní hranici; |
| --- | --- |

b)

„vnitřními pobřežními vodami“ vody nacházející se mezi pevninou a základní linií, od níž se měří šířka teritoriálních vod a která v případě vodních toků dosahuje až k sladkovodní hranici;

| c) | „sladkovodní hranicí“ místo na vodním toku, kde při odlivu a v období nízkého průtoku sladkých vod dochází k patrnému vzrůstu slanosti vlivem přítomnosti mořských vod; |
| --- | --- |

c)

„sladkovodní hranicí“ místo na vodním toku, kde při odlivu a v období nízkého průtoku sladkých vod dochází k patrnému vzrůstu slanosti vlivem přítomnosti mořských vod;

| d) | „vypouštěním“ zavádění látek ze seznamu I nebo seznamu II v příloze I do vod uvedených v článku 1, s výjimkou:






  i) | vypouštění bahna z říčních bagrů, |
| --- | --- | --- |

d)

„vypouštěním“ zavádění látek ze seznamu I nebo seznamu II v příloze I do vod uvedených v článku 1, s výjimkou:

i)

vypouštění bahna z říčních bagrů,

| ii) | provozního vypouštění z lodí v teritoriálních vodách, |
| --- | --- |

ii)

provozního vypouštění z lodí v teritoriálních vodách,

| iii) | ukládání odpadů z lodí v teritoriálních vodách; |
| --- | --- |

iii)

ukládání odpadů z lodí v teritoriálních vodách;

| e) | „znečišťováním“ přímé nebo nepřímé vypouštění látek nebo energie člověkem do vodního prostředí, které má za následek například ohrožení lidského zdraví, poškození zdrojů obživy a vodních ekosystémů, škody na kulturních hodnotách nebo ohrožování jiného oprávněného používání vod. |
| --- | --- |

e)

„znečišťováním“ přímé nebo nepřímé vypouštění látek nebo energie člověkem do vodního prostředí, které má za následek například ohrožení lidského zdraví, poškození zdrojů obživy a vodních ekosystémů, škody na kulturních hodnotách nebo ohrožování jiného oprávněného používání vod.

Článek 3

Členské státy přijmou vhodná opatření k odstranění znečišťování vod uvedených v článku 1 nebezpečnými látkami ze tříd a skupin látek ze seznamu I v příloze I (dále jen „látky ze seznamu I“) a ke snížení znečišťování zmíněných vod nebezpečnými látkami ze tříd a skupin látek ze seznamu II v příloze I (dále jen „látky ze seznamu II“) v souladu s touto směrnicí.

Článek 4

S ohledem na látky ze seznamu I:

| a) | každé vypouštění do vod uvedených v článku 1, ve kterém může být přítomna některá z těchto látek, podléhá předem udělenému povolení vydanému příslušným orgánem dotyčného členského státu; |
| --- | --- |

a)

každé vypouštění do vod uvedených v článku 1, ve kterém může být přítomna některá z těchto látek, podléhá předem udělenému povolení vydanému příslušným orgánem dotyčného členského státu;

| b) | povolení stanoví emisní normy pro vypouštění těchto látek do vod uvedených v článku 1, a kde je to nutné k uplatňování této směrnice, i pro vypouštění těchto látek do stokových systémů; |
| --- | --- |

b)

povolení stanoví emisní normy pro vypouštění těchto látek do vod uvedených v článku 1, a kde je to nutné k uplatňování této směrnice, i pro vypouštění těchto látek do stokových systémů;

| c) | povolení smějí být vydána pouze na omezenou dobu. Mohou být obnovena s přihlédnutím k případným změnám mezních hodnot emisí stanovených směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

c)

povolení smějí být vydána pouze na omezenou dobu. Mohou být obnovena s přihlédnutím k případným změnám mezních hodnot emisí stanovených směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES.

Článek 5

1.   Emisní normy stanovené v povoleních udělených podle článku 4 stanoví:

| a) | nejvýše přípustnou koncentraci látek při vypouštění; v případě zředění se mezní hodnota emisí stanovená směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES dělí faktorem zředění; |
| --- | --- |

a)

nejvýše přípustnou koncentraci látek při vypouštění; v případě zředění se mezní hodnota emisí stanovená směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES dělí faktorem zředění;

| b) | nejvýše přípustné množství látky při vypouštění během jednoho nebo více stanovených období vyjádřeno, v případě potřeby, také jako jednotka hmotnosti znečišťující látky na jednotku charakteristického prvku znečišťující činnosti (například jednotka hmotnosti látky na jednotku suroviny nebo produktu). |
| --- | --- |

b)

nejvýše přípustné množství látky při vypouštění během jednoho nebo více stanovených období vyjádřeno, v případě potřeby, také jako jednotka hmotnosti znečišťující látky na jednotku charakteristického prvku znečišťující činnosti (například jednotka hmotnosti látky na jednotku suroviny nebo produktu).

2.   V každém povolení mohou příslušné orgány dotyčného členského státu v případě nutnosti stanovit přísnější emisní normy než ty, které vyplývají z uplatňování mezních hodnot emisí stanovených směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES, přičemž vezmou v úvahu zejména toxicitu, perzistenci a bioakumulaci dotyčné látky v prostředí, do něhož je vypouštěna.

3.   Jestliže znečišťující subjekt prohlásí, že není schopen dodržet požadované emisní normy, nebo je-li tato skutečnost příslušnému orgánu dotyčného členského státu zřejmá, povolení nebude uděleno.

4.   Pokud emisní normy nejsou dodržovány, příslušný orgán dotyčného členského státu učiní všechny kroky potřebné k tomu, aby zajistil splnění podmínek obsažených v povolení nebo v případě nutnosti zákaz vypouštění.

Článek 6

1.   Za účelem snížení znečišťování vod uvedených v článku 1 látkami ze seznamu II zavedou členské státy programy, k jejichž provádění použijí zejména postupy uvedené v odstavcích 2 a 3.

2.   Veškerá vypouštění do vod uvedených v článku 1, která pravděpodobně obsahují některou z látek ze seznamu II, podléhají předem udělenému povolení vydanému příslušným orgánem dotyčného členského státu, v němž jsou stanoveny emisní normy. Tyto normy vycházejí z norem environmentální kvality, které se stanoví v souladu s odstavcem 3.

3.   Programy uvedené v odstavci 1 musí obsahovat normy environmentální kvality pro vody stanovené v souladu s případnými směrnicemi Rady.

4.   Programy mohou rovněž obsahovat zvláštní ustanovení upravující složení a používání látek nebo skupin látek a výrobků a musí brát v úvahu i nejnovější technické poznatky, které jsou ekonomicky přijatelné.

5.   V programech se stanoví lhůty pro jejich provádění.

6.   Obsah programů a výsledky dosažené při jejich provádění se sdělí Komisi.

7.   Komise společně s členskými státy zajistí pravidelné porovnávání programů s cílem zajistit dostatečnou koordinaci jejich provádění. Považuje-li to Komise za nezbytné, předloží za tímto účelem Evropskému parlamentu a Radě příslušné návrhy.

Článek 7

Členské státy učiní všechny potřebné kroky k provádění opatření přijatých v souladu s touto směrnicí tak, aby se nezvyšovalo znečišťování vod, na které se nevztahuje článek 1. Kromě toho zakáží veškeré jednání, které má za cíl či za následek obcházení ustanovení této směrnice.

Článek 8

Provádění opatření přijatých v souladu s touto směrnicí nesmí v žádném případě vést k přímému či nepřímému zvyšování znečištění vod uvedených v článku 1.

Článek 9

Jeden členský stát nebo více členských států může v případě potřeby samostatně nebo společně přijmout přísnější opatření než opatření stanovená touto směrnicí.

Článek 10

Příslušný orgán vypracuje soupis vypouštění do vod uvedených v článku 1, které mohou obsahovat látky ze seznamu I, pro které se uplatňují emisní normy.

Článek 11

1.   Členské státy podávají v tříletých intervalech a poprvé za období od roku 1993 do roku 1995 včetně Komisi informace o provádění této směrnice, a to v podobě zprávy za příslušný úsek péče o životní prostředí, která pojedná i o dalších směrnicích Společenství, jež se k tomuto úseku vztahují. Zpráva bude vypracována na základě dotazníku nebo osnovy, které sestaví Komise postupem uvedeným v článku 6 směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. prosince 1991, kterou se normalizují a racionalizují zprávy o provádění některých směrnic týkajících se životního prostředí (7). Dotazník nebo osnova bude členským státům odeslána šest měsíců před začátkem období, jehož se zpráva týká. Komisi bude zpráva odeslána do devíti měsíců od konce tříletého období, jehož se týká.

Komise uveřejní zprávu o provádění této směrnice v celém Společenství do devíti měsíců od obdržení zpráv členských států.

2.   Údaje získané při provádění odstavce 1 se použijí pouze k účelům, ke kterým byly vyžádány.

3.   Komise a příslušné orgány členských států, jejich úředníci a ostatní zaměstnanci nesmějí rozšiřovat údaje získané při uplatňování této směrnice, které vzhledem ke své povaze zavazují k zachování mlčenlivosti.

4.   Odstavce 2 a 3 nebrání zveřejnění obecných údajů nebo přehledů, jež neobsahují údaje o určitých podnicích nebo sdruženích podniků.

Článek 12

Evropský parlament a Rada na návrh Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu a na základě zkušeností upraví nebo v případě potřeby doplní seznamy I a II v příloze I, a případně přeřadí některé látky ze seznamu II do seznamu I.

Článek 13

Směrnice 76/464/EHS se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze II části B.

Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.

Článek 14

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 15

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 15. února 2006.

Za Evropský parlament

předseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

předseda

H. WINKLER

---

(1)  Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 10.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 26. října 2004 (Úř. věst. C 174 E, 14.7.2005, s. 39) a rozhodnutí Rady ze dne 30. ledna 2006.

2

(3)  Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

3

(4)  Viz příloha II část A.

4

(5)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA I

Seznam I tříd a skupin látek

Seznam I obsahuje některé látky, které patří do následujících tříd a skupin látek vybraných zejména na základě jejich toxicity, perzistence a bioakumulace, s výjimkou látek, jež jsou biologicky neškodné nebo se na látky biologicky neškodné rychle přeměňují:

| 1. | organohalogenové sloučeniny a látky, které mohou tvořit takové sloučeniny ve vodním prostředí, |
| --- | --- |

1.

organohalogenové sloučeniny a látky, které mohou tvořit takové sloučeniny ve vodním prostředí,

| 2. | organofosforové sloučeniny, |
| --- | --- |

2.

organofosforové sloučeniny,

| 3. | organocínové sloučeniny, |
| --- | --- |

3.

organocínové sloučeniny,

| 4. | látky, u kterých bylo prokázáno, že mají karcinogenní vlastnosti ve vodním prostředí nebo je nabývají působením vodního prostředí (1), |
| --- | --- |

4.

látky, u kterých bylo prokázáno, že mají karcinogenní vlastnosti ve vodním prostředí nebo je nabývají působením vodního prostředí (1),

| 5. | rtuť a její sloučeniny, |
| --- | --- |

5.

rtuť a její sloučeniny,

| 6. | kadmium a jeho sloučeniny, |
| --- | --- |

6.

kadmium a jeho sloučeniny,

| 7. | perzistentní minerální oleje a uhlovodíky ropného původu, |
| --- | --- |

7.

perzistentní minerální oleje a uhlovodíky ropného původu,

a pro účely článků 3, 7, 8 a 12:

| 8. | perzistentní syntetické látky, které se mohou vznášet, zůstávat v suspenzi nebo klesnout ke dnu a které mohou nepříznivě ovlivňovat veškeré používání vod. |
| --- | --- |

8.

perzistentní syntetické látky, které se mohou vznášet, zůstávat v suspenzi nebo klesnout ke dnu a které mohou nepříznivě ovlivňovat veškeré používání vod.

Seznam II tříd a skupin látek

Seznam II obsahuje:

| — | látky náležející do tříd a skupin látek ze seznamu I, u nichž mezní hodnoty emisí stanovené směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES nebyly uvedenými směrnicemi stanoveny, |
| --- | --- |

—

látky náležející do tříd a skupin látek ze seznamu I, u nichž mezní hodnoty emisí stanovené směrnicemi uvedenými v příloze IX směrnice 2000/60/ES nebyly uvedenými směrnicemi stanoveny,

| — | některé látky a kategorie látek náležející do tříd a skupin látek vyjmenovaných níže, |
| --- | --- |

—

některé látky a kategorie látek náležející do tříd a skupin látek vyjmenovaných níže,

které mají škodlivý účinek na vodní prostředí, který však může být omezen na určitou oblast a záviset na vlastnostech a místě výskytu vod, do nichž se vypouštějí.

Třídy a skupiny látek vztahující se k druhé odrážce:

| 1. | Následující metaloidy a kovy a jejich sloučeniny:






  1. | zinek |
| --- | --- | --- |

1.

Následující metaloidy a kovy a jejich sloučeniny:

1.

zinek

| 2. | měď |
| --- | --- |

2.

měď

| 3. | nikl |
| --- | --- |

3.

nikl

| 4. | chrom |
| --- | --- |

4.

chrom

| 5. | olovo |
| --- | --- |

5.

olovo

| 6. | selen |
| --- | --- |

6.

selen

| 7. | arsen |
| --- | --- |

7.

arsen

| 8. | antimon |
| --- | --- |

8.

antimon

| 9. | molybden |
| --- | --- |

9.

molybden

| 10. | titan |
| --- | --- |

10.

titan

| 11. | cín |
| --- | --- |

11.

cín

| 12. | baryum |
| --- | --- |

12.

baryum

| 13. | berylium |
| --- | --- |

13.

berylium

| 14. | bor |
| --- | --- |

14.

bor

| 15. | uran |
| --- | --- |

15.

uran

| 16. | vanad |
| --- | --- |

16.

vanad

| 17. | kobalt |
| --- | --- |

17.

kobalt

| 18. | thalium |
| --- | --- |

18.

thalium

| 19. | telur |
| --- | --- |

19.

telur

| 20. | stříbro |
| --- | --- |

20.

stříbro

| 2. | Biocidy
  a jejich deriváty neuvedené v seznamu I. |
| --- | --- |

2.

Biocidy

a jejich deriváty neuvedené v seznamu I.

| 3. | Látky, které mají škodlivý vliv na chuť nebo na vůni produktů pro lidskou spotřebu pocházejících z vodního prostředí,
  a sloučeniny mající schopnost zvýšit obsah těchto látek ve vodách. |
| --- | --- |

3.

Látky, které mají škodlivý vliv na chuť nebo na vůni produktů pro lidskou spotřebu pocházejících z vodního prostředí,

a sloučeniny mající schopnost zvýšit obsah těchto látek ve vodách.

| 4. | Toxické a perzistentní organické sloučeniny křemíku a látky, které mohou zvýšit obsah těchto sloučenin ve vodách, s výjimkou těch, jež jsou biologicky neškodné nebo se ve vodě na neškodné látky rychle přeměňují. |
| --- | --- |

4.

Toxické a perzistentní organické sloučeniny křemíku a látky, které mohou zvýšit obsah těchto sloučenin ve vodách, s výjimkou těch, jež jsou biologicky neškodné nebo se ve vodě na neškodné látky rychle přeměňují.

| 5. | Anorganické sloučeniny fosforu a elementární fosfor. |
| --- | --- |

5.

Anorganické sloučeniny fosforu a elementární fosfor.

| 6. | Neperzistentní minerální oleje a uhlovodíky ropného původu. |
| --- | --- |

6.

Neperzistentní minerální oleje a uhlovodíky ropného původu.

| 7. | Kyanidy,
  fluoridy. |
| --- | --- |

7.

Kyanidy,

fluoridy.

| 8. | Látky, které mají nepříznivý účinek na kyslíkovou rovnováhu, zvláště:
  amoniakální dusík,
  dusitany. |
| --- | --- |

8.

Látky, které mají nepříznivý účinek na kyslíkovou rovnováhu, zvláště:

amoniakální dusík,

dusitany.

Prohlášení k článku 7

Pokud jde o vypouštění odpadních vod do volného moře potrubím, zavazují se členské státy stanovit požadavky, které nebudou méně přísné než požadavky podle této směrnice.

---

(1)  Jestliže jsou některé látky ze seznamu II karcinogenní, jsou zařazeny do kategorie 4 tohoto seznamu.

---

PŘÍLOHA II

ČÁST A

ZRUŠENÁ SMĚRNICE A JEJÍ NÁSLEDNÉ ZMĚNY

(uvedené v článku 13)

| Směrnice Rady 76/464/EHS (Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23) | |
| --- | --- |
| Směrnice Rady 91/692/EHS (Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48) | pouze příloha I písmeno a) |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1) | pouze pokud jde o odkaz v čl. 22 odst. 2 čtvrté odrážce na článek 6 směrnice 76/464/EHS |

Směrnice Rady 76/464/EHS (Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23)

Směrnice Rady 91/692/EHS (Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48)

pouze příloha I písmeno a)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1)

pouze pokud jde o odkaz v čl. 22 odst. 2 čtvrté odrážce na článek 6 směrnice 76/464/EHS

ČÁST B

LHŮTY PRO PROVEDENÍ VE VNITROSTÁTNÍM PRÁVU

(uvedené v článku 13)

| Směrnice | Lhůta pro provedení |
| --- | --- |
| 76/464/EHS | ___ |
| 91/692/EHS | 1. ledna 1993 |
| 2000/60/ES | 22. prosince 2003 |

Směrnice

Lhůta pro provedení

76/464/EHS

___

91/692/EHS

1. ledna 1993

2000/60/ES

22. prosince 2003

---

PŘÍLOHA III

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Směrnice 76/464/EHS | Tato směrnice |
| --- | --- |
| Čl. 1 odst. 1 návětí | Článek 1 návětí |
| Čl. 1 odst. 1 první odrážka | Čl. 1 písm. a) |
| Čl. 1 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 1 písm. b) |
| Čl. 1 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 1 písm. c) |
| Čl. 1 odst. 1 čtvrtá odrážka | ___ |
| Čl. 1 odst. 2 návětí | Článek 2 návětí |
| Čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c) | Čl. 2 písm. a), b) a c) |
| Čl.1 odst. 2 písm. d) první odrážka | Čl. 2 písm. d) bod i) |
| Čl. 1 odst. 2 písm. d) druhá odrážka | Čl. 2 písm. d) bod ii) |
| Čl. 1 odst. 2 písm. d) třetí odrážka | Čl. 2 písm. d) bod iii) |
| Čl. 1 odst. 2 písm. e) | Čl. 2 písm. e) |
| Článek 2 | Článek 3 |
| Článek 3 návětí | Článek 4 návětí |
| Čl. 3 bod 1 | Čl. 4 písm. a) |
| Čl. 3 bod 2 | Čl. 4 písm. b) |
| Čl. 3 bod 3 | ___ |
| Čl. 3 bod 4 | Čl. 4 písm. c) |
| Článek 4 | ___ |
| Článek 5 | Článek 5 |
| Článek 7 | Článek 6 |
| Článek 8 | Článek 7 |
| Článek 9 | Článek 8 |
| Článek 10 | Článek 9 |
| Článek 11 | Článek 10 |
| Článek 12 | ___ |
| Článek 13 | Článek 11 |
| Článek 14 | Článek 12 |
| ___ | Článek 13 |
| ___ | Článek 14 |
| Článek 15 | Článek 15 |
| Příloha | Příloha I |
| ___ | Příloha II |
| ___ | Příloha III |

Směrnice 76/464/EHS

Tato směrnice

Čl. 1 odst. 1 návětí

Článek 1 návětí

Čl. 1 odst. 1 první odrážka

Čl. 1 písm. a)

Čl. 1 odst. 1 druhá odrážka

Čl. 1 písm. b)

Čl. 1 odst. 1 třetí odrážka

Čl. 1 písm. c)

Čl. 1 odst. 1 čtvrtá odrážka

___

Čl. 1 odst. 2 návětí

Článek 2 návětí

Čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c)

Čl. 2 písm. a), b) a c)

Čl.1 odst. 2 písm. d) první odrážka

Čl. 2 písm. d) bod i)

Čl. 1 odst. 2 písm. d) druhá odrážka

Čl. 2 písm. d) bod ii)

Čl. 1 odst. 2 písm. d) třetí odrážka

Čl. 2 písm. d) bod iii)

Čl. 1 odst. 2 písm. e)

Čl. 2 písm. e)

Článek 2

Článek 3

Článek 3 návětí

Článek 4 návětí

Čl. 3 bod 1

Čl. 4 písm. a)

Čl. 3 bod 2

Čl. 4 písm. b)

Čl. 3 bod 3

___

Čl. 3 bod 4

Čl. 4 písm. c)

Článek 4

___

Článek 5

Článek 5

Článek 7

Článek 6

Článek 8

Článek 7

Článek 9

Článek 8

Článek 10

Článek 9

Článek 11

Článek 10

Článek 12

___

Článek 13

Článek 11

Článek 14

Článek 12

___

Článek 13

___

Článek 14

Článek 15

Článek 15

Příloha

Příloha I

___

Příloha II

___

Příloha III

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Evropský parlament a Rada

| 4.3.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/60

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne 15. února 2006

o další evropské spolupráci při zabezpečování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání

(2006/143/ES)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přestože provedení doporučení Rady 98/561/ES ze dne 24. září 1998 o evropské spolupráci při zabezpečování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání (3) bylo podle zprávy Komise ze dne 30. září 2004 úspěšné, je třeba zlepšovat fungování evropského vysokoškolského vzdělávání, zejména pokud jde o kvalitu, aby bylo transparentnější a důvěryhodnější pro evropské občany i pro studenty a akademické pracovníky z jiných světadílů. |
| --- | --- |

(1)

Přestože provedení doporučení Rady 98/561/ES ze dne 24. září 1998 o evropské spolupráci při zabezpečování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání (3) bylo podle zprávy Komise ze dne 30. září 2004 úspěšné, je třeba zlepšovat fungování evropského vysokoškolského vzdělávání, zejména pokud jde o kvalitu, aby bylo transparentnější a důvěryhodnější pro evropské občany i pro studenty a akademické pracovníky z jiných světadílů.

| (2) | Doporučení 98/561/ES vyzvalo k podpoře a případně k vytvoření transparentních systémů zabezpečování kvality. Téměř všechny členské státy zřídily vnitrostátní systémy zabezpečování kvality a zahájily nebo umožnily vytvoření jedné nebo více agentur zabezpečujících kvalitu nebo akreditace. |
| --- | --- |

(2)

Doporučení 98/561/ES vyzvalo k podpoře a případně k vytvoření transparentních systémů zabezpečování kvality. Téměř všechny členské státy zřídily vnitrostátní systémy zabezpečování kvality a zahájily nebo umožnily vytvoření jedné nebo více agentur zabezpečujících kvalitu nebo akreditace.

| (3) | Doporučení 98/561/ES zdůraznilo, že systémy zabezpečování kvality mají být založené na řadě základních prvků, včetně hodnocení programů nebo institucí prostřednictvím vnitřního hodnocení a vnějšího přezkumu, a mají zahrnovat účast studentů, zveřejňování výsledků a mezinárodní účast. Výsledky hodnocení týkajícího se zabezpečování kvality výrazně pomáhají institucím vysokoškolského vzdělávání zlepšit jejich fungování. |
| --- | --- |

(3)

Doporučení 98/561/ES zdůraznilo, že systémy zabezpečování kvality mají být založené na řadě základních prvků, včetně hodnocení programů nebo institucí prostřednictvím vnitřního hodnocení a vnějšího přezkumu, a mají zahrnovat účast studentů, zveřejňování výsledků a mezinárodní účast. Výsledky hodnocení týkajícího se zabezpečování kvality výrazně pomáhají institucím vysokoškolského vzdělávání zlepšit jejich fungování.

| (4) | Základní prvky uvedené v 3. bodě odůvodnění již byly zavedeny téměř ve všech systémech zabezpečování kvality a v září 2003 byly v Berlíně potvrzeny evropskými ministry školství v souvislosti s boloňským procesem, který směřuje k vytvoření evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání. |
| --- | --- |

(4)

Základní prvky uvedené v 3. bodě odůvodnění již byly zavedeny téměř ve všech systémech zabezpečování kvality a v září 2003 byly v Berlíně potvrzeny evropskými ministry školství v souvislosti s boloňským procesem, který směřuje k vytvoření evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání.

| (5) | Evropské sdružení pro zabezpečení kvality ve vysokoškolském vzdělávání (ENQA) bylo založeno v roce 2000 a jeho členská základna se neustále rozšiřuje o nové agentury zabezpečující kvalitu a akreditace ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(5)

Evropské sdružení pro zabezpečení kvality ve vysokoškolském vzdělávání (ENQA) bylo založeno v roce 2000 a jeho členská základna se neustále rozšiřuje o nové agentury zabezpečující kvalitu a akreditace ve všech členských státech.

| (6) | V souvislosti s boloňským procesem a v návaznosti na setkání v Berlíně v září 2003 přijali ministři školství ze 45 zemí během svého setkání v Bergenu ve dnech 19.–20. května 2005 standardy a hlavní směry pro zabezpečování kvality v evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání tak, jak je navrhlo ENQA. Uvítali také zásadu evropského registru agentur zabezpečujících kvalitu založeného na vnitrostátním přezkumu a požádali, aby ENQA ve spolupráci s Evropskou asociací univerzit (EUA), Evropskou asociací institucí terciálního vzdělávání (EURASHE) a Národními svazy studentů v Evropě (ESIB) dále vypracovalo prováděcí pravidla a zásady a aby o tom ministrům podalo zprávu prostřednictvím skupiny pro pokračování boloňského procesu. Dále podtrhli důležitost spolupráce mezi agenturami uznávanými na vnitrostátní úrovni s ohledem na posílení vzájemného uznávání akreditací či rozhodnutí o zabezpečení kvality. |
| --- | --- |

(6)

V souvislosti s boloňským procesem a v návaznosti na setkání v Berlíně v září 2003 přijali ministři školství ze 45 zemí během svého setkání v Bergenu ve dnech 19.–20. května 2005 standardy a hlavní směry pro zabezpečování kvality v evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání tak, jak je navrhlo ENQA. Uvítali také zásadu evropského registru agentur zabezpečujících kvalitu založeného na vnitrostátním přezkumu a požádali, aby ENQA ve spolupráci s Evropskou asociací univerzit (EUA), Evropskou asociací institucí terciálního vzdělávání (EURASHE) a Národními svazy studentů v Evropě (ESIB) dále vypracovalo prováděcí pravidla a zásady a aby o tom ministrům podalo zprávu prostřednictvím skupiny pro pokračování boloňského procesu. Dále podtrhli důležitost spolupráce mezi agenturami uznávanými na vnitrostátní úrovni s ohledem na posílení vzájemného uznávání akreditací či rozhodnutí o zabezpečení kvality.

| (7) | Činnost EU podporující zabezpečování kvality by měla být rozvíjena v souladu s činnostmi prováděnými v souvislosti s boloňským procesem. |
| --- | --- |

(7)

Činnost EU podporující zabezpečování kvality by měla být rozvíjena v souladu s činnostmi prováděnými v souvislosti s boloňským procesem.

| (8) | Na podporu transparentnosti ve vysokoškolském vzdělávání a uznávání kvalifikací a doby studia v zahraničí je žádoucí vytvořit registr nezávislých a důvěryhodných agentur zabezpečujících kvalitu, ať veřejných či soukromých, které působí v Evropě na regionální či státní úrovni a mají všeobecný nebo specializovaný charakter. |
| --- | --- |

(8)

Na podporu transparentnosti ve vysokoškolském vzdělávání a uznávání kvalifikací a doby studia v zahraničí je žádoucí vytvořit registr nezávislých a důvěryhodných agentur zabezpečujících kvalitu, ať veřejných či soukromých, které působí v Evropě na regionální či státní úrovni a mají všeobecný nebo specializovaný charakter.

| (9) | Evropská Rada se v Barceloně v březnu 2002 vyjádřila, že v souvislosti s lisabonskou strategií by se systém evropského školství a odborného vzdělávání měl stát „světovou značkou kvality“, |
| --- | --- |

(9)

Evropská Rada se v Barceloně v březnu 2002 vyjádřila, že v souvislosti s lisabonskou strategií by se systém evropského školství a odborného vzdělávání měl stát „světovou značkou kvality“,

DOPORUČUJÍ ČLENSKÝM STÁTŮM, ABY:

| 1. | podporovaly všechny instituce vysokoškolského vzdělávání působící na jejich území, aby v souladu se standardy a hlavními směry zabezpečování kvality v evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání přijatými v Bergenu v souvislosti s boloňským procesem zavedly nebo vytvořily přísné vnitřní systémy zabezpečení kvality; |
| --- | --- |

1.

podporovaly všechny instituce vysokoškolského vzdělávání působící na jejich území, aby v souladu se standardy a hlavními směry zabezpečování kvality v evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání přijatými v Bergenu v souvislosti s boloňským procesem zavedly nebo vytvořily přísné vnitřní systémy zabezpečení kvality;

| 2. | podporovaly všechny agentury zabezpečující kvalitu nebo akreditace, které působí na jejich území, aby byly ve svém hodnocení nezávislé, uplatňovaly prvky zabezpečování kvality stanovené v doporučení 98/561/ES a aby pro účely hodnocení uplatňovaly společný soubor obecných norem a hlavních směrů přijatých v Bergenu. Tyto standardy by měly být dále vypracovány ve spolupráci se zástupci odvětví vysokoškolského vzdělávání. Měly by být uplatňovány takovým způsobem, aby chránily a rozvíjely rozmanitost a inovaci; |
| --- | --- |

2.

podporovaly všechny agentury zabezpečující kvalitu nebo akreditace, které působí na jejich území, aby byly ve svém hodnocení nezávislé, uplatňovaly prvky zabezpečování kvality stanovené v doporučení 98/561/ES a aby pro účely hodnocení uplatňovaly společný soubor obecných norem a hlavních směrů přijatých v Bergenu. Tyto standardy by měly být dále vypracovány ve spolupráci se zástupci odvětví vysokoškolského vzdělávání. Měly by být uplatňovány takovým způsobem, aby chránily a rozvíjely rozmanitost a inovaci;

| 3. | podporovaly zástupce vnitrostátních orgánů, odvětví vysokoškolského vzdělávání a agentur zabezpečujících kvalitu a akreditace, aby spolu se sociálními partnery založili „Evropský registr agentur zabezpečujících kvalitu“ (dále jen „evropský registr“) založený na vnitrostátním přezkumu, které zohledňuje zásady uvedené v příloze, a aby určili podmínky registrace a pravidla pro správu registru; |
| --- | --- |

3.

podporovaly zástupce vnitrostátních orgánů, odvětví vysokoškolského vzdělávání a agentur zabezpečujících kvalitu a akreditace, aby spolu se sociálními partnery založili „Evropský registr agentur zabezpečujících kvalitu“ (dále jen „evropský registr“) založený na vnitrostátním přezkumu, které zohledňuje zásady uvedené v příloze, a aby určili podmínky registrace a pravidla pro správu registru;

| 4. | umožnily institucím vysokoškolského vzdělávání působícím na jejich území vybrat si v evropském registru mezi agenturami zabezpečujícími kvalitu nebo akreditace takovou agenturu, která vyhovuje jejich potřebě a profilu, pokud je to v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy nebo je to povoleno jejich vnitrostátními orgány; |
| --- | --- |

4.

umožnily institucím vysokoškolského vzdělávání působícím na jejich území vybrat si v evropském registru mezi agenturami zabezpečujícími kvalitu nebo akreditace takovou agenturu, která vyhovuje jejich potřebě a profilu, pokud je to v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy nebo je to povoleno jejich vnitrostátními orgány;

| 5. | umožnily institucím vysokoškolského vzdělávání snažit se o doplňující hodnocení jinou agenturou uvedenou v evropském registru, a to například za účelem zlepšení jejich mezinárodní pověsti; |
| --- | --- |

5.

umožnily institucím vysokoškolského vzdělávání snažit se o doplňující hodnocení jinou agenturou uvedenou v evropském registru, a to například za účelem zlepšení jejich mezinárodní pověsti;

| 6. | podporovaly spolupráci mezi agenturami za účelem vybudování vzájemné důvěry a uznávání hodnocení týkajících se zabezpečení kvality a akreditace, a tím přispěly k uznávání kvalifikace pro účely studia či práce v jiné zemi; |
| --- | --- |

6.

podporovaly spolupráci mezi agenturami za účelem vybudování vzájemné důvěry a uznávání hodnocení týkajících se zabezpečení kvality a akreditace, a tím přispěly k uznávání kvalifikace pro účely studia či práce v jiné zemi;

| 7. | zajistily přístup veřejnosti k hodnocením provedeným agenturami zabezpečujícími kvalitu a akreditace, které jsou uvedeny v evropském registru, |
| --- | --- |

7.

zajistily přístup veřejnosti k hodnocením provedeným agenturami zabezpečujícími kvalitu a akreditace, které jsou uvedeny v evropském registru,

VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

| 1. | pokračovala v úzké spolupráci s členskými státy v podpoře spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání, agenturami zabezpečujícími kvalitu a akreditace, příslušnými orgány a jinými subjekty činnými v této oblasti; |
| --- | --- |

1.

pokračovala v úzké spolupráci s členskými státy v podpoře spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání, agenturami zabezpečujícími kvalitu a akreditace, příslušnými orgány a jinými subjekty činnými v této oblasti;

| 2. | předkládala každé tři roky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o pokroku dosaženém v rozvíjení systémů zabezpečování kvality v jednotlivých členských státech a o činnostech v rámci spolupráce na evropské úrovni, včetně pokroku dosaženého při naplňování výše zmíněných cílů. |
| --- | --- |

2.

předkládala každé tři roky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o pokroku dosaženém v rozvíjení systémů zabezpečování kvality v jednotlivých členských státech a o činnostech v rámci spolupráce na evropské úrovni, včetně pokroku dosaženého při naplňování výše zmíněných cílů.

Ve Štrasburku dne 15. února 2006.

Za Evropský parlament

předseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

předseda

H. WINKLER

---

(1)  Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 72.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. října 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 30. ledna 2006.

2

(3)  Úř. věst. L 270, 7.10.1998, s. 56.

3

---

PŘÍLOHA

„Evropský registr agentur zabezpečujících kvalitu“

Registr by měl obsahovat seznam spolehlivých agentur poskytujících členským státům (a veřejným orgánům v rámci členských států) důvěryhodné hodnocení. Měl by být založen na následujících hlavních zásadách:

| 1. | Seznam agentur by měl být sestaven zástupci vnitrostátních orgánů, odvětví vysokoškolského vzdělávání (instituce vysokoškolského vzdělávání, studenti, učitelé a vědci) a agentur zabezpečujících kvalitu a akreditace, které působí v členských státech, spolu se sociálními partnery. |
| --- | --- |

1.

Seznam agentur by měl být sestaven zástupci vnitrostátních orgánů, odvětví vysokoškolského vzdělávání (instituce vysokoškolského vzdělávání, studenti, učitelé a vědci) a agentur zabezpečujících kvalitu a akreditace, které působí v členských státech, spolu se sociálními partnery.

| 2. | Podmínky registrace by mohly mimo jiné zahrnovat:






  i) | úplnou nezávislost při vydání posudku, |
| --- | --- | --- |

2.

Podmínky registrace by mohly mimo jiné zahrnovat:

i)

úplnou nezávislost při vydání posudku,

| ii) | uznávání alespoň tím členským státem, v němž jsou činné (nebo veřejnými orgány v rámci tohoto členského státu), |
| --- | --- |

ii)

uznávání alespoň tím členským státem, v němž jsou činné (nebo veřejnými orgány v rámci tohoto členského státu),

| iii) | uplatňování společného souboru standardů a hlavních směrů uvedených v doporučeních 1 a 2 určených členským státům, |
| --- | --- |

iii)

uplatňování společného souboru standardů a hlavních směrů uvedených v doporučeních 1 a 2 určených členským státům,

| iv) | pravidelné vnější přezkoumání jinou organizací nebo odborníky, včetně zveřejnění kritérií, metod a výsledků takového přezkoumání. |
| --- | --- |

iv)

pravidelné vnější přezkoumání jinou organizací nebo odborníky, včetně zveřejnění kritérií, metod a výsledků takového přezkoumání.

| 3. | V případě prvotního odmítnutí registrace je možné provést přehodnocení na základě dosažených zlepšení. |
| --- | --- |

3.

V případě prvotního odmítnutí registrace je možné provést přehodnocení na základě dosažených zlepšení.

---