# Euroopa Liidu L 91/29.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 91 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide29. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 91

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide29. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 498/2006, 28. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 499/2006, 28. märts 2006, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Indoneesiast ja Malaisiast saadetud Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, olenemata sellest, kas kumariin on deklareeritud Indoneesiast ja Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 500/2006, 28. märts 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2006, 28. märts 2006, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 446/2006 kehtestatud eksporditoetusi | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 502/2006, 28. märts 2006, millega nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordiõiguste ümberjaotus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1081/1999 | 10 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 498/2006, 28. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 499/2006, 28. märts 2006, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Indoneesiast ja Malaisiast saadetud Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, olenemata sellest, kas kumariin on deklareeritud Indoneesiast ja Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 500/2006, 28. märts 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2006, 28. märts 2006, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 446/2006 kehtestatud eksporditoetusi

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 502/2006, 28. märts 2006, millega nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordiõiguste ümberjaotus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1081/1999

10

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2004, riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda veiseliha turustamisega tegelevatele ettevõtetele Brescia provintsis
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1377 all) | 11 |
| | * | Komisjoni otsus, 3. mai 2005, ettevõtete kapitalifondide abikava enterprise capital funds kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1144 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni otsus, 28. märts 2006, millega muudetakse otsust 2006/135/EÜ seoses teatud liikmesriikide A- ja B-piirkonna kehtestamisega kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1144 all)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisjoni otsus, 27. märts 2006, millega muudetakse otsust 1999/217/EÜ söötades kasutatavate lõhna- ja maitseühendite registri kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 899 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni otsus, 6. september 2005, mis käsitleb Kanada Piirivalveametile edastatavates lennureisijate registrites sisalduvate isikuandmete piisavat kaitset
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3248 all)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisjoni otsus, 28. märts 2006, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1321 all)

   (
  1
  ) | 61 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2004, riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda veiseliha turustamisega tegelevatele ettevõtetele Brescia provintsis
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1377 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1377 all)

11

*

Komisjoni otsus, 3. mai 2005, ettevõtete kapitalifondide abikava enterprise capital funds kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1144 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1144 all)

1

16

*

Komisjoni otsus, 28. märts 2006, millega muudetakse otsust 2006/135/EÜ seoses teatud liikmesriikide A- ja B-piirkonna kehtestamisega kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1144 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1144 all)

1

33

*

Komisjoni otsus, 27. märts 2006, millega muudetakse otsust 1999/217/EÜ söötades kasutatavate lõhna- ja maitseühendite registri kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 899 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 899 all)

1

48

*

Komisjoni otsus, 6. september 2005, mis käsitleb Kanada Piirivalveametile edastatavates lennureisijate registrites sisalduvate isikuandmete piisavat kaitset
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3248 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3248 all)

1

49

*

Komisjoni otsus, 28. märts 2006, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1321 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1321 all)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 498/2006,

28. märts 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 28. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 98,7 |
| 204 | 50,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 83,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 119,0 |
| 204 | 54,7 |
| 999 | 86,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,3 |
| 204 | 46,0 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 41,9 |
| 624 | 67,0 |
| 999 | 55,5 |
| 0805 50 10 | 624 | 66,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 76,0 |
| 400 | 126,1 |
| 404 | 92,9 |
| 508 | 82,3 |
| 512 | 74,8 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 81,9 |
| 999 | 89,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 512 | 60,9 |
| 528 | 73,6 |
| 720 | 43,0 |
| 999 | 65,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

98,7

204

50,0

212

102,0

999

83,6

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

119,0

204

54,7

999

86,9

0805 10 20

052

72,3

204

46,0

212

50,4

220

41,9

624

67,0

999

55,5

0805 50 10

624

66,0

999

66,0

0808 10 80

388

76,0

400

126,1

404

92,9

508

82,3

512

74,8

528

90,2

720

81,9

999

89,2

0808 20 50

388

83,2

512

60,9

528

73,6

720

43,0

999

65,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 499/2006,

28. märts 2006,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Indoneesiast ja Malaisiast saadetud Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, olenemata sellest, kas kumariin on deklareeritud Indoneesiast ja Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõikeid 3 ja 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

| (1) | Komisjon on algmääruse artikli 13 lõike 3 alusel saanud taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on algmääruse artikli 13 lõike 3 alusel saanud taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

| (2) | Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) ainsa ühenduse kumariini tootmist esindava tootja nimel 13. veebruaril 2006. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) ainsa ühenduse kumariini tootmist esindava tootja nimel 13. veebruaril 2006. aastal.

B.   TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit kumariin, mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 2932 21 00 all (“vaatlusalune toode”). Nimetatud kood on esitatud ainult teadmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit kumariin, mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 2932 21 00 all (“vaatlusalune toode”). Nimetatud kood on esitatud ainult teadmiseks.

| (4) | Uurimisalune toode on Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariin (“uurimisalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse samade koodide all kui vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(4)

Uurimisalune toode on Indoneesiast ja Malaisiast saadetud kumariin (“uurimisalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse samade koodide all kui vaatlusalust toodet.

C.   JÕUSOLEVAD MEETMED

| (5) | Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 (2) kehtestatud dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(5)

Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on nõukogu määrusega (EÜ) nr 769/2002 (2) kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

D.   PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale selle ümberlaadimisega Indoneesias ja Malaisias. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et Hiina Rahvavabariigist pärit kumariini impordi suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale selle ümberlaadimisega Indoneesias ja Malaisias.

| (7) | Esitatud tõendid on järgmised: | Taotluses näidatakse, et Hiina Rahvavabariigi, Indoneesia ja Malaisia ekspordis ühendusse on toimunud märgatavad muutused seejärel, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed, ning sellisele muutusele pole muud põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine. |
| --- | --- | --- |

(7)

Esitatud tõendid on järgmised:

Taotluses näidatakse, et Hiina Rahvavabariigi, Indoneesia ja Malaisia ekspordis ühendusse on toimunud märgatavad muutused seejärel, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed, ning sellisele muutusele pole muud põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine.

| | Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini ümberlaadimisest Indoneesias ja Malaisias. |
| --- | --- |

Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini ümberlaadimisest Indoneesias ja Malaisias.

| | Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguse kui ka hinna osas. Märgatavate kumariinikoguste import Indoneesiast ja Malaisiast asendab tõenäoliselt vaatlusaluse toote importi. Lisaks on piisavaid tõendeid, et impordi suurenemine toimus meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus tuvastatud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga. |
| --- | --- |

Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguse kui ka hinna osas. Märgatavate kumariinikoguste import Indoneesiast ja Malaisiast asendab tõenäoliselt vaatlusaluse toote importi. Lisaks on piisavaid tõendeid, et impordi suurenemine toimus meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus tuvastatud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga.

| | Taotluses on ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et kumariini müüakse dumpinguhinnaga, võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

Taotluses on ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et kumariini müüakse dumpinguhinnaga, võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega.

| | Kui uurimise käigus tuvastatakse ka teisi Indoneesias ja Malaisias teostatavaid algmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid peale ümberlaadimise, võib uurimine hõlmata ka neid. |
| --- | --- |

Kui uurimise käigus tuvastatakse ka teisi Indoneesias ja Malaisias teostatavaid algmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid peale ümberlaadimise, võib uurimine hõlmata ka neid.

E.   MENETLUS

| (8) | Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali, mis õigustab uurimise alustamist vastavalt algmääruse artiklile 13 ning registreerimisnõude kehtestamist Indoneesiast ja Malaisiast lähetatava kumariini impordi suhtes vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast ja Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(8)

Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali, mis õigustab uurimise alustamist vastavalt algmääruse artiklile 13 ning registreerimisnõude kehtestamist Indoneesiast ja Malaisiast lähetatava kumariini impordi suhtes vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indoneesiast ja Malaisiast pärinevana või mitte.

a)   Küsimustikud

| (9) | Uurimise jaoks vajalikuks peetava teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud Indoneesias ja Malaisias asuvatele eksportijatele/tootjatele ning eksportijate/tootjate liitudele, Hiina Rahvavabariigis asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate liitudele ning ühenduses asuvatele importijatele ja importijate liitudele, kes tegid koostööd meetmete kehtestamiseni viinud uurimises või keda on nimetatud taotluses, ning Hiina Rahvavabariigi, Indoneesia ja Malaisia asutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka ühenduse tootmisharult. |
| --- | --- |

(9)

Uurimise jaoks vajalikuks peetava teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud Indoneesias ja Malaisias asuvatele eksportijatele/tootjatele ning eksportijate/tootjate liitudele, Hiina Rahvavabariigis asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate liitudele ning ühenduses asuvatele importijatele ja importijate liitudele, kes tegid koostööd meetmete kehtestamiseni viinud uurimises või keda on nimetatud taotluses, ning Hiina Rahvavabariigi, Indoneesia ja Malaisia asutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka ühenduse tootmisharult.

| (10) | Igal juhul peaksid kõik huvitatud pooled viivitamata, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul võtma ühendust komisjoniga, et saada teada, kas neid on taotluses nimetatud, ning vajaduse korral taotlema käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul küsimustikku, kuna käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaeg kehtib kõikide huvitatud poolte suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Igal juhul peaksid kõik huvitatud pooled viivitamata, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul võtma ühendust komisjoniga, et saada teada, kas neid on taotluses nimetatud, ning vajaduse korral taotlema käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul küsimustikku, kuna käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaeg kehtib kõikide huvitatud poolte suhtes.

| (11) | Hiina Rahvavabariigi, Indoneesia ja Malaisia asutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(11)

Hiina Rahvavabariigi, Indoneesia ja Malaisia asutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

b)   Teabe kogumine ja poolte ärakuulamine

| (12) | Kõigil huvitatud pooltel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendusmaterjal. Lisaks võib komisjon huvitatud pooled ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks erilised põhjused. |
| --- | --- |

(12)

Kõigil huvitatud pooltel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendusmaterjal. Lisaks võib komisjon huvitatud pooled ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks erilised põhjused.

c)   Vabastus impordi registreerimise nõudest või meetmetest

| (13) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist.

| (14) | Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool ühendust, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 teha erandeid vaatlusaluse toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega. |
| --- | --- |

(14)

Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool ühendust, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 teha erandeid vaatlusaluse toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

| (15) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, siis võiks dumpinguvastaste tollimaksude asjakohase summa tagasiulatuvalt sisse nõuda sellise Indoneesiast ja Malaisiast saadetud impordi registreerimise kuupäevast arvates. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, siis võiks dumpinguvastaste tollimaksude asjakohase summa tagasiulatuvalt sisse nõuda sellise Indoneesiast ja Malaisiast saadetud impordi registreerimise kuupäevast arvates.

G.   TÄHTAJAD

| (16) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul






  — | huvitatud pooled saavad endast komisjonile teatada, oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ning esitada vastused küsimustikule või anda muud teavet, mida tuleb uurimise käigus arvesse võtta, |
| --- | --- | --- |

(16)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul

—

huvitatud pooled saavad endast komisjonile teatada, oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ning esitada vastused küsimustikule või anda muud teavet, mida tuleb uurimise käigus arvesse võtta,

| — | Indoneesias ja Malaisias asuvad tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest, |
| --- | --- |

—

Indoneesias ja Malaisias asuvad tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest,

| — | huvitatud pooled võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud pooled võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

| (17) | Juhitakse tähelepanu asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud pool on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

(17)

Juhitakse tähelepanu asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud pool on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖST KEELDUMINE

| (18) | Kui mõni huvitatud pool ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(18)

Kui mõni huvitatud pool ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

| (19) | Kui selgub, et huvitatud pool on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral, |
| --- | --- |

(19)

Kui selgub, et huvitatud pool on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõikele 3 algatatakse uurimine, et määrata kindlaks, kas Indoneesiast ja Malaisiast ühendusse lähetatava kumariini impordi puhul (olenemata sellest, kas see on pärit Indoneesiast ja Malaisiast või mitte), mis kuulub CN-koodi ex 2932 21 00 (TARICi kood 2932210016) alla, hoitakse kõrvale määrusega (EÜ) nr 769/2002 kehtestatud meetmetest.

Artikkel 2

Tolliasutused peavad määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohased meetmed, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 osutatud toote import ühendusse.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

Komisjon võib määrusega teha tolliasutustele ülesandeks lõpetada selliste toodete impordi registreerimine, mille on valmistanud tootjad, kes on taotlenud vabastust registreerimisest ja kelle suhtes on leitud, et nad ei hoidu dumpinguvastastest meetmetest kõrvale.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleks komisjonilt küsida 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kõik huvitatud pooled, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Indoneesias ja Malaisias asuvad tootjad, kes taotlevad vabastust registreerimisnõudest või meetmetest, peaksid esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 40-päevase tähtaja jooksul.

4.   Huvitatud pooled võivad sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Mis tahes asjakohane teave, kõik ärakuulamistaotlused, küsimustiku saamise taotlused, aga ka vabastuse taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti); taotluses tuleb näidata huvitatud poole nimi, aadress, e-posti aadress ning telefoni- ja faksinumber. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud pooled käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (piiratud) (3) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “For inspection by interested parties” (kontrollimiseks huvitatud pooltele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (+32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks: (+32 2) 295 65 05

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 123, 9.5.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1854/2003 (ELT L 272, 23.10.2003, lk 1).

2

(3)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

3

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 500/2006,

28. märts 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 494/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 494/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 89, 28.3.2006, lk 20.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 29. märtsist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 35,47 | 0,65 |
| 1701 11 90 (1) | 35,47 | 4,26 |
| 1701 12 10 (1) | 35,47 | 0,51 |
| 1701 12 90 (1) | 35,47 | 3,97 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

35,47

0,65

1701 11 90 (1)

35,47

4,26

1701 12 10 (1)

35,47

0,51

1701 12 90 (1)

35,47

3,97

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 501/2006,

28. märts 2006,

millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 446/2006 kehtestatud eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 446/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 446/2006. (2)

| (2) | Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 446/2006 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta, |
| --- | --- |

(2)

Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 446/2006 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud töötlemata ja denatureerimata kujul eksporditavate toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 446/2006 kehtestatud eksporditoetusi muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 80, 17.3.2006, lk 40.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED ALETES 29. MÄRTSIST 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 23,53 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 23,53 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 25,58 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR 100 kg kohta | 25,58 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,2717 |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

23,53 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

23,53 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR 100 kg kohta

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR 100 kg kohta

25,58

1701 99 10 9950

S00

EUR 100 kg kohta

25,58

1701 99 90 9100

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,2717

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 502/2006,

28. märts 2006,

millega nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordiõiguste ümberjaotus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1081/1999

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. mai 1999. aasta määrust, millega avatakse teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine, tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1012/98 ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1143/98, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikliga 1 nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate kahe tariifikvoodi, kummaski 5 000 pead, avamine ajavahemikuks 1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006. Nimetatud määruse artikliga 9 nähakse ette kummagi tariifikvoodi koguste, mille kohta ei ole 15. märtsiks 2006 impordilitsentsi taotlust esitatud, ümberjaotus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 9 lõikes 1 nimetatud koguseid suurendatakse järgmiselt:

| — | 4 163 pead järjekorranumbri 09.0001 puhul, |
| --- | --- |

—

4 163 pead järjekorranumbri 09.0001 puhul,

| — | 3 458 pead järjekorranumbri 09.0003 puhul. |
| --- | --- |

—

3 458 pead järjekorranumbri 09.0003 puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29 märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 131, 27.5.1999, lk 15. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1096/2001 (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 33).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/11

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2004,

riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda veiseliha turustamisega tegelevatele ettevõtetele Brescia provintsis

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1377 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2006/249/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 teise lõike esimest lõiku,

olles nimetatud artikli kohaselt kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 27. juuli 2001. aasta kirjaga, mis on registreeritud 1. augustil 2001. aastal, teatas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile abist, mis on suunatud veiseliha päritolu ja kvaliteedi kontrollimise seadmete ostmise toetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

27. juuli 2001. aasta kirjaga, mis on registreeritud 1. augustil 2001. aastal, teatas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile abist, mis on suunatud veiseliha päritolu ja kvaliteedi kontrollimise seadmete ostmise toetamiseks.

| (2) | 15. oktoobri 2001. aasta kirjaga, mis on registreeritud 16. oktoobril 2001. aastal, ja 26. veebruari 2002. aasta kirjaga, mis on registreeritud 27. veebruaril 2002. aastal, edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile lisateavet, mida komisjon Itaalia võimudelt 12. septembri 2001. aasta ja 28. novembri 2001. aasta kirjadega nõudis. |
| --- | --- |

(2)

15. oktoobri 2001. aasta kirjaga, mis on registreeritud 16. oktoobril 2001. aastal, ja 26. veebruari 2002. aasta kirjaga, mis on registreeritud 27. veebruaril 2002. aastal, edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile lisateavet, mida komisjon Itaalia võimudelt 12. septembri 2001. aasta ja 28. novembri 2001. aasta kirjadega nõudis.

| (3) | 24. aprilli 2002. aasta kirjaga teavitas Euroopa Komisjon Itaaliat oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(3)

24. aprilli 2002. aasta kirjaga teavitas Euroopa Komisjon Itaaliat oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1)18. juunil 2002. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1)18. juunil 2002. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta.

| (5) | Komisjon ei ole selles küsimuses kolmandatelt huvitatud isikutelt märkusi saanud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei ole selles küsimuses kolmandatelt huvitatud isikutelt märkusi saanud.

| (6) | 25. juuni 2002. aasta kirjaga, mis on registreeritud 27. juunil 2002. aastal, edastas Itaalia komisjonile lisateavet kavandatud meetme kohta. |
| --- | --- |

(6)

25. juuni 2002. aasta kirjaga, mis on registreeritud 27. juunil 2002. aastal, edastas Itaalia komisjonile lisateavet kavandatud meetme kohta.

II.   ABI KIRJELDUS

| (7) | Abi andmine veise- ja vasikaliha päritolu ja kvaliteedi kontrollimise seadmete ostmise toetamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Abi andmine veise- ja vasikaliha päritolu ja kvaliteedi kontrollimise seadmete ostmise toetamiseks.

| (8) | Meetmega kavandatud eelarve on 103 291,38 eurot (ehk 200 miljonit Itaalia liiri) Brescia kaubanduskojalt. |
| --- | --- |

(8)

Meetmega kavandatud eelarve on 103 291,38 eurot (ehk 200 miljonit Itaalia liiri) Brescia kaubanduskojalt.

| (9) | 2001. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(9)

2001. aasta lõpuni.

| (10) | Väikese või keskmise suurusega kaubandusettevõtted, kelle töötajate arv on väiksem kui 20 või sellega võrdne, kelle ametlik asukoht ja tegutsemiskoht on Brescia provintsis, kellel ei ole ühtegi menetluses olevat kohtuasja seoses sotsiaalkindlustusasutustega, kes on tasunud kaubanduskoja liikmemaksud, kellele kohus ei ole määranud haldurit, kes ei ole sõlminud kokkulepet võlausaldajatega ning kelle kohta ei ole algatatud pankrotimenetlust. |
| --- | --- |

(10)

Väikese või keskmise suurusega kaubandusettevõtted, kelle töötajate arv on väiksem kui 20 või sellega võrdne, kelle ametlik asukoht ja tegutsemiskoht on Brescia provintsis, kellel ei ole ühtegi menetluses olevat kohtuasja seoses sotsiaalkindlustusasutustega, kes on tasunud kaubanduskoja liikmemaksud, kellele kohus ei ole määranud haldurit, kes ei ole sõlminud kokkulepet võlausaldajatega ning kelle kohta ei ole algatatud pankrotimenetlust.

| (11) | Meetme eesmärgiks on anda toetust arvutisüsteemiga seotud kaalude ostmiseks (riistvara ja tarkvara), mis võimaldavad tuvastada veiseliha päritolu ja teostada Brescia provintsi piima ja veiseliha kvaliteedi parandamise keskusel kontrolli. |
| --- | --- |

(11)

Meetme eesmärgiks on anda toetust arvutisüsteemiga seotud kaalude ostmiseks (riistvara ja tarkvara), mis võimaldavad tuvastada veiseliha päritolu ja teostada Brescia provintsi piima ja veiseliha kvaliteedi parandamise keskusel kontrolli.

| (12) | Meetme algvariandis olid abisaajad liha müügiga tegelevad kolmanda sektori väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ja palju vähemal määral ettevõtted, kes müüvad liha otse tarbijale. Viimased hiljem siiski välistati, nagu täpsustasid Itaalia ametivõimud 25. juuni 2002. aasta kirjaga. Meetme lõplikus variandis võivad abi saada vaid turustamisega tegelevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (lihakauplused), kes müüvad sertifikaadiga veiseliha |
| --- | --- |

(12)

Meetme algvariandis olid abisaajad liha müügiga tegelevad kolmanda sektori väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ja palju vähemal määral ettevõtted, kes müüvad liha otse tarbijale. Viimased hiljem siiski välistati, nagu täpsustasid Itaalia ametivõimud 25. juuni 2002. aasta kirjaga. Meetme lõplikus variandis võivad abi saada vaid turustamisega tegelevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (lihakauplused), kes müüvad sertifikaadiga veiseliha

| (13) | Meetme algvariandis oli abi osatähtsus kohandatud järgmiselt: | 40% kaalude ostuhinnast liha turustamisega tegelevatele ettevõtetele; |
| --- | --- | --- |

(13)

Meetme algvariandis oli abi osatähtsus kohandatud järgmiselt:

40% kaalude ostuhinnast liha turustamisega tegelevatele ettevõtetele;

| | 50% ettevõtetele, kes müüvad liha otse tarbijale provintsi ebasoodsates piirkondades; |
| --- | --- |

50% ettevõtetele, kes müüvad liha otse tarbijale provintsi ebasoodsates piirkondades;

| | 40% ettevõtetele, kes müüvad liha otse tarbijale provintsi ülejäänud piirkondades; |
| --- | --- |

40% ettevõtetele, kes müüvad liha otse tarbijale provintsi ülejäänud piirkondades;

| | Liha otse turustavate ettevõtete kõrvalejätmise tulemusel kinnitati edaspidi abi osatähtsuseks siiski 40%. |
| --- | --- |

Liha otse turustavate ettevõtete kõrvalejätmise tulemusel kinnitati edaspidi abi osatähtsuseks siiski 40%.

| (14) | Eraldatava abi piirmääraks on kinnitatud 1 291,15 eurot (2,5 miljonit Itaalia liiri) ettevõtte kohta. |
| --- | --- |

(14)

Eraldatava abi piirmääraks on kinnitatud 1 291,15 eurot (2,5 miljonit Itaalia liiri) ettevõtte kohta.

| (15) | Abi ei ole liidetav teiste abidega, mida riik või teised avalik-õiguslikud üksused eraldada võivad. |
| --- | --- |

(15)

Abi ei ole liidetav teiste abidega, mida riik või teised avalik-õiguslikud üksused eraldada võivad.

| (16) | Enne osalemiskutse avaldamise kuupäeva esitatud taotlusi ei rahuldata. Abi eraldamine sõltub lisaks komisjoni antud heakskiidust. |
| --- | --- |

(16)

Enne osalemiskutse avaldamise kuupäeva esitatud taotlusi ei rahuldata. Abi eraldamine sõltub lisaks komisjoni antud heakskiidust.

III.   ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKES 2 SÄTESTATUD MENETLUSE ALGATAMINE

| (17) | Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse, kuna tal oli kahtlusi kava kokkusobivuses ühisturuga. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse, kuna tal oli kahtlusi kava kokkusobivuses ühisturuga.

| (18) | Komisjoni kahtlusi abi kokkusobivuse kohta ühisturuga põhjustasid peamiselt mõned lüngad Itaalia edastatud teabes. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni kahtlusi abi kokkusobivuse kohta ühisturuga põhjustasid peamiselt mõned lüngad Itaalia edastatud teabes.

| (19) | Esiteks ei esitanud Itaalia ametivõimud mingeid andmeid keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumnormide järgimise kohta. Kaubanduskoda piirdus vaid märkusega, et eespool nimetatud normide järgimine ei kuulu tema pädevusse. |
| --- | --- |

(19)

Esiteks ei esitanud Itaalia ametivõimud mingeid andmeid keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumnormide järgimise kohta. Kaubanduskoda piirdus vaid märkusega, et eespool nimetatud normide järgimine ei kuulu tema pädevusse.

| (20) | Teiseks ei esitanud kaubanduskoda mingeid kommentaare kõnealuste toodete turuväljundite kohta. |
| --- | --- |

(20)

Teiseks ei esitanud kaubanduskoda mingeid kommentaare kõnealuste toodete turuväljundite kohta.

| (21) | Need puudujäägid tekitasid komisjonis kahtlusi teatavate tingimuste järgimise osas, mis on sätestatud ühenduse põllumajandussektori riigiabi suuniste punktides 4.2 ja 4.3. |
| --- | --- |

(21)

Need puudujäägid tekitasid komisjonis kahtlusi teatavate tingimuste järgimise osas, mis on sätestatud ühenduse põllumajandussektori riigiabi suuniste punktides 4.2 ja 4.3.

| (22) | Veel üks esialgse läbivaatamise käigus ilmnenud probleem käsitleb kontrolli selle üle, et abi ei kumuleeruks. Kava ülesehitust arvesse võttes soovitas komisjon luua abi kumuleerimise ärahoidmiseks kontrollisüsteemi koostöös Lombardia maakonna võimuorganitega. Komisjonile edastatud lisateabest selgub, et kaubanduskoda oleks valmis kontrollima 10% esitatud taotlustest. Selline kontroll on ebapiisav, kuna ei võimalda komisjonil välistada võimalust, et abisaajad kasutavad mitmest allikast saadud abi, mille tagajärjeks oleks oht ületada vastuvõetavad piirmäärad. |
| --- | --- |

(22)

Veel üks esialgse läbivaatamise käigus ilmnenud probleem käsitleb kontrolli selle üle, et abi ei kumuleeruks. Kava ülesehitust arvesse võttes soovitas komisjon luua abi kumuleerimise ärahoidmiseks kontrollisüsteemi koostöös Lombardia maakonna võimuorganitega. Komisjonile edastatud lisateabest selgub, et kaubanduskoda oleks valmis kontrollima 10% esitatud taotlustest. Selline kontroll on ebapiisav, kuna ei võimalda komisjonil välistada võimalust, et abisaajad kasutavad mitmest allikast saadud abi, mille tagajärjeks oleks oht ületada vastuvõetavad piirmäärad.

IV.   ITAALIA KOMMENTAARID

| (23) | 25. juuni 2002. aasta kirjaga, mis on registreeritud 26. juunil 2002. aastal, võttis Itaalia kohustuse anda abi vaid lihamüüjatele, kes turustavad sertifikaadiga veiseliha vastavalt põllumajandus- ja metsanduspoliitika ministeeriumis heakskiidetud spetsifikaadile. Neid ettevõtteid kontrollitakse eelnevalt keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu normide järgimise seisukohast. |
| --- | --- |

(23)

25. juuni 2002. aasta kirjaga, mis on registreeritud 26. juunil 2002. aastal, võttis Itaalia kohustuse anda abi vaid lihamüüjatele, kes turustavad sertifikaadiga veiseliha vastavalt põllumajandus- ja metsanduspoliitika ministeeriumis heakskiidetud spetsifikaadile. Neid ettevõtteid kontrollitakse eelnevalt keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu normide järgimise seisukohast.

| (24) | Itaalia täpsustas veel, et turustuskanalid on tagatud, kuna abisaajad on jaekaubandusega tegelevad ettevõtted. |
| --- | --- |

(24)

Itaalia täpsustas veel, et turustuskanalid on tagatud, kuna abisaajad on jaekaubandusega tegelevad ettevõtted.

| (25) | Et abi ei kumuleeruks, on Itaalia võimud nõude järgimise osas taganud, et nad jälgivad koostöös Lombardia kohalike võimuasutustega kõigi abisaajate puhul abide kattuvuse reegli järgimist. |
| --- | --- |

(25)

Et abi ei kumuleeruks, on Itaalia võimud nõude järgimise osas taganud, et nad jälgivad koostöös Lombardia kohalike võimuasutustega kõigi abisaajate puhul abide kattuvuse reegli järgimist.

V.   HINNANG ABILE

| (26) | ELi asutamislepingu artikli 87 esimese lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu, kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kõnealuse otsusega kavandatud meetmed vastavad sellele määratlusele järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

(26)

ELi asutamislepingu artikli 87 esimese lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu, kui see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kõnealuse otsusega kavandatud meetmed vastavad sellele määratlusele järgmistel põhjustel:

| (27) | Kaubanduskoja finantseeringut tuleb vaadelda kui riiklikku rahastamist asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna ettevõtte osalemine sellistes avalik-õiguslikes asutustes on kohustuslik, nagu ka nende poolt makstud osamaksud. Lisaks on komisjon juba varemgi käsitlenud Itaalia kaubanduskodade võetud meetmeid riigiabidena. (2) |
| --- | --- |

(27)

Kaubanduskoja finantseeringut tuleb vaadelda kui riiklikku rahastamist asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna ettevõtte osalemine sellistes avalik-õiguslikes asutustes on kohustuslik, nagu ka nende poolt makstud osamaksud. Lisaks on komisjon juba varemgi käsitlenud Itaalia kaubanduskodade võetud meetmeid riigiabidena. (2)

| (28) | Meetmed soodustavad põllumajandustoodete turustamise sektori teatavaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid. |
| --- | --- |

(28)

Meetmed soodustavad põllumajandustoodete turustamise sektori teatavaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid.

| (29) | Need meetmed võivad mõjutada kaubavahetust, arvestades töödeldud toodete turustamise tähtsust (viimased moodustavad olulise osa põllumajandustoodete kaubandusest ja kui tuua vaid üks näide, siis on Itaalia põllumajandustoodete kaubanduse impordimaht 1988. aastal 15,222 miljardit eküüd ja ekspordimaht 9,679 miljardit eküüd; samal aastal oli kogu ELi põllumajandustoodete kaubanduse impordimaht 128,256 miljardit eküüd ja ekspordimaht 132,458 miljardit eküüd). |
| --- | --- |

(29)

Need meetmed võivad mõjutada kaubavahetust, arvestades töödeldud toodete turustamise tähtsust (viimased moodustavad olulise osa põllumajandustoodete kaubandusest ja kui tuua vaid üks näide, siis on Itaalia põllumajandustoodete kaubanduse impordimaht 1988. aastal 15,222 miljardit eküüd ja ekspordimaht 9,679 miljardit eküüd; samal aastal oli kogu ELi põllumajandustoodete kaubanduse impordimaht 128,256 miljardit eküüd ja ekspordimaht 132,458 miljardit eküüd).

| (30) | Siiski võib asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel erandina mõnda meedet käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(30)

Siiski võib asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel erandina mõnda meedet käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

| (31) | Arvestades ülalkirjeldatud meetme olemust, saab käesoleval juhul toetuda ainult asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandile, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades ülalkirjeldatud meetme olemust, saab käesoleval juhul toetuda ainult asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandile, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (32) | Et kasutada asutamislepingu artikli 87, lõike 3 punktis c sätestatud erandit, peavad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegeleva sektori investeeringutoetused olema kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) (3) asjakohaste sätetega. Kui nimetatud määrust ei kohaldata või kui kõik seal esitatud kriteeriumid ei ole täidetud, tuleb abi hinnata vastavalt ühenduse suunistele riigiabi kohta põllumajandussektoris (4) (edaspidi “ühenduse suunised”). |
| --- | --- |

(32)

Et kasutada asutamislepingu artikli 87, lõike 3 punktis c sätestatud erandit, peavad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegeleva sektori investeeringutoetused olema kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) (3) asjakohaste sätetega. Kui nimetatud määrust ei kohaldata või kui kõik seal esitatud kriteeriumid ei ole täidetud, tuleb abi hinnata vastavalt ühenduse suunistele riigiabi kohta põllumajandussektoris (4) (edaspidi “ühenduse suunised”).

| (33) | Kuna kõnealune kava piirdub väikeste ja keskmise suurusega turustamisega tegelevate ettevõtetega, siis kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1/2004. Peamiselt põllumajandustoodete töötlemise ja/või turustamise sektori investeeringutoetuste puhul tuleb abi kokkusobivuse hindamisel tugineda nimetatud määruse artiklile 7. |
| --- | --- |

(33)

Kuna kõnealune kava piirdub väikeste ja keskmise suurusega turustamisega tegelevate ettevõtetega, siis kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1/2004. Peamiselt põllumajandustoodete töötlemise ja/või turustamise sektori investeeringutoetuste puhul tuleb abi kokkusobivuse hindamisel tugineda nimetatud määruse artiklile 7.

| (34) | Vastavalt määruse nr 1/2004 artiklile 7 võib põllumajandustoodete töötlemise ja/või turustamise sektoris anda investeeringutoetust, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | abisaajad peavad olema majanduslikult elujõulised ettevõtted; |
| --- | --- | --- |

(34)

Vastavalt määruse nr 1/2004 artiklile 7 võib põllumajandustoodete töötlemise ja/või turustamise sektoris anda investeeringutoetust, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

abisaajad peavad olema majanduslikult elujõulised ettevõtted;

| b) | need ettevõtted peavad vastama keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu suhtes esitatavatele miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

b)

need ettevõtted peavad vastama keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu suhtes esitatavatele miinimumnõuetele.

| c) | abi osatähtsus ei tohi ületada 50% abikõlblikest investeeringutest sihtala 1 piirkondades ja 40% teistes piirkondades. |
| --- | --- |

c)

abi osatähtsus ei tohi ületada 50% abikõlblikest investeeringutest sihtala 1 piirkondades ja 40% teistes piirkondades.

| d) | abikõlblikeks kuludeks loetakse kinnisvara ehitamine, omandamine ja parandamine, uued materjalid ja seadmed, üldkulud; |
| --- | --- |

d)

abikõlblikeks kuludeks loetakse kinnisvara ehitamine, omandamine ja parandamine, uued materjalid ja seadmed, üldkulud;

| e) | asjaomastel toodetel peavad olema normaalsed turuväljundid. Normaalset turuväljundit peab hindama avalik asutus või kolmas osapool, kellel ei ole mingeid seoseid abisaajaga; |
| --- | --- |

e)

asjaomastel toodetel peavad olema normaalsed turuväljundid. Normaalset turuväljundit peab hindama avalik asutus või kolmas osapool, kellel ei ole mingeid seoseid abisaajaga;

| f) | abi ei tohi piirata teatud põllumajandustoodetega. |
| --- | --- |

f)

abi ei tohi piirata teatud põllumajandustoodetega.

| (35) | Siiski selgub meetme kirjeldusest, et vastupidiselt ülaltoodud kriteeriumile f, on kõnealused investeeringud piiratud veiseliha sektoriga. Järelikult ei ole kõik määruse nr 1/2004 kriteeriumid täidetud ning abi tuleb hinnata suuniste põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Siiski selgub meetme kirjeldusest, et vastupidiselt ülaltoodud kriteeriumile f, on kõnealused investeeringud piiratud veiseliha sektoriga. Järelikult ei ole kõik määruse nr 1/2004 kriteeriumid täidetud ning abi tuleb hinnata suuniste põhjal.

| (36) | 25. juuni 2002. aasta kirjaga on Itaalia võimud täpsustanud, et abi antakse eranditult turustamisega tegelevatele ettevõtetele (lihakauplustele), kes turustavad sertifikaadiga veiseliha. Arvestades seda muudatust, on sätted, mida tuleb järgida, et võiks kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, esitatud põllumajanduse suuniste artikli 4 lõikes 5 (“põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringutoetused”). |
| --- | --- |

(36)

25. juuni 2002. aasta kirjaga on Itaalia võimud täpsustanud, et abi antakse eranditult turustamisega tegelevatele ettevõtetele (lihakauplustele), kes turustavad sertifikaadiga veiseliha. Arvestades seda muudatust, on sätted, mida tuleb järgida, et võiks kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, esitatud põllumajanduse suuniste artikli 4 lõikes 5 (“põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringutoetused”).

| (37) | Vastavalt suuniste artikli 4 lõikele 2 võib eraldada investeeringutoetuseid põllumajandustoodete töötlemise ja/või turustamise sektoris, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | abisaajad peavad olema majanduslikult elujõulised ettevõtted; |
| --- | --- | --- |

(37)

Vastavalt suuniste artikli 4 lõikele 2 võib eraldada investeeringutoetuseid põllumajandustoodete töötlemise ja/või turustamise sektoris, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

abisaajad peavad olema majanduslikult elujõulised ettevõtted;

| b) | need ettevõtted peavad vastama keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu suhtes esitatavatele miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

b)

need ettevõtted peavad vastama keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu suhtes esitatavatele miinimumnõuetele.

| c) | abi osatähtsus ei tohi ületada 50% abikõlblikest investeeringutest sihtala 1 piirkondades ja 40% teistes piirkondades. |
| --- | --- |

c)

abi osatähtsus ei tohi ületada 50% abikõlblikest investeeringutest sihtala 1 piirkondades ja 40% teistes piirkondades.

| d) | abikõlblike kulude hulka kuuluvad kinnisvara ehitamine, omandamine ja parandamine, uued materjalid ja seadmed ning üldkulud; |
| --- | --- |

d)

abikõlblike kulude hulka kuuluvad kinnisvara ehitamine, omandamine ja parandamine, uued materjalid ja seadmed ning üldkulud;

asjaomastel toodetel peavad olema normaalsed turuväljundid.

| (38) | Elujõulisuse tagamiseks abisaajatele kehtestatud tingimused, eelkõige nende ettevõtete välistamine, kellele kohus on määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega ning kelle kohta on algatatud pankrotimenetlus, tagavad punktis a sätestatud kriteeriumi järgimise. |
| --- | --- |

(38)

Elujõulisuse tagamiseks abisaajatele kehtestatud tingimused, eelkõige nende ettevõtete välistamine, kellele kohus on määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega ning kelle kohta on algatatud pankrotimenetlus, tagavad punktis a sätestatud kriteeriumi järgimise.

| (39) | Keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumnõuete järgimine on üks põhjustest, mille tõttu komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse ning 25. juuni 2002. aasta kirjaga võtsid Itaalia võimud endale kohustuse anda abi vaid lihamüüjatele, kes turustavad sertifikaadiga veiseliha vastavalt põllumajandus- ja metsanduspoliitika ministeeriumis heakskiidetud spetsifikaadile. Neid ettevõtteid kontrollitakse eelnevalt keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu nõuete järgimise seisukohast. Järelikult võib öelda, et punktis b sätestatud kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(39)

Keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu miinimumnõuete järgimine on üks põhjustest, mille tõttu komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse ning 25. juuni 2002. aasta kirjaga võtsid Itaalia võimud endale kohustuse anda abi vaid lihamüüjatele, kes turustavad sertifikaadiga veiseliha vastavalt põllumajandus- ja metsanduspoliitika ministeeriumis heakskiidetud spetsifikaadile. Neid ettevõtteid kontrollitakse eelnevalt keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu nõuete järgimise seisukohast. Järelikult võib öelda, et punktis b sätestatud kriteerium on täidetud.

| (40) | Arvestades, et abi võivad saada vaid turustamisega tegelevad ettevõtted, on abi osatähtsuseks määratud 40% abikõlblikest kuludest ilma kohandamisvõimaluseta. See osatähtsus vastab ülaltoodud kriteeriumile c. |
| --- | --- |

(40)

Arvestades, et abi võivad saada vaid turustamisega tegelevad ettevõtted, on abi osatähtsuseks määratud 40% abikõlblikest kuludest ilma kohandamisvõimaluseta. See osatähtsus vastab ülaltoodud kriteeriumile c.

| (41) | Abi antakse kaalude ostmiseks, need on seadmed, mida hõlmab punktis d sätestatud abikõlblike kulude määratlus. |
| --- | --- |

(41)

Abi antakse kaalude ostmiseks, need on seadmed, mida hõlmab punktis d sätestatud abikõlblike kulude määratlus.

| (42) | Turuväljundite osas edastasid Itaalia võimud 25. juuni 2002. aasta kirjas teabe, mille puudumine oli tekitanud komisjonis kahtlusi abi kokkusobivuses ühisturuga. Arvestades, et abisaajad on majanduslikult elujõulised turustamisega tegelevad ettevõtted ning et kavandatud investeering ei sisalda tootmisvõimsuse suurendamist, võib öelda, et punktis d sätestatud kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(42)

Turuväljundite osas edastasid Itaalia võimud 25. juuni 2002. aasta kirjas teabe, mille puudumine oli tekitanud komisjonis kahtlusi abi kokkusobivuses ühisturuga. Arvestades, et abisaajad on majanduslikult elujõulised turustamisega tegelevad ettevõtted ning et kavandatud investeering ei sisalda tootmisvõimsuse suurendamist, võib öelda, et punktis d sätestatud kriteerium on täidetud.

| (43) | Üks teine aspekt, mis viis komisjoni otsusele algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, oli kontrollimehhanism abide kumuleerumise ärahoidmiseks, mis tundus ebapiisav. Itaalia võimud kohustusid oma 25. juuni 2002. aasta kirjas kontrollima kõiki abitaotlusi koostöös Lombardia maakonnaga. Seega olid komisjoni kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(43)

Üks teine aspekt, mis viis komisjoni otsusele algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, oli kontrollimehhanism abide kumuleerumise ärahoidmiseks, mis tundus ebapiisav. Itaalia võimud kohustusid oma 25. juuni 2002. aasta kirjas kontrollima kõiki abitaotlusi koostöös Lombardia maakonnaga. Seega olid komisjoni kahtlused hajutatud.

VI.   KOKKUVÕTE

| (44) | Arvestades eespool öeldut, leiab komisjon, et abi, mida Brescia kaubanduskoda kavatseb eraldada liha turustamisega tegelevatele ettevõtetele kaalude ostmiseks, on ühisturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas põllumajanduse suuniste punktiga 4.2. Järelikult võib sellele kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, |
| --- | --- |

(44)

Arvestades eespool öeldut, leiab komisjon, et abi, mida Brescia kaubanduskoda kavatseb eraldada liha turustamisega tegelevatele ettevõtetele kaalude ostmiseks, on ühisturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas põllumajanduse suuniste punktiga 4.2. Järelikult võib sellele kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda teatud veise- ja vasikaliha turustamisega tegelevatele ettevõtetele Brescia provintsis on ühisturuga kokkusobiv ELi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

Kõnealuse abi andmine on seega lubatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 20. aprill 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT C 145, 18.6.2002, lk 2.

1

(2)  Vt abi N 708/2000, mille komisjon kiitis heaks 24.1.2001 (kiri SG (2001) D/285437.

2

(3)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

3

(4)  EÜT C 232, 12.8.2000, lk 19.

4

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/16

---

KOMISJONI OTSUS,

3. mai 2005,

ettevõtete kapitalifondide abikava “enterprise capital funds” kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1144 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/250/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a),

olles teinud huvitatud pooltele ettepaneku nende selgituste esitamiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ning võttes arvesse nende selgitusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUSKORD

| 1. | 25. novembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 26. novembril 2003, teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 komisjonile eespool nimetatud meetmest. |
| --- | --- |

1.

25. novembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 26. novembril 2003, teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 komisjonile eespool nimetatud meetmest.

| 2. | 19. detsembri 2003. aasta kirjas D/58191 palus komisjon teatatud meetme kohta lisateavet. |
| --- | --- |

2.

19. detsembri 2003. aasta kirjas D/58191 palus komisjon teatatud meetme kohta lisateavet.

| 3. | Ühendkuningriigi ametivõimud esitasid taotletud teabe 30. jaanuari 2004. aasta kirjas ja 19. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis vastavalt 3. veebruaril 2004. aastal ja 25. märtsil 2004. aastal. |
| --- | --- |

3.

Ühendkuningriigi ametivõimud esitasid taotletud teabe 30. jaanuari 2004. aasta kirjas ja 19. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis vastavalt 3. veebruaril 2004. aastal ja 25. märtsil 2004. aastal.

| 4. | 7. mai 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

4.

7. mai 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

| 5. | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud pooltel esitada märkused. |
| --- | --- |

5.

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud pooltel esitada märkused.

| 6. | Ühendkuningriik esitas oma vastuse komisjoni menetluse algatamise otsusele 11. juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 16. juunil 2004. aastal. |
| --- | --- |

6.

Ühendkuningriik esitas oma vastuse komisjoni menetluse algatamise otsusele 11. juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 16. juunil 2004. aastal.

| 7. | Komisjon sai 20lt huvitatud osapooltelt nende märkused:






  (a) | 20. septembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 23. septembril 2004; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisjon sai 20lt huvitatud osapooltelt nende märkused:

(a)

20. septembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 23. septembril 2004;

| (b) | 9. septembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 28. septembril 2004; |
| --- | --- |

(b)

9. septembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 28. septembril 2004;

| (c) | 22. septembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. septembril 2004; |
| --- | --- |

(c)

22. septembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. septembril 2004;

| (d) | 1. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 4. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(d)

1. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 4. oktoobril 2004;

| (e) | 6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(e)

6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (f) | 6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(f)

6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (g) | 7. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(g)

7. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (h) | 6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 7. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(h)

6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 7. oktoobril 2004;

| (i) | 7. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(i)

7. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (j) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(j)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (k) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(k)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (l) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(l)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (m) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(m)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (n) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval; |
| --- | --- |

(n)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval;

| (o) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(o)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004;

| (p) | 6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(p)

6. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004;

| (q) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(q)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004;

| (r) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(r)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004;

| (s) | 7. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(s)

7. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 11. oktoobril 2004;

| (t) | 8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 12. oktoobril 2004; |
| --- | --- |

(t)

8. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 12. oktoobril 2004;

| 8. | Komisjon edastas kõnealused märkused 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga D/57629 Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus märkustele reageerida. |
| --- | --- |

8.

Komisjon edastas kõnealused märkused 25. oktoobri 2004. aasta kirjaga D/57629 Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus märkustele reageerida.

| 9. | Ühendkuningriigi arvamus kolmandate isikute märkuste kohta saadeti 23. novembri 2004. aasta kirjaga ning registreeriti komisjonis 24. novembril 2004. aastal. |
| --- | --- |

9.

Ühendkuningriigi arvamus kolmandate isikute märkuste kohta saadeti 23. novembri 2004. aasta kirjaga ning registreeriti komisjonis 24. novembril 2004. aastal.

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

II.1.   Meetme eesmärk

| 10. | Meetme eesmärk on suurendada kapitalirahastuseks ettenähtud summasid Ühendkuningriigi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), kes soovivad aktsiakapitali suurendada vahemikus 250 000 naelast (357 000 eurost) 2 miljoni naelani (2,9 miljoni euroni). |
| --- | --- |

10.

Meetme eesmärk on suurendada kapitalirahastuseks ettenähtud summasid Ühendkuningriigi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), kes soovivad aktsiakapitali suurendada vahemikus 250 000 naelast (357 000 eurost) 2 miljoni naelani (2,9 miljoni euroni).

| 11. | Meetmega toetatakse litsentsitud ettevõtete kapitalifonde (ECFisid). Kõik ECFid peavad toetuse, toetuse intressid ja tuluosa tagasi maksma. |
| --- | --- |

11.

Meetmega toetatakse litsentsitud ettevõtete kapitalifonde (ECFisid). Kõik ECFid peavad toetuse, toetuse intressid ja tuluosa tagasi maksma.

| 12. | ECFid peavad investeerima kapitali väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse osa- või aktsiakapitali või kvaasi-osa- või aktsiakapitali kaudu. |
| --- | --- |

12.

ECFid peavad investeerima kapitali väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse osa- või aktsiakapitali või kvaasi-osa- või aktsiakapitali kaudu.

II.2.   Meetme kirjeldus

| 13. | Abikava õiguslik alus on 1982. aasta tööstusarengu toetuse seaduse (Industrial Development Assistance Act 1982) 8. jagu. |
| --- | --- |

13.

Abikava õiguslik alus on 1982. aasta tööstusarengu toetuse seaduse (Industrial Development Assistance Act 1982) 8. jagu.

| 14. | Kuna ECFidele antav toetus tuleb tagasi maksta, on meede kavandatud isefinantseerivana keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

14.

Kuna ECFidele antav toetus tuleb tagasi maksta, on meede kavandatud isefinantseerivana keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul.

| 15. | Aruandluseks kava elluviimise algfaasis eraldas Ühendkuningriik 44 miljonit naela (63,8 miljonit eurot), mis katab esialgsete rahaliste sissemaksetega seotud kulutused. |
| --- | --- |

15.

Aruandluseks kava elluviimise algfaasis eraldas Ühendkuningriik 44 miljonit naela (63,8 miljonit eurot), mis katab esialgsete rahaliste sissemaksetega seotud kulutused.

| 16. | Ühendkuningriik taotleb heakskiitu perioodile, mis kestaks 10 aastat. |
| --- | --- |

16.

Ühendkuningriik taotleb heakskiitu perioodile, mis kestaks 10 aastat.

| 17. | Seadusejärgne vastutus lasub Ühendkuningriigi Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi (Department of Trade and Industry) väikeettevõtete talitusel (Small Business Service). |
| --- | --- |

17.

Seadusejärgne vastutus lasub Ühendkuningriigi Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi (Department of Trade and Industry) väikeettevõtete talitusel (Small Business Service).

| 18. | Väikeettevõtete talitus teostab järelevalvet ECF-staatuse taotlemise üle. |
| --- | --- |

18.

Väikeettevõtete talitus teostab järelevalvet ECF-staatuse taotlemise üle.

| 19. | Väikeettevõtete talitus jälgib ECFide tehtavaid investeeringuid, kuid ei oma otsest kontrolli ECFide üksikute investeerimisotsuste üle. |
| --- | --- |

19.

Väikeettevõtete talitus jälgib ECFide tehtavaid investeeringuid, kuid ei oma otsest kontrolli ECFide üksikute investeerimisotsuste üle.

| 20. | Väikeettevõtete talitus tagab ka, et kõik ECFid järgiksid oma äriplaani ning peaksid kinni oma edukaks osutunud pakkumise tingimustest. |
| --- | --- |

20.

Väikeettevõtete talitus tagab ka, et kõik ECFid järgiksid oma äriplaani ning peaksid kinni oma edukaks osutunud pakkumise tingimustest.

| 21. | Abikava on eranditult mõeldud Ühendkuningriigi noteerimata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (3). |
| --- | --- |

21.

Abikava on eranditult mõeldud Ühendkuningriigi noteerimata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (3).

| 22. | Äriühingud, mis on raskustes raskustesse sattunud firmade päästmiseks ja restruktureerimiseks riigiabi andmist käsitlevate ühenduse suuniste (4) tähenduses, jäetakse investeeringutest ilma. |
| --- | --- |

22.

Äriühingud, mis on raskustes raskustesse sattunud firmade päästmiseks ja restruktureerimiseks riigiabi andmist käsitlevate ühenduse suuniste (4) tähenduses, jäetakse investeeringutest ilma.

| 23. | ECFid ei investeeri tundlikesse sektoritesse, mille suhtes kehtivad riigiabi piirangud, ega sektoritesse, mille suhtes ei kohaldata komisjoni teatist riigiabi ja riskikapitali kohta (5) Madala riskiga sektorid, kaasa arvatud kinnisvara, maa, finantseerimis- ja investeerimisühingud või finantsvaldkonna liisinguettevõtted ei ole abikava kohaselt investeeringukõlblikud. |
| --- | --- |

23.

ECFid ei investeeri tundlikesse sektoritesse, mille suhtes kehtivad riigiabi piirangud, ega sektoritesse, mille suhtes ei kohaldata komisjoni teatist riigiabi ja riskikapitali kohta (5) Madala riskiga sektorid, kaasa arvatud kinnisvara, maa, finantseerimis- ja investeerimisühingud või finantsvaldkonna liisinguettevõtted ei ole abikava kohaselt investeeringukõlblikud.

| 24. | ECFidel on keelatud investeerida teistesse ECFidesse. |
| --- | --- |

24.

ECFidel on keelatud investeerida teistesse ECFidesse.

| 25. | ECFid investeerivad korraga Ühendkuningriigi abistatavatesse VKEdesse 250 000 naela – 2 miljonit Inglise naela (357 000 eurot – 2,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

25.

ECFid investeerivad korraga Ühendkuningriigi abistatavatesse VKEdesse 250 000 naela – 2 miljonit Inglise naela (357 000 eurot – 2,9 miljonit eurot).

| 26. | 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurusest piirmäärast suuremad lisainvesteeringud abisaajatest VKEdele on keelatud juhtudel, kui ECF investeerib teistest äriinvestoritest vähemsoodsatel tingimustel. |
| --- | --- |

26.

2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurusest piirmäärast suuremad lisainvesteeringud abisaajatest VKEdele on keelatud juhtudel, kui ECF investeerib teistest äriinvestoritest vähemsoodsatel tingimustel.

| 27. | Lisainvesteeringud on lubatud juhul, kui abisaajast VKE ECFidest ja muudelt kapitali-investoritelt saadud kapitalirahastuse kogusumma ei ületa 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurust ülempiiri. |
| --- | --- |

27.

Lisainvesteeringud on lubatud juhul, kui abisaajast VKE ECFidest ja muudelt kapitali-investoritelt saadud kapitalirahastuse kogusumma ei ületa 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurust ülempiiri.

| 28. | Erandjuhtudel, pärast vähemalt 6 kuu möödumist ECFi algsest investeeringust abisaajast VKEsse, on vajadusel lubatud ka 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurust ülempiiri ületavad lisainvesteeringud, et ära hoida lahjenemist. Lisainvesteeringu ülempiiriks on 10% iga ECFi seotud kapitalist, mida võib investeerida mis tahes abisaajast VKEsse. |
| --- | --- |

28.

Erandjuhtudel, pärast vähemalt 6 kuu möödumist ECFi algsest investeeringust abisaajast VKEsse, on vajadusel lubatud ka 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurust ülempiiri ületavad lisainvesteeringud, et ära hoida lahjenemist. Lisainvesteeringu ülempiiriks on 10% iga ECFi seotud kapitalist, mida võib investeerida mis tahes abisaajast VKEsse.

II.3.   Meetme toimimine

| 29. | Meetme raames asutatud ettevõtete ECF ühendab era- ja riiklike investorite raha, mis on mõeldud VKEdesse investeerimiseks. |
| --- | --- |

29.

Meetme raames asutatud ettevõtete ECF ühendab era- ja riiklike investorite raha, mis on mõeldud VKEdesse investeerimiseks.

| 30. | Pärast litsentsimisprotsessi, millega antakse ECF-staatus, on ECFil õigus saada riiklikku toetust, mille intressimäär on sama või lähedane kümneaastaste riigi võlakirjade intressimääraga. |
| --- | --- |

30.

Pärast litsentsimisprotsessi, millega antakse ECF-staatus, on ECFil õigus saada riiklikku toetust, mille intressimäär on sama või lähedane kümneaastaste riigi võlakirjade intressimääraga.

| 31. | ECFile antav riikliku toetuse ülempiir võib fondi poolt kaasatud erakapitali ületada maksimaalselt kaks korda. |
| --- | --- |

31.

ECFile antav riikliku toetuse ülempiir võib fondi poolt kaasatud erakapitali ületada maksimaalselt kaks korda.

| 32. | ECFid peavad toetuse, toetusintressi ja riikliku toetuse tuluosa tagasi maksma. See tagab, et programm on keskmise pikkusega ajavahemikul isefinantseeriv. |
| --- | --- |

32.

ECFid peavad toetuse, toetusintressi ja riikliku toetuse tuluosa tagasi maksma. See tagab, et programm on keskmise pikkusega ajavahemikul isefinantseeriv.

| 33. | Riikliku toetuse, tuluosa ja tagasimaksete täpsed summad määratakse kindlaks võistleva pakkumise käigus, et tagada võimalikult väike riiklik toetus. |
| --- | --- |

33.

Riikliku toetuse, tuluosa ja tagasimaksete täpsed summad määratakse kindlaks võistleva pakkumise käigus, et tagada võimalikult väike riiklik toetus.

| 34. | Pakkumine on avalik, kuna kava avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja asjaomastes kaubandusväljaannetes, ja see peaks tagama, et riiklik toetus on silmaspeetud eesmärgi saavutamise seisukohalt nii väike, kui vajalik. |
| --- | --- |

34.

Pakkumine on avalik, kuna kava avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja asjaomastes kaubandusväljaannetes, ja see peaks tagama, et riiklik toetus on silmaspeetud eesmärgi saavutamise seisukohalt nii väike, kui vajalik.

| 35. | Et ECF-staatuse omandamiseks peavad potentsiaalsed kandidaatfondid täpsustama vajamineva riikliku toetuse summa (mille ülempiir on kuni kahekordne erakapitali suurus), riiklike ja erainvestorite tuluosa ning seadma tähtsuse järjekorda järgmised tagasimaksed:






  (a) | toetusintress; |
| --- | --- | --- |

35.

Et ECF-staatuse omandamiseks peavad potentsiaalsed kandidaatfondid täpsustama vajamineva riikliku toetuse summa (mille ülempiir on kuni kahekordne erakapitali suurus), riiklike ja erainvestorite tuluosa ning seadma tähtsuse järjekorda järgmised tagasimaksed:

(a)

toetusintress;

| (b) | toetus; |
| --- | --- |

(b)

toetus;

| (c) | erakapital; |
| --- | --- |

(c)

erakapital;

| (d) | tulude jaotus. |
| --- | --- |

(d)

tulude jaotus.

| 36. | Potentsiaalsed ECFi haldajad esitavad üldise äriplaani, mis sisaldab:






  (a) | haldusmeeskonna eeldatavat nimekirja, nende asjaomast kogemust ja tõestust selle kohta, et nad on pädevad ECFi tõhusalt haldama; |
| --- | --- | --- |

36.

Potentsiaalsed ECFi haldajad esitavad üldise äriplaani, mis sisaldab:

(a)

haldusmeeskonna eeldatavat nimekirja, nende asjaomast kogemust ja tõestust selle kohta, et nad on pädevad ECFi tõhusalt haldama;

| (b) | kaasatava erakapitali hulka ja kavandatavaid kapitaliallikaid; |
| --- | --- |

(b)

kaasatava erakapitali hulka ja kavandatavaid kapitaliallikaid;

| (c) | tõestust investorite huvi kohta ECFi kavandatud äriplaani suhtes; |
| --- | --- |

(c)

tõestust investorite huvi kohta ECFi kavandatud äriplaani suhtes;

| (d) | kavandatav ECFi investeerimisstrateegia, kaasa arvatud see, kui suur osa fondist on mõeldud investeerimiseks varajases arengujärgus ja tegevust alustavate ettevõtete asutamiseks; |
| --- | --- |

(d)

kavandatav ECFi investeerimisstrateegia, kaasa arvatud see, kui suur osa fondist on mõeldud investeerimiseks varajases arengujärgus ja tegevust alustavate ettevõtete asutamiseks;

| (e) | tagasimaksekorraldus, kaasa arvatud toetusetagasimaksete, toetusintressitagasimaksete ja tulujaotuse järjestamine, kaasa arvatud riigi tuluosa. |
| --- | --- |

(e)

tagasimaksekorraldus, kaasa arvatud toetusetagasimaksete, toetusintressitagasimaksete ja tulujaotuse järjestamine, kaasa arvatud riigi tuluosa.

| 37. | ECFid peavad kinni pidama British Venture Capital Associationi (BVCA) suunistest raamatupidamisstandardite kohta. |
| --- | --- |

37.

ECFid peavad kinni pidama British Venture Capital Associationi (BVCA) suunistest raamatupidamisstandardite kohta.

| 38. | Pakkumisi, milles riiklikku toetuste riskitase on suurem kui erakapitalil, ei võeta vastu. |
| --- | --- |

38.

Pakkumisi, milles riiklikku toetuste riskitase on suurem kui erakapitalil, ei võeta vastu.

| 39. | ECFide erainvestorite jaoks on ohustavaid tegureid rohkem kui riiklikel investoritel. Sellega kaob oht mõjutada ECFide haldajate otsuseid ning on tagatud parima tava järgimine ECFide haldamisel ja otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

39.

ECFide erainvestorite jaoks on ohustavaid tegureid rohkem kui riiklikel investoritel. Sellega kaob oht mõjutada ECFide haldajate otsuseid ning on tagatud parima tava järgimine ECFide haldamisel ja otsuste tegemisel.

| 40. | Kui ECF on erakapitalikohustused kokkulepitud tasemel taganud, on tal õigus välja võtta riiklik toetus. |
| --- | --- |

40.

Kui ECF on erakapitalikohustused kokkulepitud tasemel taganud, on tal õigus välja võtta riiklik toetus.

| 41. | Kõigil ECFidel on õigus välja võtta toetust, kui nad soovivad, vastavalt ülempiirile, mis kehtestati ECF-staatuse andmisel kokku lepitud maksimaalse toetuse suhtega. |
| --- | --- |

41.

Kõigil ECFidel on õigus välja võtta toetust, kui nad soovivad, vastavalt ülempiirile, mis kehtestati ECF-staatuse andmisel kokku lepitud maksimaalse toetuse suhtega.

| 42. | Igal ajahetkel määratakse maksimaalne toetuseraldis kohaldades seda suhet fondile juba eraldatud erakapitali hulgale. |
| --- | --- |

42.

Igal ajahetkel määratakse maksimaalne toetuseraldis kohaldades seda suhet fondile juba eraldatud erakapitali hulgale.

| 43. | Suurim toetuse suhe on 2:1 (riiklik toetus ei tohi erakapitali ületada rohkem kui kaks korda) ja seda rakendatakse kõigi ECFide suhtes. |
| --- | --- |

43.

Suurim toetuse suhe on 2:1 (riiklik toetus ei tohi erakapitali ületada rohkem kui kaks korda) ja seda rakendatakse kõigi ECFide suhtes.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

| 44. | Komisjoni teatises riigiabi ja riskikapitali kohta (6) (edaspidi “teatis”) määratletakse, et riskikapitalimeetmeid rahastatakse riiklikest vahenditest ainult juhul, kui esineb konkreetseid turutõrkeid. |
| --- | --- |

44.

Komisjoni teatises riigiabi ja riskikapitali kohta (6) (edaspidi “teatis”) määratletakse, et riskikapitalimeetmeid rahastatakse riiklikest vahenditest ainult juhul, kui esineb konkreetseid turutõrkeid.

| 45. | Teatises märgitakse, et teatavad asjaolud mõjutavad ebasoovitavalt VKEde juurdepääsu kapitalile, näiteks puudulik või moondunud teave või kõrged tehingukulud, mis võivad põhjustada turutõrkeid ja seepärast õigustavad riigiabi andmist. |
| --- | --- |

45.

Teatises märgitakse, et teatavad asjaolud mõjutavad ebasoovitavalt VKEde juurdepääsu kapitalile, näiteks puudulik või moondunud teave või kõrged tehingukulud, mis võivad põhjustada turutõrkeid ja seepärast õigustavad riigiabi andmist.

| 46. | Teatises märgitakse, et ühenduse riskikapitaliturg toimib üldiselt hästi, kuid et turul esineb tühikuid teatavat tüüpi investeeringute puhul, äriühingute mõnel arenguetapil ning samuti esineb erilisi raskusi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a) ja c) alusel abikõlblikes piirkondades (“toetatavad piirkonnad”). |
| --- | --- |

46.

Teatises märgitakse, et ühenduse riskikapitaliturg toimib üldiselt hästi, kuid et turul esineb tühikuid teatavat tüüpi investeeringute puhul, äriühingute mõnel arenguetapil ning samuti esineb erilisi raskusi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a) ja c) alusel abikõlblikes piirkondades (“toetatavad piirkonnad”).

| 47. | Komisjon selgitab, et üldiselt nõuab komisjon enne riskikapitalimeetmete heakskiitmist tõendite esitamist turutõrke kohta. |
| --- | --- |

47.

Komisjon selgitab, et üldiselt nõuab komisjon enne riskikapitalimeetmete heakskiitmist tõendite esitamist turutõrke kohta.

| 48. | Komisjon võib siiski olla valmis ilma täiendavate tõenditeta tunnistama turutõrke olemasolu juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu ettevõtjatele makstava abi iga osamakse on maksimaalselt 500 000 eurot mittetoetatavates piirkondades, 750 000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades. |
| --- | --- |

48.

Komisjon võib siiski olla valmis ilma täiendavate tõenditeta tunnistama turutõrke olemasolu juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu ettevõtjatele makstava abi iga osamakse on maksimaalselt 500 000 eurot mittetoetatavates piirkondades, 750 000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades.

| 49. | Seega, kui eespool nimetatud osamakseid ületatakse, nõuab komisjon kavandatud riskikapitalimeedet õigustava turutõrke tõendamist enne meetme teatise VIII jao punktis 3 loetletud positiivsetele ja negatiivsetele kriteeriumitele vastavuse hindamist. |
| --- | --- |

49.

Seega, kui eespool nimetatud osamakseid ületatakse, nõuab komisjon kavandatud riskikapitalimeedet õigustava turutõrke tõendamist enne meetme teatise VIII jao punktis 3 loetletud positiivsetele ja negatiivsetele kriteeriumitele vastavuse hindamist.

| 50. | Ühendkuningriigi kavandatud ECF-abikava näeb ette riskikapitaliinvesteeringuid Ühendkuningriigi VKEdesse 250 000 – 2 miljoni Inglise naela (357 000 – 2,9 miljoni euro) suuruste ühekordsete osamaksetena. |
| --- | --- |

50.

Ühendkuningriigi kavandatud ECF-abikava näeb ette riskikapitaliinvesteeringuid Ühendkuningriigi VKEdesse 250 000 – 2 miljoni Inglise naela (357 000 – 2,9 miljoni euro) suuruste ühekordsete osamaksetena.

| 51. | Ühendkuningriigi “2000.–2006. aastateks ette nähtud piirkondliku abi kaardi” kohaselt koosneb Ühendkuningriik piirkondadest, mida hetkel klassifitseeritakse toetatavateks piirkondadeks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) kohaselt, toetatavateks piirkondadeks sama lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) kohaselt, ning mittetoetatavatest piirkondadest. (7). |
| --- | --- |

51.

Ühendkuningriigi “2000.–2006. aastateks ette nähtud piirkondliku abi kaardi” kohaselt koosneb Ühendkuningriik piirkondadest, mida hetkel klassifitseeritakse toetatavateks piirkondadeks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) kohaselt, toetatavateks piirkondadeks sama lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) kohaselt, ning mittetoetatavatest piirkondadest. (7).

| 52. | Kooskõlas teatise VI jao punktiga 5, oleks komisjon seega ilma täiendavate tõenditeta valmis tunnistama turutõrke olemasolu juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu Ühendkuningriigi VKEdele makstav abi oleks vastavalt maksimaalselt 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades, 750 000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 500 000 eurot mittetoetatavates piirkondades. |
| --- | --- |

52.

Kooskõlas teatise VI jao punktiga 5, oleks komisjon seega ilma täiendavate tõenditeta valmis tunnistama turutõrke olemasolu juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu Ühendkuningriigi VKEdele makstav abi oleks vastavalt maksimaalselt 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades, 750 000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 500 000 eurot mittetoetatavates piirkondades.

| 53. | Teatise kohaselt nõuaksid eespool nimetatud piirmäärasid ületavad ECF-abikava raames kavandatavad riskikapitali-investeeringud Ühendkuningriigilt tõendite esitamist turutõrgete kohta. |
| --- | --- |

53.

Teatise kohaselt nõuaksid eespool nimetatud piirmäärasid ületavad ECF-abikava raames kavandatavad riskikapitali-investeeringud Ühendkuningriigilt tõendite esitamist turutõrgete kohta.

| 54. | Turutõrke tõestuseks esitas Ühendkuningriik kaks uurimust (8), milles järeldati, et Ühendkuningriigis on väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riskikapitali osas puudujääk tehingute puhul, mis jäävad vahemikku 250 000 naela – 2 miljonit naela (357 000 eurot – 2,9 miljonit eurot) järgmistel põhjustel:






  (a) | Ühendkuningriigi suutmatus tagada omakapitalil põhinevat kasvurahastust, mis on kestnud vähemalt 1999. aastast, nagu ilmnes viimasest, 2003. aastal Ühendkuningriigis läbi viidud küsitlusest:






  i. | Kuigi juurdepääs finantsidele, eriti laenurahale, on Ühendkuningriigi ettevõtete enamiku jaoks paranenud, on suure kasvupotentsiaaliga väikeettevõtetel siiski probleeme omakapitali kokkusaamisega. Need ettevõtted ei saa piisavalt rahalist toetust eraldiseisvatelt investorite võrkudelt, samuti ei huvitu ametlikud riskikapitali andjad VKEdesse investeerimisest, sest sellega kaasnevad suhteliselt suured kulud. |
| --- | --- | --- | --- |

54.

Turutõrke tõestuseks esitas Ühendkuningriik kaks uurimust (8), milles järeldati, et Ühendkuningriigis on väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riskikapitali osas puudujääk tehingute puhul, mis jäävad vahemikku 250 000 naela – 2 miljonit naela (357 000 eurot – 2,9 miljonit eurot) järgmistel põhjustel:

(a)

Ühendkuningriigi suutmatus tagada omakapitalil põhinevat kasvurahastust, mis on kestnud vähemalt 1999. aastast, nagu ilmnes viimasest, 2003. aastal Ühendkuningriigis läbi viidud küsitlusest:

i.

Kuigi juurdepääs finantsidele, eriti laenurahale, on Ühendkuningriigi ettevõtete enamiku jaoks paranenud, on suure kasvupotentsiaaliga väikeettevõtetel siiski probleeme omakapitali kokkusaamisega. Need ettevõtted ei saa piisavalt rahalist toetust eraldiseisvatelt investorite võrkudelt, samuti ei huvitu ametlikud riskikapitali andjad VKEdesse investeerimisest, sest sellega kaasnevad suhteliselt suured kulud.

| ii. | Omakapitalirahastuse nõudlus on suurem, kui kutselised investorid hetkel täita jõuavad. Kui omakapitalirahastuse pakkumine suureneks, eelkõige piirkonnas, kus omakapitalil põhineva rahastamise puudujäägid on suurimad, tõuseks üldine omakapitalialane teadlikkus ning ettevõtjad oleksid rohkem huvitatud välisallikate kasutamisest kasvurahastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

ii.

Omakapitalirahastuse nõudlus on suurem, kui kutselised investorid hetkel täita jõuavad. Kui omakapitalirahastuse pakkumine suureneks, eelkõige piirkonnas, kus omakapitalil põhineva rahastamise puudujäägid on suurimad, tõuseks üldine omakapitalialane teadlikkus ning ettevõtjad oleksid rohkem huvitatud välisallikate kasutamisest kasvurahastamise eesmärgil.

| (b) | Kvalitatiivne tõestusmaterjal selle kohta, et kasvupotentsiaaliga väikeettevõtete rahastamises on puudujääke. Omakapitalipuudujääk mõjutab kõige enam firmasid, kes vajavad alginvesteeringuid vahemikus ligikaudu 250 000 naela kuni 2 miljonit naela (357 000 eurot kuni 2,9 miljonit eurot):






  (i) | Kapitali normeerimine Ühendkuningriigi majanduses puudutab eelkõige VKEsid, kes vajavad väikestes summades välisfinantseerimist algfaasis, ettevõtte kasvuks ja arendamiseks. Välisfinantseerimise kättesaadavus, eelkõige kutseliste investorite kaudu saadav omakapital, on eriti halb, kui investeeringu suurus jääb vahemikku 1,5–2 miljonit naela (2,17–2,9 miljonit eurot). |
| --- | --- | --- |

(b)

Kvalitatiivne tõestusmaterjal selle kohta, et kasvupotentsiaaliga väikeettevõtete rahastamises on puudujääke. Omakapitalipuudujääk mõjutab kõige enam firmasid, kes vajavad alginvesteeringuid vahemikus ligikaudu 250 000 naela kuni 2 miljonit naela (357 000 eurot kuni 2,9 miljonit eurot):

(i)

Kapitali normeerimine Ühendkuningriigi majanduses puudutab eelkõige VKEsid, kes vajavad väikestes summades välisfinantseerimist algfaasis, ettevõtte kasvuks ja arendamiseks. Välisfinantseerimise kättesaadavus, eelkõige kutseliste investorite kaudu saadav omakapital, on eriti halb, kui investeeringu suurus jääb vahemikku 1,5–2 miljonit naela (2,17–2,9 miljonit eurot).

| (ii) | Enamik Ühendkuningriigi kutselistest omakapitali-investoritest ei ole huvitatud investeeringutest, mis on väiksemad kui 3 miljonit naela (4,35 miljonit eurot). Kuigi väiksemad osamaksed mitteametlikelt investoritelt/investorite võrgult ja riiklikest/eraallikatest, nagu piirkondlikud riskikapitalifondid, katavad alla 500 000 naela (725 000 euro) suuruste rahastamisallikate vajadused, pole Ühendkuningriigil veel siiski toimivat süsteemi, mis võimaldaks huvipakkuvate, kuid kapitaliprobleemides ettevõtete astmelist või libisevat rahastamist. |
| --- | --- |

(ii)

Enamik Ühendkuningriigi kutselistest omakapitali-investoritest ei ole huvitatud investeeringutest, mis on väiksemad kui 3 miljonit naela (4,35 miljonit eurot). Kuigi väiksemad osamaksed mitteametlikelt investoritelt/investorite võrgult ja riiklikest/eraallikatest, nagu piirkondlikud riskikapitalifondid, katavad alla 500 000 naela (725 000 euro) suuruste rahastamisallikate vajadused, pole Ühendkuningriigil veel siiski toimivat süsteemi, mis võimaldaks huvipakkuvate, kuid kapitaliprobleemides ettevõtete astmelist või libisevat rahastamist.

| (iii) | Tõendid viitavad ka sellele, et aja jooksul on puudujääk suurenenud, osaliselt eraomakapitalisektori edu tõttu, mille tulemusel on selle rõhuasetus liikunud suurematele investeeringutele. Prognooside kohaselt kasvab puudujääk veelgi, sest püsikuludega seotud küsimused sunnivad kutselisi riskikapitaliettevõtteid suurendama nii oma vahendite hulka kui tehingute miinimummäärasid. |
| --- | --- |

(iii)

Tõendid viitavad ka sellele, et aja jooksul on puudujääk suurenenud, osaliselt eraomakapitalisektori edu tõttu, mille tulemusel on selle rõhuasetus liikunud suurematele investeeringutele. Prognooside kohaselt kasvab puudujääk veelgi, sest püsikuludega seotud küsimused sunnivad kutselisi riskikapitaliettevõtteid suurendama nii oma vahendite hulka kui tehingute miinimummäärasid.

| 55. | 7. mai 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada ECF-abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

55.

7. mai 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada ECF-abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

| 56. | Oma kirjas teatas komisjon, et kahtleb, kas Ühendkuningriigi poolt turutõrke tõestamiseks esitatud argumendid on piisavalt kaalukad, et õigustada riskikapitali-investeeringute summasid, mis tunduvalt ületavad komisjoni poolt eeldatud maksimummäärasid. |
| --- | --- |

56.

Oma kirjas teatas komisjon, et kahtleb, kas Ühendkuningriigi poolt turutõrke tõestamiseks esitatud argumendid on piisavalt kaalukad, et õigustada riskikapitali-investeeringute summasid, mis tunduvalt ületavad komisjoni poolt eeldatud maksimummäärasid.

| 57. | Komisjon selgitas, et küsimust on vaja põhjalikumalt analüüsida. Analüüsi peaks kuuluma huvitatud isikute märkused. Alles pärast kolmandate isikute selgituste arvessevõtmist saaks komisjon otsustada, kas Ühendkuningriigi kavandatud meede mõjutab kaubandustingimusi sellisel määral, et see on vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

57.

Komisjon selgitas, et küsimust on vaja põhjalikumalt analüüsida. Analüüsi peaks kuuluma huvitatud isikute märkused. Alles pärast kolmandate isikute selgituste arvessevõtmist saaks komisjon otsustada, kas Ühendkuningriigi kavandatud meede mõjutab kaubandustingimusi sellisel määral, et see on vastuolus ühiste huvidega.

IV.   HUVITATUD POOLTE SELGITUSED

| 58. | Vastuseks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ametliku menetluse avamise otsusele esitasid järgmised huvitatud isikud komisjonile selgitused:






  — | Nelfunding |
| --- | --- | --- |

58.

Vastuseks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ametliku menetluse avamise otsusele esitasid järgmised huvitatud isikud komisjonile selgitused:

—

Nelfunding

| — | Inglismaa piirkondliku arengu ametid |
| --- | --- |

—

Inglismaa piirkondliku arengu ametid

| — | Confederation of British Industry |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry

| — | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen |
| --- | --- |

—

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen

| — | VNO-NCW |
| --- | --- |

—

VNO-NCW

| — | Cavendish Asset Management |
| --- | --- |

—

Cavendish Asset Management

| — | Warwicki Ülikool |
| --- | --- |

—

Warwicki Ülikool

| — | Stonesfield Capital Ltd. |
| --- | --- |

—

Stonesfield Capital Ltd.

| — | YFM Group |
| --- | --- |

—

YFM Group

| — | Close Venture Management Ltd. |
| --- | --- |

—

Close Venture Management Ltd.

| — | Bundesministerium der Finanzen Deutschland |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen Deutschland

| — | Enterprise Corporate Finance Ltd. |
| --- | --- |

—

Enterprise Corporate Finance Ltd.

| — | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| — | Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium

| — | Interregnum |
| --- | --- |

—

Interregnum

| — | Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden |
| --- | --- |

—

Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden

| — | 3i Group plc |
| --- | --- |

—

3i Group plc

| — | Northwest Development Agency |
| --- | --- |

—

Northwest Development Agency

| — | One NorthEast |
| --- | --- |

—

One NorthEast

| — | Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija

| 59. | Kõik saadud märkused olid toetavad ja rõhutasid meetme tähtsust ning kavandatud maksimaalsete investeeringusummade asjakohasust. |
| --- | --- |

59.

Kõik saadud märkused olid toetavad ja rõhutasid meetme tähtsust ning kavandatud maksimaalsete investeeringusummade asjakohasust.

| 60. | Eespool nimetatud huvitatud isikute argumendid võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

60.

Eespool nimetatud huvitatud isikute argumendid võib kokku võtta järgmiselt.

| 61. | Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega tõi Saksamaa välja järgmised asjaolud:






  a. | Saksamaal läbiviidud ekspertuurimuste kohaselt esineb seal puudujääke väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele riskikapitali eraldamisel ja eraomakapitali-rahastamisel vahemikus kuni 5 miljonit eurot. |
| --- | --- | --- |

61.

Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega tõi Saksamaa välja järgmised asjaolud:

a.

Saksamaal läbiviidud ekspertuurimuste kohaselt esineb seal puudujääke väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele riskikapitali eraldamisel ja eraomakapitali-rahastamisel vahemikus kuni 5 miljonit eurot.

| b. | Üldiselt on raske tõestada turutõrget nii, nagu seda teatises nõutakse ja seega peaks komisjon välja töötama selged kriteeriumid, et aidata liikmesriikidel hinnata turutõrke olemasolu konkreetsetes valdkondades. |
| --- | --- |

b.

Üldiselt on raske tõestada turutõrget nii, nagu seda teatises nõutakse ja seega peaks komisjon välja töötama selged kriteeriumid, et aidata liikmesriikidel hinnata turutõrke olemasolu konkreetsetes valdkondades.

| 62. | Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega rõhutasid Madalmaad järgmisi asjaolusid:






  a. | Probleem riskikapitaliturul tekib eelkõige just kapitalituru allosas. Madalmaades täheldati äritegevust alustavate kõrgtehnoloogiliste ettevõtete puhul tühimikku pakkumise ja nõudluse vahel ühes rahastamisvoorus vahemikus 100 000 kuni 2,5 miljonit eurot. |
| --- | --- | --- |

62.

Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega rõhutasid Madalmaad järgmisi asjaolusid:

a.

Probleem riskikapitaliturul tekib eelkõige just kapitalituru allosas. Madalmaades täheldati äritegevust alustavate kõrgtehnoloogiliste ettevõtete puhul tühimikku pakkumise ja nõudluse vahel ühes rahastamisvoorus vahemikus 100 000 kuni 2,5 miljonit eurot.

| b. | Teatises kehtestatud piirmäärad põhinesid 2001. aastale eelnevate aastate turuandmetel, kui oli info- ja sidetehnoloogiakõrgaeg ning eraomakapitali tundus piisavat ka investeeringuteks alg- või varases arengujärgus ettevõtete jaoks. Sellest ajast saadik on riskikapitaliturg kiirelt arenenud ning omakapitalipuudujääk on teatises kehtestatud piirmääradest märkimisväärselt suurem. Riskikapitalifondid eelistavad suuremaid tehinguid ning väljakujunenud ettevõtteid. |
| --- | --- |

b.

Teatises kehtestatud piirmäärad põhinesid 2001. aastale eelnevate aastate turuandmetel, kui oli info- ja sidetehnoloogiakõrgaeg ning eraomakapitali tundus piisavat ka investeeringuteks alg- või varases arengujärgus ettevõtete jaoks. Sellest ajast saadik on riskikapitaliturg kiirelt arenenud ning omakapitalipuudujääk on teatises kehtestatud piirmääradest märkimisväärselt suurem. Riskikapitalifondid eelistavad suuremaid tehinguid ning väljakujunenud ettevõtteid.

| 63. | Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega tõi Ungari välja järgmised asjaolud:






  a. | Ühendkuningriigi poolt ette pandud ECF-mudeli kohaldamine väärib kaalumist ka Ungari puhul. |
| --- | --- | --- |

63.

Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega tõi Ungari välja järgmised asjaolud:

a.

Ühendkuningriigi poolt ette pandud ECF-mudeli kohaldamine väärib kaalumist ka Ungari puhul.

| b. | 2003. aastal toimus Ungaris märkimisväärne nihe suuremate tehingute suunas. Kuigi alla 2,5 miljoni euro jäänud tehingud moodustasid Ungari erainvesteeringutest 14%, moodustasid ülejäänud 86% tehingud, mille väärtus ületas 5 miljonit eurot. Vahemikus 2,5 miljonit eurot kuni 5 miljonit eurot tehinguid praktiliselt polnud. |
| --- | --- |

b.

2003. aastal toimus Ungaris märkimisväärne nihe suuremate tehingute suunas. Kuigi alla 2,5 miljoni euro jäänud tehingud moodustasid Ungari erainvesteeringutest 14%, moodustasid ülejäänud 86% tehingud, mille väärtus ületas 5 miljonit eurot. Vahemikus 2,5 miljonit eurot kuni 5 miljonit eurot tehinguid praktiliselt polnud.

| c. | Teatise niigi rangete piirmäärade alusetult range tõlgendamine võib olla takistuseks riiklikele meetmetele eespool mainitud olulise omakapitalipuudujäägi parandamiseks ning võib seega kärpida VKEde kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

c.

Teatise niigi rangete piirmäärade alusetult range tõlgendamine võib olla takistuseks riiklikele meetmetele eespool mainitud olulise omakapitalipuudujäägi parandamiseks ning võib seega kärpida VKEde kasvupotentsiaali.

| d. | Maksimumpiirmäärade kehtestamise asemel peaks komisjon välja töötama kontrollisüsteemi, mis võimaldaks tal jälgida turgude arengut sõltuvalt iga liikmesriigi ja arengutasemest ja nende kapitaliturgudest. |
| --- | --- |

d.

Maksimumpiirmäärade kehtestamise asemel peaks komisjon välja töötama kontrollisüsteemi, mis võimaldaks tal jälgida turgude arengut sõltuvalt iga liikmesriigi ja arengutasemest ja nende kapitaliturgudest.

| 64. | Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega rõhutas Leedu järgmisi asjaolusid:






  a. | Eraomakapitali-investeeringud on keskendatud peamiselt suurematele fondidele ja investeerimisele suhteliselt väljakujunenud ettevõtetesse, investeeringute tase väiksematesse ja uuematesse ettevõtetesse on proportsionaalselt väiksem. |
| --- | --- | --- |

64.

Oma märkustes seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega rõhutas Leedu järgmisi asjaolusid:

a.

Eraomakapitali-investeeringud on keskendatud peamiselt suurematele fondidele ja investeerimisele suhteliselt väljakujunenud ettevõtetesse, investeeringute tase väiksematesse ja uuematesse ettevõtetesse on proportsionaalselt väiksem.

| b. | ECF-abikava võib olla oluline osa strateegiast, mille eesmärgiks on kaotada takistused eduka ettevõtluse teelt ning on seega kooskõlas ühenduse eesmärkidega ettevõtluse ja uuenduslikkuse vallas. |
| --- | --- |

b.

ECF-abikava võib olla oluline osa strateegiast, mille eesmärgiks on kaotada takistused eduka ettevõtluse teelt ning on seega kooskõlas ühenduse eesmärkidega ettevõtluse ja uuenduslikkuse vallas.

| 65. | Confederation of British Industry (CBI) toetab täielikult Ühendkuningriigi ettepanekut ECFide loomiseks. CBI tuvastas aktsiakapitali puudujäägi vahemikus 250 000 naela kuni 3 miljonit naela (357 000 eurot kuni 4,3 miljonit eurot) ning on seetõttu arvamusel, et ECFid täidaksid selgelt nähtava tühimiku kasvupotentsiaaliga ettevõtete rahastamise turul. |
| --- | --- |

65.

Confederation of British Industry (CBI) toetab täielikult Ühendkuningriigi ettepanekut ECFide loomiseks. CBI tuvastas aktsiakapitali puudujäägi vahemikus 250 000 naela kuni 3 miljonit naela (357 000 eurot kuni 4,3 miljonit eurot) ning on seetõttu arvamusel, et ECFid täidaksid selgelt nähtava tühimiku kasvupotentsiaaliga ettevõtete rahastamise turul.

| 66. | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) on seisukohal, et turu allosas on kuni 2,5 miljoni euro suuruste investeeringuteni märgatav omakapitalipuudujääk. Kuigi see puudujääk võib liikmesriigiti erineda, pole erinevus märkimisväärne. |
| --- | --- |

66.

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) on seisukohal, et turu allosas on kuni 2,5 miljoni euro suuruste investeeringuteni märgatav omakapitalipuudujääk. Kuigi see puudujääk võib liikmesriigiti erineda, pole erinevus märkimisväärne.

| 67. | Confederation of Netherlands Industry and Employers VNO-NCW on CBI ja NVP tähelepanekutega nõus, eelkõige selles osas, mis käsitleb omakapitalipuudujäägi suurust. |
| --- | --- |

67.

Confederation of Netherlands Industry and Employers VNO-NCW on CBI ja NVP tähelepanekutega nõus, eelkõige selles osas, mis käsitleb omakapitalipuudujäägi suurust.

| 68. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales on seisukohal, et omakapitalipuudujääk kuni 5 miljonit naela (7 miljonit eurot) suuruste investeeringute puhul esineb järgmistel põhjustel:






  (a) | Enamik Ühendkuningriigi kutselistest riskikapitali-investoritest ei ole huvitatud investeeringutest, mis on väiksemad kui 3 miljonit naela (4,3 miljonit eurot). |
| --- | --- | --- |

68.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales on seisukohal, et omakapitalipuudujääk kuni 5 miljonit naela (7 miljonit eurot) suuruste investeeringute puhul esineb järgmistel põhjustel:

(a)

Enamik Ühendkuningriigi kutselistest riskikapitali-investoritest ei ole huvitatud investeeringutest, mis on väiksemad kui 3 miljonit naela (4,3 miljonit eurot).

| (b) | Kogemused on näidanud, et väga vähesed Ühendkuningriigi riskikapitaliettevõtted investeerivad aktiivselt ettevõtetesse, mille investeeringuvajadused on alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro). Seetõttu on 12-kuu jooksul väga vähe ettevõtteid saanud neist allikatest 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruses summas või ligilähedaselt samas suurusjärgus investeeringuid. Osa investoreid võivad olla sellise suurusjärgu investeeringutest küll huvitatud, kuid ainult osana suuremast, 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) piiri ületavast investeerimisvoorust, või juhul, kui nad osalevad juhatusepoolses ettevõtte väljaostmise (MBO) või ettevõtte omandisuhte muutmise rahastamises, mitte aga selle orgaanilises arendamises. |
| --- | --- |

(b)

Kogemused on näidanud, et väga vähesed Ühendkuningriigi riskikapitaliettevõtted investeerivad aktiivselt ettevõtetesse, mille investeeringuvajadused on alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro). Seetõttu on 12-kuu jooksul väga vähe ettevõtteid saanud neist allikatest 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruses summas või ligilähedaselt samas suurusjärgus investeeringuid. Osa investoreid võivad olla sellise suurusjärgu investeeringutest küll huvitatud, kuid ainult osana suuremast, 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) piiri ületavast investeerimisvoorust, või juhul, kui nad osalevad juhatusepoolses ettevõtte väljaostmise (MBO) või ettevõtte omandisuhte muutmise rahastamises, mitte aga selle orgaanilises arendamises.

| (c) | Ühendkuningriigi kutselised riskikapitaliettevõtted on üles ehitanud hästitoimiva keskmise ja suure suurusjärgu eraomakapitali-investeeringute turu, mille põhieesmärgiks on saavutada suur osalus või kontroll märkimisväärselt tulutoovates ja suurtes ettevõtetes. Viimase 5 kuni 6 aasta jooksul tundub seotud vahenditega riskikapitaliettevõtete arv, kes on valmis mõistlikul määral investeerima väiksematesse ettevõtetesse vahemikus kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), olevat vähenenud. |
| --- | --- |

(c)

Ühendkuningriigi kutselised riskikapitaliettevõtted on üles ehitanud hästitoimiva keskmise ja suure suurusjärgu eraomakapitali-investeeringute turu, mille põhieesmärgiks on saavutada suur osalus või kontroll märkimisväärselt tulutoovates ja suurtes ettevõtetes. Viimase 5 kuni 6 aasta jooksul tundub seotud vahenditega riskikapitaliettevõtete arv, kes on valmis mõistlikul määral investeerima väiksematesse ettevõtetesse vahemikus kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), olevat vähenenud.

Instituut on seisukohal, et kavandatav ECF-süsteem saab olema väärtuslikuks rahastamisallikaks ettevõtetele, kes vajavad omakapitali suhteliselt tagasihoidlikus summas. Lisaks ergutab spetsiaalne valdkondlik fond teisi investoreid ka väiksemaid summasid rohkem investeerima, selle asemel, et seda aeg-ajalt juhuslike kasumiväljavaadete pärast teha.

| 69. | Inglismaa piirkondliku arengu ametid on seisukohal, et Advantage West Midlands RDA hiljutine uurimus näitab, et tõkked kasvukapitalile juurdepääsul on suurimad ettevõtete jaoks, kes vajavad kapitali summas 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), nagu nähtub ka järgmistest andmetest:






  (a) | Uurimus näitab, et omakapitalipuudujääk on alates 1999/2000 aastast kasvanud, kuna ametlik riskikapital on liikunud suuremate tehingusummade juurde, mis algavad 2-3 miljonist naelast (2,9–4,2 miljonist eurost). |
| --- | --- | --- |

69.

Inglismaa piirkondliku arengu ametid on seisukohal, et Advantage West Midlands RDA hiljutine uurimus näitab, et tõkked kasvukapitalile juurdepääsul on suurimad ettevõtete jaoks, kes vajavad kapitali summas 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), nagu nähtub ka järgmistest andmetest:

(a)

Uurimus näitab, et omakapitalipuudujääk on alates 1999/2000 aastast kasvanud, kuna ametlik riskikapital on liikunud suuremate tehingusummade juurde, mis algavad 2-3 miljonist naelast (2,9–4,2 miljonist eurost).

| (b) | Riskikapitalituru alumise osa jaoks on Ühendkuningriik kehtestanud mitmeid sekkumismeetmeid, mis on edukalt taganud väikestes summades kasvukapitali andmise VKEdele. Siiski näitavad viimased aruanded, et on märkimisväärne hulk ettevõtteid, kes vajavad summasid, mis tunduvalt ületavad 250 000 naela (357 000 euro) ülempiiri. |
| --- | --- |

(b)

Riskikapitalituru alumise osa jaoks on Ühendkuningriik kehtestanud mitmeid sekkumismeetmeid, mis on edukalt taganud väikestes summades kasvukapitali andmise VKEdele. Siiski näitavad viimased aruanded, et on märkimisväärne hulk ettevõtteid, kes vajavad summasid, mis tunduvalt ületavad 250 000 naela (357 000 euro) ülempiiri.

| 70. | Northwest Regional Development Agency on esitanud järgmised tähelepanekud






  (a) | 750 000–2,9 miljoni euro suurust jätkurahastamist vajavate osakapitali saajatest ettevõtete rahastamisvajadused on olnud peamiste riskikapitaliandjate huviorbiidist väljaspool. |
| --- | --- | --- |

70.

Northwest Regional Development Agency on esitanud järgmised tähelepanekud

(a)

750 000–2,9 miljoni euro suurust jätkurahastamist vajavate osakapitali saajatest ettevõtete rahastamisvajadused on olnud peamiste riskikapitaliandjate huviorbiidist väljaspool.

| (b) | Ühendkuningriigi riskikapitaliturg liigub selles suunas, et ühe investeeringu miinimummäär läheneb 5 miljonile naelale (7 miljonile eurole). |
| --- | --- |

(b)

Ühendkuningriigi riskikapitaliturg liigub selles suunas, et ühe investeeringu miinimummäär läheneb 5 miljonile naelale (7 miljonile eurole).

| (c) | Omakapitali tegelik puudujääk Ühendkuningriigis on nähtavasti vahemikus 3 miljonit naela (5,2 miljonit eurot) kuni 5 miljonit naela (7 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(c)

Omakapitali tegelik puudujääk Ühendkuningriigis on nähtavasti vahemikus 3 miljonit naela (5,2 miljonit eurot) kuni 5 miljonit naela (7 miljonit eurot).

| (d) | Komisjonipoolne turutõrke tunnistamine seoses alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruste investeeringutega mõjutab märkimisväärselt ja oluliselt suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arengut Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(d)

Komisjonipoolne turutõrke tunnistamine seoses alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruste investeeringutega mõjutab märkimisväärselt ja oluliselt suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arengut Ühendkuningriigis.

| 71. | Pärast kohtumisi ja arutelusid tehnoloogiasiirde-ekspertidega rohkem kui 50st Ühendkuningriigi ülikoolist tõi Warwicki Ülikool algjärgus olevate ettevõtete riskikapitalituru ja eelkõige ülikoolisektori spin-off ettevõtete ees seisvate probleemidega seoses välja järgmised asjaolud:






  (a) | Kuigi ülikoolide spin-off ettevõtetel tundub olevat suhteliselt lihtne saada väikseid toetussummasid ja omakapitalirahastust summas kuni 500 000 naela (700 000 eurot), on alates 500 000 naelast (700 000 eurost) kapitaliallikaid oluliselt vähem. Peamine ja sageli ainus riskikapitaliallikas selles järgus on tehnoloogiavaldkonnale spetsialiseerunud riskikapitaliettevõtted. |
| --- | --- | --- |

71.

Pärast kohtumisi ja arutelusid tehnoloogiasiirde-ekspertidega rohkem kui 50st Ühendkuningriigi ülikoolist tõi Warwicki Ülikool algjärgus olevate ettevõtete riskikapitalituru ja eelkõige ülikoolisektori spin-off ettevõtete ees seisvate probleemidega seoses välja järgmised asjaolud:

(a)

Kuigi ülikoolide spin-off ettevõtetel tundub olevat suhteliselt lihtne saada väikseid toetussummasid ja omakapitalirahastust summas kuni 500 000 naela (700 000 eurot), on alates 500 000 naelast (700 000 eurost) kapitaliallikaid oluliselt vähem. Peamine ja sageli ainus riskikapitaliallikas selles järgus on tehnoloogiavaldkonnale spetsialiseerunud riskikapitaliettevõtted.

| (b) | Sellele valdkonnale on spetsialiseerunud suhteliselt vähe riskikapitaliettevõtteid ja nende kõigi vahendid on piiratud. Kapitalipuudus sellel tasandil on nii piiranud kui edasi lükanud eraldiseisvate spin-off ettevõtete arengut. |
| --- | --- |

(b)

Sellele valdkonnale on spetsialiseerunud suhteliselt vähe riskikapitaliettevõtteid ja nende kõigi vahendid on piiratud. Kapitalipuudus sellel tasandil on nii piiranud kui edasi lükanud eraldiseisvate spin-off ettevõtete arengut.

| (c) | Alla ühe kontrollgrupi 15st spin-off ettevõttest sai kokku kapitali vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(c)

Alla ühe kontrollgrupi 15st spin-off ettevõttest sai kokku kapitali vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot).

| (d) | Probleemid, mis seisavad ülikoolide spin-off ettevõtete ees, kes vajavad kapitali vahemikus 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on suures osas ühesugused. Kuna alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) vajavad ettevõtted on samas arengujärgus, on ka nende probleemid samad ja tulenevad vahendite vähesusest. |
| --- | --- |

(d)

Probleemid, mis seisavad ülikoolide spin-off ettevõtete ees, kes vajavad kapitali vahemikus 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on suures osas ühesugused. Kuna alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) vajavad ettevõtted on samas arengujärgus, on ka nende probleemid samad ja tulenevad vahendite vähesusest.

| (e) | Kontrollgrupi ülikoolidest polnud ühelgi anda spin-off ettevõtetele investeerimiskapitali vahemikus 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). Ülikoolide spin-off ettevõtete jaoks on omakapitaliallikaid rohkem, kui vajatakse rohkem kui 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(e)

Kontrollgrupi ülikoolidest polnud ühelgi anda spin-off ettevõtetele investeerimiskapitali vahemikus 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). Ülikoolide spin-off ettevõtete jaoks on omakapitaliallikaid rohkem, kui vajatakse rohkem kui 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot).

| 72. | Northern Enterprise Limited (Nelfunding) on seisukohal, et Ühendkuningriigi turul on turutõrge seoses riskikapitali-investeeringutega alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro), ning et see mõjutab ebasoodsalt VKEde arengut. |
| --- | --- |

72.

Northern Enterprise Limited (Nelfunding) on seisukohal, et Ühendkuningriigi turul on turutõrge seoses riskikapitali-investeeringutega alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro), ning et see mõjutab ebasoodsalt VKEde arengut.

| 73. | Stonesfield Capital Limited investeerib aktiivselt ECFide tähelepanu all olevas vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) ning on esitanud järgmised märkused:






  (a) | Kapitalipakkumine investeeringuteks vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on kogu Ühendkuningriigis äärmiselt tagasihoidlik. Selliseid summasid vajavad väikeettevõtted kannatavad tõsise kapitalipuudujäägi all, mis pigem suureneb kui väheneb. |
| --- | --- | --- |

73.

Stonesfield Capital Limited investeerib aktiivselt ECFide tähelepanu all olevas vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) ning on esitanud järgmised märkused:

(a)

Kapitalipakkumine investeeringuteks vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on kogu Ühendkuningriigis äärmiselt tagasihoidlik. Selliseid summasid vajavad väikeettevõtted kannatavad tõsise kapitalipuudujäägi all, mis pigem suureneb kui väheneb.

| (b) | British Venture Capital Associationi viimase aruande “Report on Investment Activity 2003” kohaselt on varajases arengujärgus ettevõtetesse investeerimine vahemikus 2001—2003 vähenenud 32%. |
| --- | --- |

(b)

British Venture Capital Associationi viimase aruande “Report on Investment Activity 2003” kohaselt on varajases arengujärgus ettevõtetesse investeerimine vahemikus 2001—2003 vähenenud 32%.

| (c) | Varajases arengujärgus ettevõtetesse investeerivate fondide tootlus on samas ajavahemikus samuti vähenenud. Varajases arengujärgus ettevõtetesse tehtud investeeringute pikaajaline kogutootlus aastas oli 2001. aastal 14,1% ja langes 2003. aastal 4,7%ni. |
| --- | --- |

(c)

Varajases arengujärgus ettevõtetesse investeerivate fondide tootlus on samas ajavahemikus samuti vähenenud. Varajases arengujärgus ettevõtetesse tehtud investeeringute pikaajaline kogutootlus aastas oli 2001. aastal 14,1% ja langes 2003. aastal 4,7%ni.

| (d) | Nii investeeringute kui tootluse vähenemine sel ajavahemikul on toonud kaasa mitmete varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali investeerijate turult taandumise. |
| --- | --- |

(d)

Nii investeeringute kui tootluse vähenemine sel ajavahemikul on toonud kaasa mitmete varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali investeerijate turult taandumise.

| (e) | Selline turudünaamika peegeldub ka varajases arengujärgus olevatesse ettevõtetesse investeerimise keskmises mahus. 2001. aastal oli keskmine tehingumaht ligikaudu 1 miljoni naela (1,4 miljonit eurot). See on 2003. aastaks tõusnud 1,6 miljoni naelani (2,3 miljoni naelani). |
| --- | --- |

(e)

Selline turudünaamika peegeldub ka varajases arengujärgus olevatesse ettevõtetesse investeerimise keskmises mahus. 2001. aastal oli keskmine tehingumaht ligikaudu 1 miljoni naela (1,4 miljonit eurot). See on 2003. aastaks tõusnud 1,6 miljoni naelani (2,3 miljoni naelani).

| (f) | See näitab, riskikapitalituru investorid investeerivad suuremaid summasid, et riski vähendada, aidates seega kaasa kapitalipuudujäägi suurenemisele kuni 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruste investeeringute puhul. |
| --- | --- |

(f)

See näitab, riskikapitalituru investorid investeerivad suuremaid summasid, et riski vähendada, aidates seega kaasa kapitalipuudujäägi suurenemisele kuni 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruste investeeringute puhul.

| (g) | Ettevõtted, kes vajavad summasid alates 1 miljonist naelast (1,4 miljonist eurost) kuni 2 miljoni naelani (2,9 miljoni euroni), on vajaminevate summade hankimisel suurimates raskustes. Selle põhjuseks on asjaolu, et alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurused investeeringud jäävad enamiku riskikapitali-investorite huviorbiidist välja. |
| --- | --- |

(g)

Ettevõtted, kes vajavad summasid alates 1 miljonist naelast (1,4 miljonist eurost) kuni 2 miljoni naelani (2,9 miljoni euroni), on vajaminevate summade hankimisel suurimates raskustes. Selle põhjuseks on asjaolu, et alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurused investeeringud jäävad enamiku riskikapitali-investorite huviorbiidist välja.

| (h) | Vahemikus 2001—2003 on riskikapitali-investeeringute maht varajases arengujärgus ettevõtetesse vähenenud 73%. 2001. aastal investeeriti varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali 1,4 miljardit naela (2 miljardit eurot), kuid 2003. aastal vaid 369 miljonit naela (517 miljonit eurot). Vaid 1% 2003. aastal investeeritud 369 miljonist naelast (517 miljonist eurost) oli suunatud tehingutele alla 10 miljoni naela (14 miljoni euro). |
| --- | --- |

(h)

Vahemikus 2001—2003 on riskikapitali-investeeringute maht varajases arengujärgus ettevõtetesse vähenenud 73%. 2001. aastal investeeriti varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali 1,4 miljardit naela (2 miljardit eurot), kuid 2003. aastal vaid 369 miljonit naela (517 miljonit eurot). Vaid 1% 2003. aastal investeeritud 369 miljonist naelast (517 miljonist eurost) oli suunatud tehingutele alla 10 miljoni naela (14 miljoni euro).

| (i) | VKEde puhul ei tule arvesse kapitalinõuete suurendamine üle 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro), sest oma suurusest ja arengujärgust tulenevalt pole nad veel piisavalt küpsed ja lahjendus oleks ettevõtja jaoks liiga suur. Sellest tulenevalt on turul märkimisväärne tühik rahastamises, mis tuleb täita, et need VKEd saaksid edukamateks ja suuremateks. Rahastamine vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on väga tähtis paljude väikeettevõtete püsimajäämiseks ja õitsenguks. |
| --- | --- |

(i)

VKEde puhul ei tule arvesse kapitalinõuete suurendamine üle 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro), sest oma suurusest ja arengujärgust tulenevalt pole nad veel piisavalt küpsed ja lahjendus oleks ettevõtja jaoks liiga suur. Sellest tulenevalt on turul märkimisväärne tühik rahastamises, mis tuleb täita, et need VKEd saaksid edukamateks ja suuremateks. Rahastamine vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on väga tähtis paljude väikeettevõtete püsimajäämiseks ja õitsenguks.

| 74. | YFM Group esitas järgmised tähelepanekud:






  (a) | British Venture Capital Associationi (BVCA) viimased statistilised andmed näitavad, et 2003. aastal investeerisid BVCA liikmed alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruste summadena 1 015 Ühendkuningriigi ettevõttesse 724 miljonit naela (1 miljardit eurot). |
| --- | --- | --- |

74.

YFM Group esitas järgmised tähelepanekud:

(a)

British Venture Capital Associationi (BVCA) viimased statistilised andmed näitavad, et 2003. aastal investeerisid BVCA liikmed alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suuruste summadena 1 015 Ühendkuningriigi ettevõttesse 724 miljonit naela (1 miljardit eurot).

| (b) | Kui välja jätta alla 500 000 naela jäävad tehingud, muutub pilt dramaatiliselt. 2000. aastal investeeriti 482 miljonit naela (675 miljonit eurot) summades vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) 348sse ettevõttesse. 2003. aastaks oli investeeringute summa langenud 286 miljoni naelani (400 miljoni euroni), mis on 2 000. aastaga võrreldes 41%, ja abi said 277 ettevõtet. |
| --- | --- |

(b)

Kui välja jätta alla 500 000 naela jäävad tehingud, muutub pilt dramaatiliselt. 2000. aastal investeeriti 482 miljonit naela (675 miljonit eurot) summades vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) 348sse ettevõttesse. 2003. aastaks oli investeeringute summa langenud 286 miljoni naelani (400 miljoni euroni), mis on 2 000. aastaga võrreldes 41%, ja abi said 277 ettevõtet.

| (c) | Need arvud sisaldavad nii management buy-out (MBO) kui management buy-in (MBI) tehinguid, hilisemaid laienemisi, teiseseid oste ja tehinguid, mille puhul on tegu olnud pangalaenu refinantseerimisega. Kui neid tehinguid mitte arvestada ja keskenduda investeeringutele tegevust alustavatele ja algjärgus ettevõtetele, oleks investeeritud summade ja abi saanud ettevõtete arv veelgi väiksem. |
| --- | --- |

(c)

Need arvud sisaldavad nii management buy-out (MBO) kui management buy-in (MBI) tehinguid, hilisemaid laienemisi, teiseseid oste ja tehinguid, mille puhul on tegu olnud pangalaenu refinantseerimisega. Kui neid tehinguid mitte arvestada ja keskenduda investeeringutele tegevust alustavatele ja algjärgus ettevõtetele, oleks investeeritud summade ja abi saanud ettevõtete arv veelgi väiksem.

| (d) | Tegevust alustavate ja algjärgus olevate ettevõtete rahastamine, hoolimata sõlmitud tehingute arvust, langes 703 miljoni naela (984 miljoni euro) suuruselt kogusummalt 2 000. aastal 263 miljoni naelani (368 miljoni euroni) 2003. aastal, kokku 63%. |
| --- | --- |

(d)

Tegevust alustavate ja algjärgus olevate ettevõtete rahastamine, hoolimata sõlmitud tehingute arvust, langes 703 miljoni naela (984 miljoni euro) suuruselt kogusummalt 2 000. aastal 263 miljoni naelani (368 miljoni euroni) 2003. aastal, kokku 63%.

| (e) | Tänu Euroopa Komisjoni ja Ühendkuningriigi valitsuse jõupingutustele on alla 500 000 naelaste (700 000 euroste) tehingute arv ja väärtus kasvamas. |
| --- | --- |

(e)

Tänu Euroopa Komisjoni ja Ühendkuningriigi valitsuse jõupingutustele on alla 500 000 naelaste (700 000 euroste) tehingute arv ja väärtus kasvamas.

| (f) | Järgmisel tasemel tekitab Ühendkuningriigi finantseerimisasutuste tähelepanu koondumine järjest suurematele tehingutele rahastamistühiku. Pakkumisega seotud probleemid on järjest tõsisemad. Ettevõtted, kes on saanud investeeringuid summas alla 500 000 naela (700 000 euro) ja kes tõenäoliselt vajaksid märkimisväärses summas jätkufinantseerimist, ei suuda kokku saada vajalikku raha, sest vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on rahastamises tühik. |
| --- | --- |

(f)

Järgmisel tasemel tekitab Ühendkuningriigi finantseerimisasutuste tähelepanu koondumine järjest suurematele tehingutele rahastamistühiku. Pakkumisega seotud probleemid on järjest tõsisemad. Ettevõtted, kes on saanud investeeringuid summas alla 500 000 naela (700 000 euro) ja kes tõenäoliselt vajaksid märkimisväärses summas jätkufinantseerimist, ei suuda kokku saada vajalikku raha, sest vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on rahastamises tühik.

| 75. | Close Venture Management Limited tõi välja järgmised asjaolud:






  (a) | Tõestust on leidnud, et omakapitalipuudujääk, mis on aja jooksul tekkinud, esineb nüüd vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). Aja jooksul ning hallatavate summade suurenemisel on riskikapitali-investorid jätnud kõrvale investeeringud, mille suurus on alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro). |
| --- | --- | --- |

75.

Close Venture Management Limited tõi välja järgmised asjaolud:

(a)

Tõestust on leidnud, et omakapitalipuudujääk, mis on aja jooksul tekkinud, esineb nüüd vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). Aja jooksul ning hallatavate summade suurenemisel on riskikapitali-investorid jätnud kõrvale investeeringud, mille suurus on alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro).

| (b) | See on üldine ja vältimatu arengusuund. Edu saavutades suudavad investeerimisjuhid saada rohkem vahendeid, mis omakorda võimaldab neil teha suuremaid tehinguid. Kuna erariskikapitali-investeeringute valdkonnale on omane mastaabisääst, loobuvad investeeringuhaldurid tavaliselt väiksematest tehingutest nii ruttu, kui võimalik. |
| --- | --- |

(b)

See on üldine ja vältimatu arengusuund. Edu saavutades suudavad investeerimisjuhid saada rohkem vahendeid, mis omakorda võimaldab neil teha suuremaid tehinguid. Kuna erariskikapitali-investeeringute valdkonnale on omane mastaabisääst, loobuvad investeeringuhaldurid tavaliselt väiksematest tehingutest nii ruttu, kui võimalik.

| (c) | See tähendab, et Ühendkuningriigis on vahemikus alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) äärmiselt vähe kutselisi ja institutsioonilisi investoreid. Tehingute puhul vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on praegu rahuldamata ligikaudu 60% nõudlusest, sest puuduvad riskikapitaliandjad, kelle poole pöörduda. |
| --- | --- |

(c)

See tähendab, et Ühendkuningriigis on vahemikus alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) äärmiselt vähe kutselisi ja institutsioonilisi investoreid. Tehingute puhul vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) on praegu rahuldamata ligikaudu 60% nõudlusest, sest puuduvad riskikapitaliandjad, kelle poole pöörduda.

| 76. | Ettevõttel Enterprise Corporate Finance Limited on järjest sagedamini ebaõnnestunud katsed hankida kapitali vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) oma klientidest ettevõtetele.






  (a) | Peamine põhjus pole mitte investeeringuvõimaluste halb kvaliteet, vaid omakapitalirahastajate järjest suurenev soovimatus sellistesse ettevõtetesse investeerida. |
| --- | --- | --- |

76.

Ettevõttel Enterprise Corporate Finance Limited on järjest sagedamini ebaõnnestunud katsed hankida kapitali vahemikus 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) oma klientidest ettevõtetele.

(a)

Peamine põhjus pole mitte investeeringuvõimaluste halb kvaliteet, vaid omakapitalirahastajate järjest suurenev soovimatus sellistesse ettevõtetesse investeerida.

| (b) | Viimaste aastate jooksul on olukord turul märkimisväärselt halvenenud, nii et tehinguteks, mis vajavad alla 5 miljoni naela (7 miljoni euro), on rahastajaid leida väga raske, hoolimata investeeringut sooviva ettevõtte headest külgedest. |
| --- | --- |

(b)

Viimaste aastate jooksul on olukord turul märkimisväärselt halvenenud, nii et tehinguteks, mis vajavad alla 5 miljoni naela (7 miljoni euro), on rahastajaid leida väga raske, hoolimata investeeringut sooviva ettevõtte headest külgedest.

| (c) | Probleem on märkimisväärselt suurem ettevõtete jaoks, kes vajavad vahendeid vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), seda peamiselt üle jõu käivate kulude ja ebapiisavate ärikogemuste tõttu. Lõviosa riskikapitalirahastusest on mõeldud suurematele ja küpsematele ettevõtetele, kes suudavad pakkuda tagatisi ning kindlustada kasumi. |
| --- | --- |

(c)

Probleem on märkimisväärselt suurem ettevõtete jaoks, kes vajavad vahendeid vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), seda peamiselt üle jõu käivate kulude ja ebapiisavate ärikogemuste tõttu. Lõviosa riskikapitalirahastusest on mõeldud suurematele ja küpsematele ettevõtetele, kes suudavad pakkuda tagatisi ning kindlustada kasumi.

| 77. | 3i rõhutab oma märkustes järgmist:






  (a) | Viimase kahe kuni kolme aastaga on riskikapitaliturul toimunud märkimisväärsed muudatused, kuna investeeringutulud varajases arengujärgus ja väiksematelt kasvupotentsiaali omavatelt ettevõtetelt on vähenenud. |
| --- | --- | --- |

77.

3i rõhutab oma märkustes järgmist:

(a)

Viimase kahe kuni kolme aastaga on riskikapitaliturul toimunud märkimisväärsed muudatused, kuna investeeringutulud varajases arengujärgus ja väiksematelt kasvupotentsiaali omavatelt ettevõtetelt on vähenenud.

| (b) | See koos sektoris valitseva suundumusega suurematele investeeringutele ja ettevaatlikumale investeerimisstrateegiale on viinud selleni, et väiksemate investeeringute pakkumine turul on vähenenud. |
| --- | --- |

(b)

See koos sektoris valitseva suundumusega suurematele investeeringutele ja ettevaatlikumale investeerimisstrateegiale on viinud selleni, et väiksemate investeeringute pakkumine turul on vähenenud.

3i hinnangul on omakapitalipuudujääk praegu suurenenud vahemikult 500 000 naela (700 000 eurot) kuni 1 miljon naela (1,4 miljonit eurot) 2 miljoni naelani (2,9 miljoni euroni).

3i on oma investeeringuid selles turusegmendis märkimisväärselt vähendanud. 2001. aastal tegi 3i Euroopa varajases arengujärgus ettevõtetesse investeeringuid summas ligikaudu 1,1 miljardit eurot, sellistesse ettevõtetesse investeerimine on nüüd märkimisväärselt vähenenud, sest 3i investeeris 2004. aastal sellesse turusegmenti ligikaudu 150 miljonit eurot.

| 78. | Cavendish Asset Management Limited toetab eespool punktis 68 esitatud Institute of Chartered Accountants in England and Wales poolt tehtud märkusi. |
| --- | --- |

78.

Cavendish Asset Management Limited toetab eespool punktis 68 esitatud Institute of Chartered Accountants in England and Wales poolt tehtud märkusi.

V.   ÜHENDKUNINGRIIGI SELGITUSED

| 79. | Ühendkuningriigi selgitused komisjoni ametliku menetluse avamise otsusele vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 ja kolmandate poolte märkustele on kokku võetud põhjendustes 80–96. |
| --- | --- |

79.

Ühendkuningriigi selgitused komisjoni ametliku menetluse avamise otsusele vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 ja kolmandate poolte märkustele on kokku võetud põhjendustes 80–96.

| 80. | Kuigi juurdepääs finantsidele, eriti laenurahale, on Ühendkuningriigi ettevõtete enamiku jaoks võrreldes 1990ndate keskpaigaga paranenud, on olulise vähemuse moodustavatel suure kasvupotentsiaaliga väikeettevõtetel siiski probleeme omakapitali kokkusaamisega. |
| --- | --- |

80.

Kuigi juurdepääs finantsidele, eriti laenurahale, on Ühendkuningriigi ettevõtete enamiku jaoks võrreldes 1990ndate keskpaigaga paranenud, on olulise vähemuse moodustavatel suure kasvupotentsiaaliga väikeettevõtetel siiski probleeme omakapitali kokkusaamisega.

| 81. | Omakapitalirahastus sobib neile varajases arengujärgus ettevõtetele, kes veel ei tooda piisavalt tulu, et tagasi maksta võlaintresse. See sobib ka ettevõtetele, kes arendavad välja uusi tehnoloogiaid, tooteid või turge, millel on märkimisväärne kasvupotentsiaal, kuid ka suur ebaõnnestumisrisk. |
| --- | --- |

81.

Omakapitalirahastus sobib neile varajases arengujärgus ettevõtetele, kes veel ei tooda piisavalt tulu, et tagasi maksta võlaintresse. See sobib ka ettevõtetele, kes arendavad välja uusi tehnoloogiaid, tooteid või turge, millel on märkimisväärne kasvupotentsiaal, kuid ka suur ebaõnnestumisrisk.

| 82. | Väikeettevõtetele kasvukapitali andmist käsitlev avalik arutelu, BVCA kogutud andmed ja teaduslikud uuringud osutavad kõik sellele, et Ühendkuningriigis on omakapitalipuudujääk ettevõtete jaoks, kes vajavad omakapitalirahastust vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

82.

Väikeettevõtetele kasvukapitali andmist käsitlev avalik arutelu, BVCA kogutud andmed ja teaduslikud uuringud osutavad kõik sellele, et Ühendkuningriigis on omakapitalipuudujääk ettevõtete jaoks, kes vajavad omakapitalirahastust vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot).

| 83. | Omakapitalipuudujääk on viimastel aastatel suurenenud, eelkõige võrreldes 1999. aastaga, selle põhjuseks on osaliselt eraomakapitaliandjate suundumine suuremate investeeringute juurde. Keskmine tehingumaht on märkimisväärselt kasvanud, sest riskikapitaliettevõtted tahavad kasu saada suuremast mastaabisäästust. |
| --- | --- |

83.

Omakapitalipuudujääk on viimastel aastatel suurenenud, eelkõige võrreldes 1999. aastaga, selle põhjuseks on osaliselt eraomakapitaliandjate suundumine suuremate investeeringute juurde. Keskmine tehingumaht on märkimisväärselt kasvanud, sest riskikapitaliettevõtted tahavad kasu saada suuremast mastaabisäästust.

| 84. | Omakapitalipuudujääk on viimastel aastatel varajases arengujärgus VKEde jaoks eriti tuntavaks muutunud seetõttu, et riskikapitaliandjate eelistatav investeeringutüüp on märkimisväärselt muutunud. Tõendid näitavad, et riskikapitali-investeeringud on liikunud hilisemas arengujärgus ettevõtete, management buy-out (MBO) ja management buy-in (MBI) investeeringute suunas. |
| --- | --- |

84.

Omakapitalipuudujääk on viimastel aastatel varajases arengujärgus VKEde jaoks eriti tuntavaks muutunud seetõttu, et riskikapitaliandjate eelistatav investeeringutüüp on märkimisväärselt muutunud. Tõendid näitavad, et riskikapitali-investeeringud on liikunud hilisemas arengujärgus ettevõtete, management buy-out (MBO) ja management buy-in (MBI) investeeringute suunas.

| 85. | BVCA viimased andmed 2003. aasta kohta näitavad, et rõhk on jätkuvalt investeeringutel hilisemas arengujärgus ettevõtetesse, eelkõige suurtel buy-out tehingutel. 2003. aastal tehti Ühendkuningriigi kogu riskikapitali-investeeringutest investeeringuid varajases arengujärgus ettevõtetesse vaid 6,5%, mis on alla 0,02% SKTst. Aastatel 1998–2001 oli see investeeringumaht keskmiselt 0,05% SKTst. |
| --- | --- |

85.

BVCA viimased andmed 2003. aasta kohta näitavad, et rõhk on jätkuvalt investeeringutel hilisemas arengujärgus ettevõtetesse, eelkõige suurtel buy-out tehingutel. 2003. aastal tehti Ühendkuningriigi kogu riskikapitali-investeeringutest investeeringuid varajases arengujärgus ettevõtetesse vaid 6,5%, mis on alla 0,02% SKTst. Aastatel 1998–2001 oli see investeeringumaht keskmiselt 0,05% SKTst.

| 86. | Viimasel ajal hangitud riskikapitalivahendite tõenäoline kasutuseesmärk on üha sagedamini suuremad tehingud end juba õigustanud ettevõtetes. BVCA viimased andmed näitavad, et tõenäoliselt vaid 4% kogutud vahenditest eraldatakse investeeringuteks varajases arengujärgus ettevõtetele, 3% laienemistehinguteks ja 1% MBO-tehinguteks, mille väärtus jääb alla 10 miljoni naela. Eeldati, et kogutud vahenditest vaid 3% eraldatakse investeeringuteks varases arengujärgus ettevõtetesse ja laienemisinvesteeringuteks, võrreldes 5%ga 2002. aastal. |
| --- | --- |

86.

Viimasel ajal hangitud riskikapitalivahendite tõenäoline kasutuseesmärk on üha sagedamini suuremad tehingud end juba õigustanud ettevõtetes. BVCA viimased andmed näitavad, et tõenäoliselt vaid 4% kogutud vahenditest eraldatakse investeeringuteks varajases arengujärgus ettevõtetele, 3% laienemistehinguteks ja 1% MBO-tehinguteks, mille väärtus jääb alla 10 miljoni naela. Eeldati, et kogutud vahenditest vaid 3% eraldatakse investeeringuteks varases arengujärgus ettevõtetesse ja laienemisinvesteeringuteks, võrreldes 5%ga 2002. aastal.

| 87. | Lisaks viitavad andmed sellele, et omakapitalipuudujäägi all kannatavas vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljoni eurot) tehtud investeeringutest on vaid veerand esmakordsed ja ühekordsed investeeringud. Aastatel 2000–2002 tehtud 1 000 investeeringust väärtuses alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) oli üle 70% jätkuinvesteeringud. |
| --- | --- |

87.

Lisaks viitavad andmed sellele, et omakapitalipuudujäägi all kannatavas vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljoni eurot) tehtud investeeringutest on vaid veerand esmakordsed ja ühekordsed investeeringud. Aastatel 2000–2002 tehtud 1 000 investeeringust väärtuses alla 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) oli üle 70% jätkuinvesteeringud.

| 88. | Riskikapitaliandjate keskendudes suurematele investeeringutele tundub, et uusi riskikapitali-investoreid turu alumisel tasemel eriti ei lisandu. Maine tähtsus riskikapitalisektoris loob riskikapitaliturust huvitatud potentsiaalsetele uutele fondihaldajatele märkimisväärse sisenemistakistuse. See suundumus viitab sellele, et turu selles vahemikus, kus valitseb omakapitalipuudujääk, muutub ande ja kogemuste puudus veelgi suuremaks ja seda on aja jooksul üha raskem asendada, sest hinnatud fondivalitsejad hangivad suuremaid summasid ja seega teevad ka suuremaid tehinguid. Arvestades oskusi, mida on vaja edukaks investeerimiseks väiksematesse ja varajases arengujärgus ettevõtetesse, on pädevate uute turuletulijate tagamine dünaamilise algjärguinvesteeringute turu eeltingimus. |
| --- | --- |

88.

Riskikapitaliandjate keskendudes suurematele investeeringutele tundub, et uusi riskikapitali-investoreid turu alumisel tasemel eriti ei lisandu. Maine tähtsus riskikapitalisektoris loob riskikapitaliturust huvitatud potentsiaalsetele uutele fondihaldajatele märkimisväärse sisenemistakistuse. See suundumus viitab sellele, et turu selles vahemikus, kus valitseb omakapitalipuudujääk, muutub ande ja kogemuste puudus veelgi suuremaks ja seda on aja jooksul üha raskem asendada, sest hinnatud fondivalitsejad hangivad suuremaid summasid ja seega teevad ka suuremaid tehinguid. Arvestades oskusi, mida on vaja edukaks investeerimiseks väiksematesse ja varajases arengujärgus ettevõtetesse, on pädevate uute turuletulijate tagamine dünaamilise algjärguinvesteeringute turu eeltingimus.

| 89. | Ühendkuningriik jõuab järeldusele, et kõik vastanud paistavad olevat ühisel seisukohal seoses riskikapitaliturul esinevate probleemidega, mille tõttu on suure kasvupotentsiaaliga VKEdel raske rahastajaid leida. Kõigi kolmandate osapoolte märkused on toetanud Ühendkuningriigi seisukohta, et turg on muutunud ja et praegu on omakapitalipuudujääk ületanud teatises sätestatud taseme. |
| --- | --- |

89.

Ühendkuningriik jõuab järeldusele, et kõik vastanud paistavad olevat ühisel seisukohal seoses riskikapitaliturul esinevate probleemidega, mille tõttu on suure kasvupotentsiaaliga VKEdel raske rahastajaid leida. Kõigi kolmandate osapoolte märkused on toetanud Ühendkuningriigi seisukohta, et turg on muutunud ja et praegu on omakapitalipuudujääk ületanud teatises sätestatud taseme.

| 90. | Ühendkuningriik on püüdnud näidata, et rahastamispuudujääk eksisteerib investeeringute puhul väärtuses kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). Mitmed vastajad peavad seda hinnangut liiga tagasihoidlikuks ja väidavad, et puudujääk võib juba puudutada investeeringuid väärtuses kuni 5 miljonit naela (7 miljonit eurot). Ühendkuningriik on siiski seisukohal, et tõendusmaterjali kohaselt on õige suurusjärk 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

90.

Ühendkuningriik on püüdnud näidata, et rahastamispuudujääk eksisteerib investeeringute puhul väärtuses kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). Mitmed vastajad peavad seda hinnangut liiga tagasihoidlikuks ja väidavad, et puudujääk võib juba puudutada investeeringuid väärtuses kuni 5 miljonit naela (7 miljonit eurot). Ühendkuningriik on siiski seisukohal, et tõendusmaterjali kohaselt on õige suurusjärk 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot).

| 91. | Ühendkuningriik rõhutab, et Ühendkuningriigi riskikapitalisektori ettevõtete vastused on kooskõlas tema enda üksikasjalike konsultatsioonide tulemustega. Kõik vastajad tunnistasid riskikapitalipuudujäägi olemasolu tehingute puhul väärtuses 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) või rohkem. Vastajad omavad sel turul praktilisi kogemusi ja on seda uurinud ärilisest seisukohast lähtudes. Nende kogemus toetab Ühendkuningriigi enda uurimistulemusi, mille kohaselt ei suuda selles valdkonnas tegutsevad fondid ligi tõmmata erainvestoreid riski ja väikeste investeeringutega kaasnevate lisakulude tõttu. Seetõttu on Ühendkuningriik veendunud, et ECF-süsteem ei too kaasa olemasoleva erariskikapitali eemaletõmbumist antud turult. |
| --- | --- |

91.

Ühendkuningriik rõhutab, et Ühendkuningriigi riskikapitalisektori ettevõtete vastused on kooskõlas tema enda üksikasjalike konsultatsioonide tulemustega. Kõik vastajad tunnistasid riskikapitalipuudujäägi olemasolu tehingute puhul väärtuses 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot) või rohkem. Vastajad omavad sel turul praktilisi kogemusi ja on seda uurinud ärilisest seisukohast lähtudes. Nende kogemus toetab Ühendkuningriigi enda uurimistulemusi, mille kohaselt ei suuda selles valdkonnas tegutsevad fondid ligi tõmmata erainvestoreid riski ja väikeste investeeringutega kaasnevate lisakulude tõttu. Seetõttu on Ühendkuningriik veendunud, et ECF-süsteem ei too kaasa olemasoleva erariskikapitali eemaletõmbumist antud turult.

| 92. | Ühendkuningriik on tänulik ka ECF-süsteemi praktilisele ülesehitamisele osaks saanud suure toetuse eest. Ühendkuningriik tervitab vastajate üksmeelt ja mõistmist selles osas, et kavandatav rahastamissüsteem välistab konkurentsimoonutused ja et see soodustab usaldusväärsete kaubanduslike investeerimisotsuste tegemist. Seda soodustab, eriti asjaolu, et kavandatud ECFid ei anna erainvestoritele mingisugust tagatist kaotuste vastu. See innustab neid valima korralikke fondivalitsejaid, kes nende raha parimal viisil investeeriksid. Kui ECF fond kasumit ei tooda, kaotab erainvestor oma raha. Ühendkuningriik on seisukohal, et tegemist on parema kaubandusliku stiimuliga, kui alternatiivse mudeli puhul, kus riiklike investeeringute osakaal on väiksem, kuid kus riiklike vahendite riskitase on kõrgem võrreldes erainvesteeringutega ja erainvestorid võivad raha tagasi saada, kui fondi tootlus on halb. |
| --- | --- |

92.

Ühendkuningriik on tänulik ka ECF-süsteemi praktilisele ülesehitamisele osaks saanud suure toetuse eest. Ühendkuningriik tervitab vastajate üksmeelt ja mõistmist selles osas, et kavandatav rahastamissüsteem välistab konkurentsimoonutused ja et see soodustab usaldusväärsete kaubanduslike investeerimisotsuste tegemist. Seda soodustab, eriti asjaolu, et kavandatud ECFid ei anna erainvestoritele mingisugust tagatist kaotuste vastu. See innustab neid valima korralikke fondivalitsejaid, kes nende raha parimal viisil investeeriksid. Kui ECF fond kasumit ei tooda, kaotab erainvestor oma raha. Ühendkuningriik on seisukohal, et tegemist on parema kaubandusliku stiimuliga, kui alternatiivse mudeli puhul, kus riiklike investeeringute osakaal on väiksem, kuid kus riiklike vahendite riskitase on kõrgem võrreldes erainvesteeringutega ja erainvestorid võivad raha tagasi saada, kui fondi tootlus on halb.

| 93. | Kaasates pakkumismenetlusse iga fondi struktuuri peamised aspektid, kindlustab Ühendkuningriik selle, et tema kulutused fondivalitsemisele ja järelevalvele oleksid võimalikult väikesed. Pakkumismenetluses kehtestatakse mõned miinimumnõuded, nagu näiteks samaväärne (pari passu) kahjukandmise positsioon ning riiklike investorite eelistamise põhimõte kasumijagamisel, samuti võimaldab see osalistel kindlaks määrata alternatiivsed tingimused, kui need on riiklikele investoritele soodsamad. See loob võimaluse, et erainvestorite riskitase on suurem kui riiklikel või et tarvis on eeldatust vähem toetust, kui pakkuja suudab näidata, et see on fondi rahastajatele huvipakkuv. |
| --- | --- |

93.

Kaasates pakkumismenetlusse iga fondi struktuuri peamised aspektid, kindlustab Ühendkuningriik selle, et tema kulutused fondivalitsemisele ja järelevalvele oleksid võimalikult väikesed. Pakkumismenetluses kehtestatakse mõned miinimumnõuded, nagu näiteks samaväärne (pari passu) kahjukandmise positsioon ning riiklike investorite eelistamise põhimõte kasumijagamisel, samuti võimaldab see osalistel kindlaks määrata alternatiivsed tingimused, kui need on riiklikele investoritele soodsamad. See loob võimaluse, et erainvestorite riskitase on suurem kui riiklikel või et tarvis on eeldatust vähem toetust, kui pakkuja suudab näidata, et see on fondi rahastajatele huvipakkuv.

| 94. | Lisaks märgib Ühendkuningriik, et ka teistest liikmesriikidest tulnud vastukajas on tunda soovi kehtivat teatist ajakohastada. Pärast teatise avaldamist 2001. aastal on kogu Euroopa Liidu riskikapitaliturg märkimisväärselt muutunud. Seda silmas pidades on Ühendkuningriik nõus, et kui teatist 2006. aastal muudetakse, on vaja teha mõningaid põhimõttelisi muudatusi. Need muudatused peaksid peaaegu kindlasti hõlmama ka muud peale osamaksete suuruse, näiteks nagu erasektori riskide tasakaalustamine vastukaaluks riikliku sektori suuremale finantseerimisele, ning vahendite nagu grupierand, laialdasem kasutamine. |
| --- | --- |

94.

Lisaks märgib Ühendkuningriik, et ka teistest liikmesriikidest tulnud vastukajas on tunda soovi kehtivat teatist ajakohastada. Pärast teatise avaldamist 2001. aastal on kogu Euroopa Liidu riskikapitaliturg märkimisväärselt muutunud. Seda silmas pidades on Ühendkuningriik nõus, et kui teatist 2006. aastal muudetakse, on vaja teha mõningaid põhimõttelisi muudatusi. Need muudatused peaksid peaaegu kindlasti hõlmama ka muud peale osamaksete suuruse, näiteks nagu erasektori riskide tasakaalustamine vastukaaluks riikliku sektori suuremale finantseerimisele, ning vahendite nagu grupierand, laialdasem kasutamine.

| 95. | Ühendkuningriik on seisukohal, et ECF-süsteem aitab märkimisväärselt kaasa võitlusele innovatsiooni ja ettevõtlust takistavate asjaoludega ning Lissabonis ja ettevõtlus tegevusplaanis püstitatud eesmärkide täitmisele. ECF-süsteem aitab täita ka soovitusi, mis on esitatud Koki aruandes, kus märgiti, et Euroopas põhineb VKEde finantseerimine hetkel liiga palju laenudel ning kutsuti üles rohkem riskikapitali kasutama. |
| --- | --- |

95.

Ühendkuningriik on seisukohal, et ECF-süsteem aitab märkimisväärselt kaasa võitlusele innovatsiooni ja ettevõtlust takistavate asjaoludega ning Lissabonis ja ettevõtlus tegevusplaanis püstitatud eesmärkide täitmisele. ECF-süsteem aitab täita ka soovitusi, mis on esitatud Koki aruandes, kus märgiti, et Euroopas põhineb VKEde finantseerimine hetkel liiga palju laenudel ning kutsuti üles rohkem riskikapitali kasutama.

| 96. | Ühendkuningriik on seisukohal, et nii riiklikult kui erasektorilt ja teistelt liikmesriikidelt ja riskikapitaliturul tegutsejailt saadud toetus on selge märk vajadusest ECF-fondide tüüpi investeerimisvahendi järele. |
| --- | --- |

96.

Ühendkuningriik on seisukohal, et nii riiklikult kui erasektorilt ja teistelt liikmesriikidelt ja riskikapitaliturul tegutsejailt saadud toetus on selge märk vajadusest ECF-fondide tüüpi investeerimisvahendi järele.

VI.   MEETME HINDAMINE

| 97. | Komisjon on tutvunud kavaga, lähtudes asutamislepingu artiklist 87 ja eriti komisjoni teatisest riigiabi ja riskikapitali kohta (9). Hindamise tulemused on järgmised. |
| --- | --- |

97.

Komisjon on tutvunud kavaga, lähtudes asutamislepingu artiklist 87 ja eriti komisjoni teatisest riigiabi ja riskikapitali kohta (9). Hindamise tulemused on järgmised.

VI.1.   Õiguspärasus

| 98. | Toetuskavast teatades järgisid Ühendkuningriigi ametivõimud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikest 3 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

98.

Toetuskavast teatades järgisid Ühendkuningriigi ametivõimud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikest 3 tulenevaid kohustusi.

VI.2.   Riigiabi olemasolu

| 99. | Vastavalt komisjoni riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise sätetele peab komisjon riigiabi olemasolu hindamisel arvestama, et meede võib hõlmata abi vähemalt kolmel eri tasandil:






  (a) | abi investoritele; |
| --- | --- | --- |

99.

Vastavalt komisjoni riigiabi ja riskikapitali käsitleva teatise sätetele peab komisjon riigiabi olemasolu hindamisel arvestama, et meede võib hõlmata abi vähemalt kolmel eri tasandil:

(a)

abi investoritele;

| (b) | abi mis tahes fondile või muule vahendile, mille kaudu meede toimib; |
| --- | --- |

(b)

abi mis tahes fondile või muule vahendile, mille kaudu meede toimib;

| (c) | abi äriühingutele, millesse investeeritakse. |
| --- | --- |

(c)

abi äriühingutele, millesse investeeritakse.

| 100. | Komisjon leiab, et investorite tasandil on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Riigi vahendite kaasatus ilmneb sellest, et Ühendkuningriigi ametiasutused annavad ECF-fondile riiklikku toetust. ECF-fondi erainvestorid, kes võivad olla ettevõtjad EÜ asutamislepingu tähenduses, võivad omada õigust suuremale tootlusele, kui riiklik sektor ning võivad seega saada eelise. Kuigi isikute ega organisatsioonide investeeringud fondi pole piiratud, ei taga fondi piiratud maht seda, et komisjon kõik potentsiaalsed investeeringud heaks kiidab. Seetõttu on komisjon seisukohal, et seetõttu on selektiivsus tagatud. Abikava mõjutab ka liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna kapitali-investeeringud on valdkond, milles toimub laialdane äritegevus liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

100.

Komisjon leiab, et investorite tasandil on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Riigi vahendite kaasatus ilmneb sellest, et Ühendkuningriigi ametiasutused annavad ECF-fondile riiklikku toetust. ECF-fondi erainvestorid, kes võivad olla ettevõtjad EÜ asutamislepingu tähenduses, võivad omada õigust suuremale tootlusele, kui riiklik sektor ning võivad seega saada eelise. Kuigi isikute ega organisatsioonide investeeringud fondi pole piiratud, ei taga fondi piiratud maht seda, et komisjon kõik potentsiaalsed investeeringud heaks kiidab. Seetõttu on komisjon seisukohal, et seetõttu on selektiivsus tagatud. Abikava mõjutab ka liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna kapitali-investeeringud on valdkond, milles toimub laialdane äritegevus liikmesriikide vahel.

| 101. | Fondide tasandil on komisjon üldiselt seisukohal, et fond ei ole ise toetusesaaja, vaid pigem vahend abi edastamiseks investoritele ja/või ettevõtetele, kuhu investeeritakse. Teatud juhtudel, eelkõige siis, kui meetmed hõlmavad abi edastamist olemasolevatele fondidele, millel on palju erinevaid investoreid, võivad fondil olla sõltumatu ettevõtte tunnused. Kõnealuse toetuskavaga luuakse ECF-fondid taas ja takistatakse neil tegelemast muude valdkondadega peale kavaga ettenähtu. Seetõttu ei käsitle komisjon ECF-fonde eraldi abisaajatena. See põhimõte on kooskõlas komisjoni otsustega kohtuasjades Viridian Growth Fund
   (10), Coalfields Enterprise Fund
   (11) ja Community Development Venture Fund
   (12). |
| --- | --- |

101.

Fondide tasandil on komisjon üldiselt seisukohal, et fond ei ole ise toetusesaaja, vaid pigem vahend abi edastamiseks investoritele ja/või ettevõtetele, kuhu investeeritakse. Teatud juhtudel, eelkõige siis, kui meetmed hõlmavad abi edastamist olemasolevatele fondidele, millel on palju erinevaid investoreid, võivad fondil olla sõltumatu ettevõtte tunnused. Kõnealuse toetuskavaga luuakse ECF-fondid taas ja takistatakse neil tegelemast muude valdkondadega peale kavaga ettenähtu. Seetõttu ei käsitle komisjon ECF-fonde eraldi abisaajatena. See põhimõte on kooskõlas komisjoni otsustega kohtuasjades Viridian Growth Fund
   (10), Coalfields Enterprise Fund
   (11) ja Community Development Venture Fund
   (12).

| 102. | Äriühingute tasandil, kuhu investeeritakse, leiab komisjon, et tegemist on riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Riiklikud vahendid on kaasatud, kuna fondi investeeringud abisaajatest VKEdele sisaldavad riiklikku rahastamist. Meede moonutab konkurentsi, andes eelise abisaajaist VKEdele, kes muidu samadel tingimustel ja/või mahus riskikapitalirahastust ei saaks. Meede on selektiivne, kuna see on suunatud Ühendkuningriigi konkreetsetele VKEdele. Meede on liikmesriikidevahelisele kaubandusele potentsiaalselt ohtlik, sest on võimalus, et selle sihtgrupiks olevad VKEd on praegu või tulevikus seotud tegevustega, mis hõlmavad ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

102.

Äriühingute tasandil, kuhu investeeritakse, leiab komisjon, et tegemist on riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Riiklikud vahendid on kaasatud, kuna fondi investeeringud abisaajatest VKEdele sisaldavad riiklikku rahastamist. Meede moonutab konkurentsi, andes eelise abisaajaist VKEdele, kes muidu samadel tingimustel ja/või mahus riskikapitalirahastust ei saaks. Meede on selektiivne, kuna see on suunatud Ühendkuningriigi konkreetsetele VKEdele. Meede on liikmesriikidevahelisele kaubandusele potentsiaalselt ohtlik, sest on võimalus, et selle sihtgrupiks olevad VKEd on praegu või tulevikus seotud tegevustega, mis hõlmavad ühendusesisest kaubandust.

| 103. | Seetõttu on komisjon seisukohal, et investorite ja toetusesaajatest VKEde tasandil on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

103.

Seetõttu on komisjon seisukohal, et investorite ja toetusesaajatest VKEde tasandil on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

VI.3.   Tõendid turutõrke kohta

| 104. | Kooskõlas teatise sätetega võib komisjon siiski olla valmis ilma täiendavate tõenditeta tunnistama turutõrke esinemist juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu ettevõtjatele makstava abi iga osamakse on maksimaalselt 500 000 eurot mittetoetatavates piirkondades, 750 000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades. |
| --- | --- |

104.

Kooskõlas teatise sätetega võib komisjon siiski olla valmis ilma täiendavate tõenditeta tunnistama turutõrke esinemist juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu ettevõtjatele makstava abi iga osamakse on maksimaalselt 500 000 eurot mittetoetatavates piirkondades, 750 000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades.

| 105. | Ühendkuningriigi kavandatud meede näeb ette riskikapitali-investeeringuid Ühendkuningriigi VKEdesse 250 000 – 2 miljoni Inglise naela (357 000 – 2,9 miljoni euro) suuruste ühekordsete osamaksetena. |
| --- | --- |

105.

Ühendkuningriigi kavandatud meede näeb ette riskikapitali-investeeringuid Ühendkuningriigi VKEdesse 250 000 – 2 miljoni Inglise naela (357 000 – 2,9 miljoni euro) suuruste ühekordsete osamaksetena.

| 106. | Ühendkuningriigi “2000.–2006. aastateks ette nähtud piirkondliku abi kaardi” kohaselt koosneb Ühendkuningriik piirkondadest, mida hetkel klassifitseeritakse toetatavateks piirkondadeks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) kohaselt, toetatavateks piirkondadeks sama lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) kohaselt, ning mittetoetatavatest piirkondadest. (13) |
| --- | --- |

106.

Ühendkuningriigi “2000.–2006. aastateks ette nähtud piirkondliku abi kaardi” kohaselt koosneb Ühendkuningriik piirkondadest, mida hetkel klassifitseeritakse toetatavateks piirkondadeks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) kohaselt, toetatavateks piirkondadeks sama lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) kohaselt, ning mittetoetatavatest piirkondadest. (13)

| 107. | Kooskõlas teatise sätetega teatas komisjon Ühendkuningriigile, et kuna teatatud toetuskava raames kavandatavad riskikapitali-investeeringud ületavad teatises kavandatud eespool nimetatud piirmäärasid, peab Ühendkuningriik esitama tõendid turutõrke kohta. |
| --- | --- |

107.

Kooskõlas teatise sätetega teatas komisjon Ühendkuningriigile, et kuna teatatud toetuskava raames kavandatavad riskikapitali-investeeringud ületavad teatises kavandatud eespool nimetatud piirmäärasid, peab Ühendkuningriik esitama tõendid turutõrke kohta.

| 108. | Ühendkuningriigi poolt esitatud argumendid ja kolmandate osapoolte tähelepanekud, mis näitavad turutühiku olemasolu investeerimisvahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), on kokku võetud järgnevalt: |
| --- | --- |

108.

Ühendkuningriigi poolt esitatud argumendid ja kolmandate osapoolte tähelepanekud, mis näitavad turutühiku olemasolu investeerimisvahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot), on kokku võetud järgnevalt:

| 109. | VKEde jaoks on tähtsaim välisrahastusallikas pangalaen, eelkõige arvelduslaenud ja tähtajalised laenud, mis koos moodustavad ligi poole välisrahastusest (14). Pangalaen on sobivaim juhul, kui ettevõtte rahavood on intressimaksete tasumiseks piisavad. Viimase kümne aastaga on laenuraha kättesaadavus märkimisväärselt paranenud. Puudub arvestatav tõendusmaterjal selle kohta, et ettevõtetel oleks laenu saamisega raskusi. Siiski seisavad laenuandjad üksikute ettevõtete väljavaateid hinnates silmitsi arvestatava ebakindlusega. Sageli toetuvad nad VKEdele laenu andes tagatistele, eriti juhul, kui laenajal pole äritegevuses arvestatavat kogemust. Kuid kõik ettevõttejuhid ei suuda sobivat tagatist pakkuda. |
| --- | --- |

109.

VKEde jaoks on tähtsaim välisrahastusallikas pangalaen, eelkõige arvelduslaenud ja tähtajalised laenud, mis koos moodustavad ligi poole välisrahastusest (14). Pangalaen on sobivaim juhul, kui ettevõtte rahavood on intressimaksete tasumiseks piisavad. Viimase kümne aastaga on laenuraha kättesaadavus märkimisväärselt paranenud. Puudub arvestatav tõendusmaterjal selle kohta, et ettevõtetel oleks laenu saamisega raskusi. Siiski seisavad laenuandjad üksikute ettevõtete väljavaateid hinnates silmitsi arvestatava ebakindlusega. Sageli toetuvad nad VKEdele laenu andes tagatistele, eriti juhul, kui laenajal pole äritegevuses arvestatavat kogemust. Kuid kõik ettevõttejuhid ei suuda sobivat tagatist pakkuda.

| 110. | Laenuturu puudused on põhjustatud teabe moondumisest, mis tähendab, et laenaja on vaid osaliselt kursis ettevõtte väljavaadetega. Teabe moondumine tähendab, et laenajad ei suuda hinnata konkreetse VKEga seotud riskide suurust. Seetõttu on raske hinnata ka investeerimisettepanekute kvaliteeti ja veel raskem on paika panna intressimäära, mis peegeldaks täpselt asjaga seotud riski taset. Tavaliselt lähtuvad pangad laenuandmisotsuste tegemisel kriteeriumidest nagu laenuandmed, varasem pangakontohooldus, taotleja kogemus ettevõtluses ja valmisolek investeerida ettevõttesse oma raha, lisaks äriplaanil põhinev kinnitus tagasimaksevalmiduse kohta. Kuid eraisikul ei pruugi olla varasemat ettevõtluskogemust ega isiklikku kapitali ettevõttesse investeerimiseks. Seetõttu osutavad laenuandjad suurt tähelepanu ettevõtja valmisolekule leida laenu jaoks tagatis. Osa ettevõtteid võib laenuraha saada tänu asjaolule, et laenuandja tagatise vastu laenab, kuid selline lähenemine VKEdele laenu andmisel võib tekitada raskusi ettevõtjatele, kellel puudub tagatiseks sobiv vara. |
| --- | --- |

110.

Laenuturu puudused on põhjustatud teabe moondumisest, mis tähendab, et laenaja on vaid osaliselt kursis ettevõtte väljavaadetega. Teabe moondumine tähendab, et laenajad ei suuda hinnata konkreetse VKEga seotud riskide suurust. Seetõttu on raske hinnata ka investeerimisettepanekute kvaliteeti ja veel raskem on paika panna intressimäära, mis peegeldaks täpselt asjaga seotud riski taset. Tavaliselt lähtuvad pangad laenuandmisotsuste tegemisel kriteeriumidest nagu laenuandmed, varasem pangakontohooldus, taotleja kogemus ettevõtluses ja valmisolek investeerida ettevõttesse oma raha, lisaks äriplaanil põhinev kinnitus tagasimaksevalmiduse kohta. Kuid eraisikul ei pruugi olla varasemat ettevõtluskogemust ega isiklikku kapitali ettevõttesse investeerimiseks. Seetõttu osutavad laenuandjad suurt tähelepanu ettevõtja valmisolekule leida laenu jaoks tagatis. Osa ettevõtteid võib laenuraha saada tänu asjaolule, et laenuandja tagatise vastu laenab, kuid selline lähenemine VKEdele laenu andmisel võib tekitada raskusi ettevõtjatele, kellel puudub tagatiseks sobiv vara.

| 111. | Laenudel ja varal põhinev rahastamine on piisav enamiku ettevõtete vajaduste rahuldamiseks, kuid oluline vähemus vajab omakapitalirahastust. Omakapitali-investorid annavad kapitali vastutasuks ettevõtte osakute eest, mis võimaldab neil saada osa ettevõtte tulevasest kasumist. See rahastamise vorm on sobivaim, kui ettevõtte on varajases arengujärgus ning ei tooda veel piisavalt kasumit, et maksta tagasi võlaintressi ja/või ettevõtte arendab välja uusi tehnoloogiaid, tooteid või turge, millel on suur kasvupotentsiaal, kuid samas ka märkimisväärne ebaõnnestumise risk. |
| --- | --- |

111.

Laenudel ja varal põhinev rahastamine on piisav enamiku ettevõtete vajaduste rahuldamiseks, kuid oluline vähemus vajab omakapitalirahastust. Omakapitali-investorid annavad kapitali vastutasuks ettevõtte osakute eest, mis võimaldab neil saada osa ettevõtte tulevasest kasumist. See rahastamise vorm on sobivaim, kui ettevõtte on varajases arengujärgus ning ei tooda veel piisavalt kasumit, et maksta tagasi võlaintressi ja/või ettevõtte arendab välja uusi tehnoloogiaid, tooteid või turge, millel on suur kasvupotentsiaal, kuid samas ka märkimisväärne ebaõnnestumise risk.

| 112. | Omakapitalirahastus moodustab vaid 8% kogu VKEde välisrahastusest, kuid antud statistika alahindab selle tähtsust kaasaegses, ettevõtluspõhises majanduselus. Ettevõtted, kes kõige tõenäolisemalt vajavad omakapitalirahastust, on sageli äärmiselt uuendusmeelsed ning omavad potentsiaali anda oluline panus tootlikkuse kasvu. Lisaks pakuvad riskikapitali-investorid mõnikord ka abi juhtimisel, nõustamist ja muid ekspertide teenuseid. |
| --- | --- |

112.

Omakapitalirahastus moodustab vaid 8% kogu VKEde välisrahastusest, kuid antud statistika alahindab selle tähtsust kaasaegses, ettevõtluspõhises majanduselus. Ettevõtted, kes kõige tõenäolisemalt vajavad omakapitalirahastust, on sageli äärmiselt uuendusmeelsed ning omavad potentsiaali anda oluline panus tootlikkuse kasvu. Lisaks pakuvad riskikapitali-investorid mõnikord ka abi juhtimisel, nõustamist ja muid ekspertide teenuseid.

| 113. | Kuigi omakapitalirahastus on oluline kasvustimulaator üksikute ettevõtete ja ka majandusele jaoks laiemalt, viitavad kindlad tõendid sellele, et eraomakapitalituru struktuur on tekitanud märkimisväärse ja üha kasvava omakapitalipuudujäägi ettevõtete jaoks, kes vajavad tagasihoidlikus summas kasvukapitali. Need struktuurist tulenevad põhjused kaasnevad turu nii nõudluse kui pakkumise poolega. |
| --- | --- |

113.

Kuigi omakapitalirahastus on oluline kasvustimulaator üksikute ettevõtete ja ka majandusele jaoks laiemalt, viitavad kindlad tõendid sellele, et eraomakapitalituru struktuur on tekitanud märkimisväärse ja üha kasvava omakapitalipuudujäägi ettevõtete jaoks, kes vajavad tagasihoidlikus summas kasvukapitali. Need struktuurist tulenevad põhjused kaasnevad turu nii nõudluse kui pakkumise poolega.

| 114. | Laenuturuga seotud teabeprobleemid esinevad ka omakapitaliturul. Pakkumise poolel on tavaliselt järgmised kolm probleemi: teabe moondumine, tehingukulud ja riski- ja kasuminägemus. |
| --- | --- |

114.

Laenuturuga seotud teabeprobleemid esinevad ka omakapitaliturul. Pakkumise poolel on tavaliselt järgmised kolm probleemi: teabe moondumine, tehingukulud ja riski- ja kasuminägemus.

| 115. | “Teabe moondumine” tähendab, et omakapitali-investoritel võib sobivate investeerimisvõimaluste kindlakstegemine kaasa tuua märkimisväärseid kulutusi. Sellised teabeprobleemid on tavaliselt kõige suuremad väiksematel ja noorematel ettevõtetel, eelkõige uuendusmeelsetel ettevõtetel, kes püüavad välja arendada uusi tehnoloogiaid, tooteid ja teenuseid. Teabega seotud raskused on tõsiseks takistuseks väiksematele omakapitali-investeeringutele, sest investeerimise kulud ei ole võrdelises seoses investeeringu suurusega. Võrreldes avalikul börsil noteeritud suurte ettevõtetega on teave väikeste noteerimata investoreid otsivate ettevõtete kohta palju vähem kättesaadav. Seetõttu võivad investorid sobivaid investeerimisvõimalusi otsides kanda märkimisväärseid otsingukulusid. Lisaks on sageli raske ettevõtte väljavaateid hinnata, eriti kui ettevõtte juhtkond, toode või tehnoloogia pole veel end tõestanud. Enne kui omakapitali-investorid saavad teha teadlikke investeerimisvalikuid, peavad nad läbi viima üksikasjalikke uuringuid. Need teabekogumiskulud ei ole võrdelises seoses investeeringu suurusega ning võivad väiksemate investeeringute puhul olla ebaproportsionaalselt suured võrreldes potentsiaalse investeeringust saadava rahalise tuluga. Pärast ettevõttesse investeerimist peavad omakapitali-investorid ka jälgima oma investeeringu edasist saatust. Sageli teevad nad seda juhatusse kuuludes ning võivad panustada märkimisväärse hulga aega ja jõudu juhtimise toetamisse, eriti kui ettevõtte juhatus on suhteliselt kogenematu. See võib oluliselt parandada investeeringu saanud ettevõtte tulemusi, kui samas ei ole need kulud jällegi investeeringu suurusega võrdelises seoses. |
| --- | --- |

115.

“Teabe moondumine” tähendab, et omakapitali-investoritel võib sobivate investeerimisvõimaluste kindlakstegemine kaasa tuua märkimisväärseid kulutusi. Sellised teabeprobleemid on tavaliselt kõige suuremad väiksematel ja noorematel ettevõtetel, eelkõige uuendusmeelsetel ettevõtetel, kes püüavad välja arendada uusi tehnoloogiaid, tooteid ja teenuseid. Teabega seotud raskused on tõsiseks takistuseks väiksematele omakapitali-investeeringutele, sest investeerimise kulud ei ole võrdelises seoses investeeringu suurusega. Võrreldes avalikul börsil noteeritud suurte ettevõtetega on teave väikeste noteerimata investoreid otsivate ettevõtete kohta palju vähem kättesaadav. Seetõttu võivad investorid sobivaid investeerimisvõimalusi otsides kanda märkimisväärseid otsingukulusid. Lisaks on sageli raske ettevõtte väljavaateid hinnata, eriti kui ettevõtte juhtkond, toode või tehnoloogia pole veel end tõestanud. Enne kui omakapitali-investorid saavad teha teadlikke investeerimisvalikuid, peavad nad läbi viima üksikasjalikke uuringuid. Need teabekogumiskulud ei ole võrdelises seoses investeeringu suurusega ning võivad väiksemate investeeringute puhul olla ebaproportsionaalselt suured võrreldes potentsiaalse investeeringust saadava rahalise tuluga. Pärast ettevõttesse investeerimist peavad omakapitali-investorid ka jälgima oma investeeringu edasist saatust. Sageli teevad nad seda juhatusse kuuludes ning võivad panustada märkimisväärse hulga aega ja jõudu juhtimise toetamisse, eriti kui ettevõtte juhatus on suhteliselt kogenematu. See võib oluliselt parandada investeeringu saanud ettevõtte tulemusi, kui samas ei ole need kulud jällegi investeeringu suurusega võrdelises seoses.

| 116. | Omakapitali-investeeringute tegemisega on seotud märkimisväärsed püsikulud, näiteks investeeringu tingimustes kokkuleppele jõudmise ja vajalike õiguslike kokkulepete sõlmimisega seotud kulud (“tehingukulud”). Nagu muudki püsikulud, on ka need tehingukulud väikeste investeeringute puhul ebaproportsionaalselt suured. |
| --- | --- |

116.

Omakapitali-investeeringute tegemisega on seotud märkimisväärsed püsikulud, näiteks investeeringu tingimustes kokkuleppele jõudmise ja vajalike õiguslike kokkulepete sõlmimisega seotud kulud (“tehingukulud”). Nagu muudki püsikulud, on ka need tehingukulud väikeste investeeringute puhul ebaproportsionaalselt suured.

| 117. | Investeerimisotsuseid mõjutavad riskinägemus ja tõenäolise kasumi prognoos. Kui investorite ootused on valed, ei ole kapitalieraldis optimaalne. |
| --- | --- |

117.

Investeerimisotsuseid mõjutavad riskinägemus ja tõenäolise kasumi prognoos. Kui investorite ootused on valed, ei ole kapitalieraldis optimaalne.

| 118. | Nõudluse poolel on samaväärseteks piiranguteks takistused omakapitali liikumises investoritelt VKEdele. Uurimused on leidnud hulga probleeme, mis takistavad väikeettevõtteid omakapitali saamast. Kontrolli kaotamine ja piiratud juhtimisvabadus on probleemid, mida VKEd sagedamini mainivad, kuid omakapitali hankimisega seotud kulutused ja puudulik teave välistest rahastamisallikatest on samuti levinud takistused. Paljud neist ettevõtetest, kes aktiivselt omakapitali-investoreid otsivad, kaebavad ka investorite poolse valmisoleku puudumise üle. VKEde tegevusele võib olla takistuseks piiratud teadlikkus ja arusaamine erinevatest saadaolevatest riskikapitali allikatest ja nende kättesaadavusest, ning ebapiisavalt välja arendatud või viletsalt esitatud äriplaanid. Ettevõtte ebapiisav ettevalmistus ja planeerimine peletavad potentsiaalseid investoreid, ja mitte ainult sellepärast, et see suurendab teabe hankimise ja tutvumisega seotud kulutusi. |
| --- | --- |

118.

Nõudluse poolel on samaväärseteks piiranguteks takistused omakapitali liikumises investoritelt VKEdele. Uurimused on leidnud hulga probleeme, mis takistavad väikeettevõtteid omakapitali saamast. Kontrolli kaotamine ja piiratud juhtimisvabadus on probleemid, mida VKEd sagedamini mainivad, kuid omakapitali hankimisega seotud kulutused ja puudulik teave välistest rahastamisallikatest on samuti levinud takistused. Paljud neist ettevõtetest, kes aktiivselt omakapitali-investoreid otsivad, kaebavad ka investorite poolse valmisoleku puudumise üle. VKEde tegevusele võib olla takistuseks piiratud teadlikkus ja arusaamine erinevatest saadaolevatest riskikapitali allikatest ja nende kättesaadavusest, ning ebapiisavalt välja arendatud või viletsalt esitatud äriplaanid. Ettevõtte ebapiisav ettevalmistus ja planeerimine peletavad potentsiaalseid investoreid, ja mitte ainult sellepärast, et see suurendab teabe hankimise ja tutvumisega seotud kulutusi.

| 119. | Omakapitalipuudujääk tekib siis, kui kasvupotentsiaaliga ettevõtted ei suuda saada investeeringuid ei mitteametlikelt investoritelt ega riskikapitali-investoritelt, mis on peamised VKEde omakapitali allikad. Mitteametlike investorite (investorite võrgud ja muud mitteametlikud investorid) rahalised vahendid on piiratud ja seetõttu investeerivad nad üldiselt väikestes summades omakapitali. Ametlikud riskikapitali-investorid seevastu teevad potentsiaalsete investeeringute hindamisel palju suuremaid kulutusi. Eespool mainitud struktuurist tulenevatel põhjustel on need kulutused sageli liiga suured juhul, kui ettevõte vajab omakapitalirahastust tagasihoidlikus summas. |
| --- | --- |

119.

Omakapitalipuudujääk tekib siis, kui kasvupotentsiaaliga ettevõtted ei suuda saada investeeringuid ei mitteametlikelt investoritelt ega riskikapitali-investoritelt, mis on peamised VKEde omakapitali allikad. Mitteametlike investorite (investorite võrgud ja muud mitteametlikud investorid) rahalised vahendid on piiratud ja seetõttu investeerivad nad üldiselt väikestes summades omakapitali. Ametlikud riskikapitali-investorid seevastu teevad potentsiaalsete investeeringute hindamisel palju suuremaid kulutusi. Eespool mainitud struktuurist tulenevatel põhjustel on need kulutused sageli liiga suured juhul, kui ettevõte vajab omakapitalirahastust tagasihoidlikus summas.

| 120. | Seetõttu mõjutab omakapitalipuudujääk ettevõtteid, kes otsivad summat, mis on suurem, kui enamik mitteametlikke investoreid pakkuda suudab, kuid alla taseme, alates millest muutub investeerimine riskikapitali-investorite jaoks mõttekaks. |
| --- | --- |

120.

Seetõttu mõjutab omakapitalipuudujääk ettevõtteid, kes otsivad summat, mis on suurem, kui enamik mitteametlikke investoreid pakkuda suudab, kuid alla taseme, alates millest muutub investeerimine riskikapitali-investorite jaoks mõttekaks.

| 121. | Vastavalt BVCA andmetele (15) oli suurte MBO-fondide tootlus 2003. aastal ja pikema ajavahemiku jooksul hea, kuid varajases arengujärgus ettevõtetesse ja tehnoloogiasse investeerivate fondide tootlus oli 2003. aastal jätkuvalt madalseisus. |
| --- | --- |

121.

Vastavalt BVCA andmetele (15) oli suurte MBO-fondide tootlus 2003. aastal ja pikema ajavahemiku jooksul hea, kuid varajases arengujärgus ettevõtetesse ja tehnoloogiasse investeerivate fondide tootlus oli 2003. aastal jätkuvalt madalseisus.

| 122. | Varajases arengujärgus ettevõtetesse investeerivate fondide tootlus oli 2003. aastal keskmiselt -18,1% võrreldes 3 aasta keskmise -25,1%lise tootlusega ja 5 aasta keskmise -12,5%lise tootlusega. |
| --- | --- |

122.

Varajases arengujärgus ettevõtetesse investeerivate fondide tootlus oli 2003. aastal keskmiselt -18,1% võrreldes 3 aasta keskmise -25,1%lise tootlusega ja 5 aasta keskmise -12,5%lise tootlusega.

| 123. | Arenevatesse ettevõtetesse investeerimisele spetsialiseerunud fondide keskmine tootlus oli 2003. aastal -3,4% võrreldes 3 aasta keskmise -8,2%lise tootlusega ja 5 aasta keskmise 2,7%lise tootlusega. |
| --- | --- |

123.

Arenevatesse ettevõtetesse investeerimisele spetsialiseerunud fondide keskmine tootlus oli 2003. aastal -3,4% võrreldes 3 aasta keskmise -8,2%lise tootlusega ja 5 aasta keskmise 2,7%lise tootlusega.

| 124. | Samal ajal olid MBO-tehingutele spetsialiseerunud fondide tulemused märkimisväärselt paremad. Keskmise suurusega MBO-tehingute puhul oli tootlus 2003. aastal 12,2% võrreldes 3 aasta keskmise 2,9%lise tootlusega ja 5 aasta keskmise 6,7%lise tootlusega. Vahe ilmneb veelgi selgemalt, kui vaadelda suuremahulisi MBO-tehinguid, mille keskmine tootlus 2003. aastal oli 15,3%, kolme aasta keskmine tootlus 9,1% ja vastav viie aasta tootlus 13,6%. |
| --- | --- |

124.

Samal ajal olid MBO-tehingutele spetsialiseerunud fondide tulemused märkimisväärselt paremad. Keskmise suurusega MBO-tehingute puhul oli tootlus 2003. aastal 12,2% võrreldes 3 aasta keskmise 2,9%lise tootlusega ja 5 aasta keskmise 6,7%lise tootlusega. Vahe ilmneb veelgi selgemalt, kui vaadelda suuremahulisi MBO-tehinguid, mille keskmine tootlus 2003. aastal oli 15,3%, kolme aasta keskmine tootlus 9,1% ja vastav viie aasta tootlus 13,6%.

| 125. | Eespool esitatud andmed illustreerivad Ühendkuningriigi riskikapitaliturul valitsevat suundumust. Riskikapitaliandjad keskenduvad suurematele tehingutele, kuna nendega on seotud suurem kasum, ning suurendavad seega tühikut omakapitaliturul väiksematesse varajases arengujärgus ettevõtetesse ja laienevatesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute ning suurematesse väljaarenenud ettevõtetesse tehtavate investeeringute vahel. |
| --- | --- |

125.

Eespool esitatud andmed illustreerivad Ühendkuningriigi riskikapitaliturul valitsevat suundumust. Riskikapitaliandjad keskenduvad suurematele tehingutele, kuna nendega on seotud suurem kasum, ning suurendavad seega tühikut omakapitaliturul väiksematesse varajases arengujärgus ettevõtetesse ja laienevatesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute ning suurematesse väljaarenenud ettevõtetesse tehtavate investeeringute vahel.

| 126. | Kalduvus eelistada järjest suuremaid investeeringumahtusid ilmneb ka viimastest andmetest investeerimistegevuse kohta Ühendkuningriigis. (16) Kõiki investeerimistasemeid arvesse võttev keskmine rahastamissumma kasvas 3,8 miljonilt naelalt (5,3 miljonilt eurolt) 2002. aastal 4,3 miljoni naelani (6 miljoni euroni) 2003. aastal. Seda seletab asjaolu, et investeeringud väiksematesse ja laienevatesse ettevõtetesse vähenesid 2003. aastal 57% 477 naelani (670 miljoni euroni) võrreldes 1,2 miljardi naelaga (1,7 miljardi euroga) 2002. aastal. Keskmiselt langes laienevasse ettevõttesse tehtav investeering 2 miljonilt naelalt (2,9 miljonilt eurolt) 2002. aastal 800 000 naelani (1,1miljoni euroni) 2003. aastal. |
| --- | --- |

126.

Kalduvus eelistada järjest suuremaid investeeringumahtusid ilmneb ka viimastest andmetest investeerimistegevuse kohta Ühendkuningriigis. (16) Kõiki investeerimistasemeid arvesse võttev keskmine rahastamissumma kasvas 3,8 miljonilt naelalt (5,3 miljonilt eurolt) 2002. aastal 4,3 miljoni naelani (6 miljoni euroni) 2003. aastal. Seda seletab asjaolu, et investeeringud väiksematesse ja laienevatesse ettevõtetesse vähenesid 2003. aastal 57% 477 naelani (670 miljoni euroni) võrreldes 1,2 miljardi naelaga (1,7 miljardi euroga) 2002. aastal. Keskmiselt langes laienevasse ettevõttesse tehtav investeering 2 miljonilt naelalt (2,9 miljonilt eurolt) 2002. aastal 800 000 naelani (1,1miljoni euroni) 2003. aastal.

| 127. | Kõigist 2003. aastal tehtud investeeringutest tehti lõviosa ehk 92% (8,2 miljardit naela ehk 11,5 miljardit eurot) MBO- ja MBI-tehingutena, 2002. aastal oli nende osakaal 87%. Aruandes ennustatakse, et vaid 3% (290 miljonit naela või 406 miljonit eurot) investeeritakse laienemisjärgus ettevõtetesse, 2002. aastal oli sama näitaja 6%. Algjärgus ettevõtetesse tehti 2003. aastal 4% kõigist investeeringutest (368 miljonit naela ehk 515 miljonit eurot), 2002. aastal oli see näitaja 3%. |
| --- | --- |

127.

Kõigist 2003. aastal tehtud investeeringutest tehti lõviosa ehk 92% (8,2 miljardit naela ehk 11,5 miljardit eurot) MBO- ja MBI-tehingutena, 2002. aastal oli nende osakaal 87%. Aruandes ennustatakse, et vaid 3% (290 miljonit naela või 406 miljonit eurot) investeeritakse laienemisjärgus ettevõtetesse, 2002. aastal oli sama näitaja 6%. Algjärgus ettevõtetesse tehti 2003. aastal 4% kõigist investeeringutest (368 miljonit naela ehk 515 miljonit eurot), 2002. aastal oli see näitaja 3%.

| 128. | MBO/MBI-investeeringute puhul ennustatakse, et 58% eraldatakse suurimatele MBO/MBI tehingutele (tehingu koguväärtus üle 100 miljoni naela või 140 miljoni euro), 2002. aastal oli see näitaja 45%. 20% eraldatakse MBO/MBI-tehingutele vahemikus 50 miljonit naela (70 miljonit eurot) kuni 100 miljonit naela (140 miljonit eurot), võrreldes 17%ga 2002. aastal, ja 13% eraldatakse MBO/MBI-tehingutele vahemikus 10 miljonit naela (14 miljonit eurot) ja 50 miljonit naela (70 miljonit eurot), võrreldes 24%ga 2002. aastal. Nagu 2002. aastalgi, eraldatakse alla 10 miljoni naela (14 miljonit euro) jäävate MBO/MBI-tehingute jaoks vaid 1%. |
| --- | --- |

128.

MBO/MBI-investeeringute puhul ennustatakse, et 58% eraldatakse suurimatele MBO/MBI tehingutele (tehingu koguväärtus üle 100 miljoni naela või 140 miljoni euro), 2002. aastal oli see näitaja 45%. 20% eraldatakse MBO/MBI-tehingutele vahemikus 50 miljonit naela (70 miljonit eurot) kuni 100 miljonit naela (140 miljonit eurot), võrreldes 17%ga 2002. aastal, ja 13% eraldatakse MBO/MBI-tehingutele vahemikus 10 miljonit naela (14 miljonit eurot) ja 50 miljonit naela (70 miljonit eurot), võrreldes 24%ga 2002. aastal. Nagu 2002. aastalgi, eraldatakse alla 10 miljoni naela (14 miljonit euro) jäävate MBO/MBI-tehingute jaoks vaid 1%.

| 129. | Eespool kirjeldatud nii investeeringute kui tootluse vähenemine on toonud kaasa mitmete varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali investeerijate turult taandumise. Seda rõhutab ka asjaolu, et keskmine investeeringusumma (kõigil investeerimistasanditel) liigub pidevalt ülespoole ja on 2003. aastal jõudnud 4,3 miljon naelani (6 miljoni euroni). Ühendkuningriigi riskikapitalituru investorid investeerivad suuremaid summasid, et vähendada riske, kuid aitavad sellega kaasa omakapitalipuudujäägi suurenemisele. |
| --- | --- |

129.

Eespool kirjeldatud nii investeeringute kui tootluse vähenemine on toonud kaasa mitmete varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali investeerijate turult taandumise. Seda rõhutab ka asjaolu, et keskmine investeeringusumma (kõigil investeerimistasanditel) liigub pidevalt ülespoole ja on 2003. aastal jõudnud 4,3 miljon naelani (6 miljoni euroni). Ühendkuningriigi riskikapitalituru investorid investeerivad suuremaid summasid, et vähendada riske, kuid aitavad sellega kaasa omakapitalipuudujäägi suurenemisele.

| 130. | Vahemikus 2001—2003 on riskikapitali-investeeringute maht varajases arengujärgus ettevõtetesse vähenenud 73%. 2001. aastal investeeriti varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali 1,4 miljardit naela (2 miljardit eurot), kuid 2003. aastal vaid 369 miljonit naela (517 miljonit eurot). Vaid 1% 2003. aastal investeeritud 369 miljonist naelast (517 miljonist eurost) oli suunatud tehingutele alla 10 miljoni naela (14 miljoni euro). |
| --- | --- |

130.

Vahemikus 2001—2003 on riskikapitali-investeeringute maht varajases arengujärgus ettevõtetesse vähenenud 73%. 2001. aastal investeeriti varajases arengujärgus ettevõtetesse riskikapitali 1,4 miljardit naela (2 miljardit eurot), kuid 2003. aastal vaid 369 miljonit naela (517 miljonit eurot). Vaid 1% 2003. aastal investeeritud 369 miljonist naelast (517 miljonist eurost) oli suunatud tehingutele alla 10 miljoni naela (14 miljoni euro).

| 131. | Otsuses algatada seoses kavandatud abimeetmega asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus märkis komisjon, et kuna kavandatud maksimaalsed investeeringute suurused ületasid oluliselt teatises ettenähtud maksimaalseid investeeringute suurusi, osutus vajalikuks paluda potentsiaalsetel huvitatud isikutel esitada selgitused, et otsustada, kas meede mõjutab kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

131.

Otsuses algatada seoses kavandatud abimeetmega asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus märkis komisjon, et kuna kavandatud maksimaalsed investeeringute suurused ületasid oluliselt teatises ettenähtud maksimaalseid investeeringute suurusi, osutus vajalikuks paluda potentsiaalsetel huvitatud isikutel esitada selgitused, et otsustada, kas meede mõjutab kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega.

| 132. | Kõik huvitatud isikutelt saadud märkused olid toetavad ja rõhutasid nii meetme üldist tähtsust kui ka kavandatud maksimaalsete investeeringusummade asjakohasust. |
| --- | --- |

132.

Kõik huvitatud isikutelt saadud märkused olid toetavad ja rõhutasid nii meetme üldist tähtsust kui ka kavandatud maksimaalsete investeeringusummade asjakohasust.

| 133. | Võttes arvesse komisjoni esialgses teatises esitatud teavet, huvitatud kolmandate osapoolte selgitusi ja samuti asutamislepingu artikli lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisele järgnenud Ühendkuningriigi poolt esitatud lisateavet, on komisjon jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriik on esitanud piisavalt tõendeid Ühendkuningriigi riskikapitaliturul esineva turutõrke kohta vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

133.

Võttes arvesse komisjoni esialgses teatises esitatud teavet, huvitatud kolmandate osapoolte selgitusi ja samuti asutamislepingu artikli lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisele järgnenud Ühendkuningriigi poolt esitatud lisateavet, on komisjon jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriik on esitanud piisavalt tõendeid Ühendkuningriigi riskikapitaliturul esineva turutõrke kohta vahemikus 250 000 naela (357 000 eurot) kuni 2 miljonit naela (2,9 miljonit eurot).

VI.4.   Meetme ühisturuga kokkusobivus – kooskõla teatise positiivsete aspektidega

| 134. | ECFidel on lubatud investeerida ainult komisjoni määratluse piiresse jäävatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. Seda tuleb pidada positiivseks. |
| --- | --- |

134.

ECFidel on lubatud investeerida ainult komisjoni määratluse piiresse jäävatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. Seda tuleb pidada positiivseks.

| 135. | ECFid peavad investeerima kapitali väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse osa- või aktsiakapitali või kvaasi-osa- või aktsiakapitali kaudu. Investeeringud, mis koosnevad üleni võlainstrumentidest ega sisalda omakapitalielemente, on keelatud. Seda peab komisjon positiivseks. |
| --- | --- |

135.

ECFid peavad investeerima kapitali väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse osa- või aktsiakapitali või kvaasi-osa- või aktsiakapitali kaudu. Investeeringud, mis koosnevad üleni võlainstrumentidest ega sisalda omakapitalielemente, on keelatud. Seda peab komisjon positiivseks.

| 136. | Investeerimise edukuse ja investeerimisotsuste eest vastutavate ärijuhtide tasustamise vahel on loodud seos. Riiklikud ametiasutused ei ole kaasatud ECFide investeerimisvalikute ega otsuste tegemisse, välja arvatud piirangute kehtestamine, mis tagab, et investeeringuid tehakse ainult väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. ECFide ärijuhid võtavad vastu investeerimisotsuseid, mis peavad fondile tagama maksimaalse tootluse. Haldusorgan SBS kinnitab vaid need ECFid, mille valitsejad on hästi motiveeritud tootlust maksimeerima. Riiklike asutuste ECFidesse investeerimise tingimused annavad erainvestoritele tugeva stiimuli tagada oma fondi kasumile orienteeritus ja edukas toimimine. Need stiimulid tulenevad asjaolust, et erainvestorid peavad enne kasumi jaotamist maksma intressi riiklikult kapitalilt ning maksma kapitali täies ulatuses tagasi nii riiklikele kui erainvestoritele. Selle tulemusel kannavad erainvestorid vähemalt võrdväärse osa mis tahe kahjumist, mida ECF-id kannavad. ECF-idelt või nende tegevjuhtidelt nõutakse tegutsemist kooskõlas valdkonna standarditele (BVCA suunised). Kõiki neid tegureid hinnatakse positiivseks. |
| --- | --- |

136.

Investeerimise edukuse ja investeerimisotsuste eest vastutavate ärijuhtide tasustamise vahel on loodud seos. Riiklikud ametiasutused ei ole kaasatud ECFide investeerimisvalikute ega otsuste tegemisse, välja arvatud piirangute kehtestamine, mis tagab, et investeeringuid tehakse ainult väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. ECFide ärijuhid võtavad vastu investeerimisotsuseid, mis peavad fondile tagama maksimaalse tootluse. Haldusorgan SBS kinnitab vaid need ECFid, mille valitsejad on hästi motiveeritud tootlust maksimeerima. Riiklike asutuste ECFidesse investeerimise tingimused annavad erainvestoritele tugeva stiimuli tagada oma fondi kasumile orienteeritus ja edukas toimimine. Need stiimulid tulenevad asjaolust, et erainvestorid peavad enne kasumi jaotamist maksma intressi riiklikult kapitalilt ning maksma kapitali täies ulatuses tagasi nii riiklikele kui erainvestoritele. Selle tulemusel kannavad erainvestorid vähemalt võrdväärse osa mis tahe kahjumist, mida ECF-id kannavad. ECF-idelt või nende tegevjuhtidelt nõutakse tegutsemist kooskõlas valdkonna standarditele (BVCA suunised). Kõiki neid tegureid hinnatakse positiivseks.

| 137. | Tagamaks, et ECFide kava avalikustatakse ning taotlused oleksid teretulnud kogu Euroopa Majanduspiirkonnast, avaldavad Ühendkuningriigi ametiasutused teatised Euroopa Liidu Teatajas ning vastavas ametialases ajakirjanduses. Asukohast tingitud piiranguid ei tehta ühelegi investorile ega ettevõtjale. Seda peab komisjon positiivseks. |
| --- | --- |

137.

Tagamaks, et ECFide kava avalikustatakse ning taotlused oleksid teretulnud kogu Euroopa Majanduspiirkonnast, avaldavad Ühendkuningriigi ametiasutused teatised Euroopa Liidu Teatajas ning vastavas ametialases ajakirjanduses. Asukohast tingitud piiranguid ei tehta ühelegi investorile ega ettevõtjale. Seda peab komisjon positiivseks.

| 138. | Enterprise Capital Funds-abikavasse kuuluvad fondid ei investeeri tundlikesse valdkondadesse, mille suhtes kehtivad piirangud riigiabile, ega valdkondadesse, milles teatist ei kohaldata. Madala riskiga sektorid, kaasa arvatud kinnisvara, maa, finantseerimis- ja investeerimisühingud või finantsvaldkonna liisinguettevõtted ei ole abikava kohaselt investeeringukõlblikud. Seda tuleb pidada positiivseks. |
| --- | --- |

138.

Enterprise Capital Funds-abikavasse kuuluvad fondid ei investeeri tundlikesse valdkondadesse, mille suhtes kehtivad piirangud riigiabile, ega valdkondadesse, milles teatist ei kohaldata. Madala riskiga sektorid, kaasa arvatud kinnisvara, maa, finantseerimis- ja investeerimisühingud või finantsvaldkonna liisinguettevõtted ei ole abikava kohaselt investeeringukõlblikud. Seda tuleb pidada positiivseks.

| 139. | Kõik ECF-ide poolt tehtavad investeeringud peavad tuginema asjakohastele äriplaanidele. Ka see on positiivne. |
| --- | --- |

139.

Kõik ECF-ide poolt tehtavad investeeringud peavad tuginema asjakohastele äriplaanidele. Ka see on positiivne.

| 140. | Ühendkuningriigi ametiasutused on võtnud endale kohustuse järgida põhimõtet, et abi saavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted saavad riiklikke toetusi, laene ja muud tüüpi investeerimisabi 30% üldjuhul ettenähtud abimäärast. Seda peab komisjon positiivseks. |
| --- | --- |

140.

Ühendkuningriigi ametiasutused on võtnud endale kohustuse järgida põhimõtet, et abi saavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted saavad riiklikke toetusi, laene ja muud tüüpi investeerimisabi 30% üldjuhul ettenähtud abimäärast. Seda peab komisjon positiivseks.

VII.   JÄRELDUS

| 141. | Seetõttu järeldab komisjon, et Enterprise Capital Funds-abikava raames antud abi vastab tingimustele, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi ja riskikapitali kohta. Seega on komisjon seisukohal, et meede on ühisturuga kokkusobiv vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c), |
| --- | --- |

141.

Seetõttu järeldab komisjon, et Enterprise Capital Funds-abikava raames antud abi vastab tingimustele, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi ja riskikapitali kohta. Seega on komisjon seisukohal, et meede on ühisturuga kokkusobiv vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c),

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabimeede, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada, on ühisturuga kokkusobiv vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c).

Seega on Ühendkuningriigil lubatud abi rakendada.

Artikkel 2

Ühendkuningriik esitab abi rakendamise kohta aastaaruande.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ühendkuningriigile.

Brüssel, 3. mai 2005

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 225, 9.09.2004, lk 2.

1

(2)  Vt 1. joonealust märkust

2

(3)  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlus, mida Ühendkuningriik abikavas kasutab, on täielikult kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) I lisa (EÜT L 10, 13.01.2001, lk 33) vastava määratlusega.

3

(4)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

4

(5)  EÜT C 235, 21.08.2001, lk 3.

5

(6)  EÜT C 235, 21.08.2001, lk 3.

6

(7)  Riigiabi nr 265/2000 – “Ühendkuningriik: 2000.–2006. aasta piirkondliku abi kaart”. EÜT C 272, 23.09.2000, lk 43.

7

(8)  “Osa- või/ja aktsiakapitali rahastamise puudujääkide ulatuse hindamine Ühendkuningriigi majanduses” (“Assessing the Scale of the “Equity Gap” in the UK Economy”), 2003; “Finantseerimispuudujääkide hindamine” (“Assessing the Finance Gap”), 2003.

8

(9)  Vt 6. joonealust märkust

9

(10)  Komisjoni otsus 2001/406/EÜ, 13.veebruar 2001, Ühendkuningriigi poolt teavitatud “Viridian Growth Fund” toetuskava kohta (riigiabi C 46/2000): EÜT L 144, 30.05.2001, lk. 23.

10

(11)  Riigiabi N 722/2000: EÜT C 133, 5.06.2002, lk. 11.

11

(12)  Riigiabi N 606/2001: EÜT C 133, 5.06.2002, lk. 10.

12

(13)  Riigiabi nr 265/2000 – Ühendkuningriik: “2000.–2006. aasta piirkondliku abi kaart”: vt joonealune märkus 8.

13

(14)  Bank of England: “Finance for Small Firms – A Tenth Report”, 2003.

14

Bank of England

Finance for Small Firms – A Tenth Report

(15)  BVCA: “Performance Measurement Survey 2003”, 2004.

15

(16)  BVCA: “Report on Investment Activity 2003”, 2004.

16

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/33

---

KOMISJONI OTSUS,

28. märts 2006,

millega muudetakse otsust 2006/135/EÜ seoses teatud liikmesriikide A- ja B-piirkonna kehtestamisega kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1144 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/251/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (3) ning eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (4) ning eriti selle artikli 66 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rootsi on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust kodulindude seas oma territooriumi teatavates piirkondades ning on võtnud kuni neuraminidaasi (N) tüübi kindlaksmääramiseni asjakohased meetmed, mis on sätestatud komisjoni 22. veebruari 2006. aasta otsuses 2006/135/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga kodulindudel ühenduses. (5) |
| --- | --- |

(1)

Rootsi on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust kodulindude seas oma territooriumi teatavates piirkondades ning on võtnud kuni neuraminidaasi (N) tüübi kindlaksmääramiseni asjakohased meetmed, mis on sätestatud komisjoni 22. veebruari 2006. aasta otsuses 2006/135/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga kodulindudel ühenduses. (5)

| (2) | Pärast linnugripi puhangut võttis Rootsi vajalikud meetmed vastavalt otsusele 2006/135/EÜ. Pärast kõnealustest meetmetest teatamist on komisjon uurinud neid koostöös asjaomase liikmesriigiga ning jõudnud järeldusele, et kõnealuse liikmesriigi kehtestatud A- ja B- piirkond on piisavalt kaugel kodulindude gripipuhangu kohast ja metslindude epidemioloogiliselt seotud juhtumitest. Seega tuleks kehtestada Rootsis A- ja B-piirkond ning määrata kindlaks piirkondadeks jaotamise kestus. |
| --- | --- |

(2)

Pärast linnugripi puhangut võttis Rootsi vajalikud meetmed vastavalt otsusele 2006/135/EÜ. Pärast kõnealustest meetmetest teatamist on komisjon uurinud neid koostöös asjaomase liikmesriigiga ning jõudnud järeldusele, et kõnealuse liikmesriigi kehtestatud A- ja B- piirkond on piisavalt kaugel kodulindude gripipuhangu kohast ja metslindude epidemioloogiliselt seotud juhtumitest. Seega tuleks kehtestada Rootsis A- ja B-piirkond ning määrata kindlaks piirkondadeks jaotamise kestus.

| (3) | Samal ajal tuleks kohandada Prantsusmaa piirkondadeks jaotamise teatavaid üksikasju. |
| --- | --- |

(3)

Samal ajal tuleks kohandada Prantsusmaa piirkondadeks jaotamise teatavaid üksikasju.

| (4) | Seepärast tuleb otsuse 2006/135/EÜ I lisa A ja B osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleb otsuse 2006/135/EÜ I lisa A ja B osa vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/135/EÜ I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 18/2006 (ELT L 4, 7.1.2006, lk 3).

3

(4)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

4

(5)  ELT L 52, 23.2.2006, lk 41. Otsust on muudetud otsusega 2006/175/EÜ (ELT L 62, 3.3.2006, lk 27).

5

---

LISA

Otsuse 2006/135/EÜ I lisa asendatakse järgmisega:

“I LISA

A OSA

A-piirkond, millele on osutatud artikli 2 lõikes 1:

| ISO riigikood | Liikmesriik | A-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood | Nimi |
| FR | PRANTSUSMAA | Postiindeks | Haldusüksus | 27.3.2006 |
| Järelevalvetsoon | 01005 | AMBERIEUX-EN-DOMBES |
| 01045 | BIRIEUX |
| 01052 | BOULIGNEUX |
| 01053 | BOURG-EN-BRESSE |
| 01069 | CERTINES |
| 01072 | CEYZERIAT |
| 01074 | CHALAMONT |
| 01083 | CHANEINS |
| 01084 | CHANOZ-CHATENAY |
| 01085 | LA CHAPELLE-DU-CHATELARD |
| 01090 | CHATENAY |
| 01092 | CHATILLON-LA-PALUD |
| 01093 | CHATILLON-SUR-CHALARONNE |
| 01096 | CHAVEYRIAT |
| 01105 | CIVRIEUX |
| 01113 | CONDEISSIAT |
| 01129 | CRANS |
| 01145 | DOMPIERRE-SUR-VEYLE |
| 01151 | DRUILLAT |
| 01156 | FARAMANS |
| 01195 | JASSERON |
| 01198 | JOYEUX |
| 01207 | LAPEYROUSE |
| 01211 | LENT |
| 01235 | MARLIEUX |
| 01244 | MEXIMIEUX |
| 01248 | MIONNAY |
| 01249 | MIRIBEL |
| 01254 | MONTAGNAT |
| 01260 | LE MONTELLIER |
| 01261 | MONTHIEUX |
| 01262 | MONTLUEL |
| 01264 | MONTRACOL |
| 01272 | NEUVILLE-LES-DAMES |
| 01289 | PERONNAS |
| 01297 | PIZAY |
| 01299 | LE PLANTAY |
| 01314 | PRIAY |
| 01318 | RANCE |
| 01319 | RELEVANT |
| 01322 | REYRIEUX |
| 01325 | RIGNIEUX-LE-FRANC |
| 01328 | ROMANS |
| 01333 | SAINT-ANDRE-DE-CORCY |
| 01335 | SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX |
| 01336 | SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC |
| 01342 | SAINTE-CROIX |
| 01349 | SAINT-ELOI |
| 01356 | SAINT-GEORGES-SUR-RENON |
| 01359 | SAINT-GERMAIN-SUR-RENON |
| 01362 | SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX |
| 01369 | SAINT-JUST |
| 01371 | SAINT-MARCEL |
| 01381 | SAINT-NIZIER-LE-DESERT |
| 01382 | SAINTE-OLIVE |
| 01383 | SAINT-PAUL-DE-VARAX |
| 01385 | SAINT-REMY |
| 01389 | SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS |
| 01393 | SANDRANS |
| 01398 | SAVIGNEUX |
| 01405 | SERVAS |
| 01412 | SULIGNAT |
| 01424 | TRAMOYES |
| 01425 | LA TRANCLIERE |
| 01430 | VARAMBON |
| 01434 | VERSAILLEUX |
| 01443 | VILLARS-LES-DOMBES |
| 01446 | VILLENEUVE |
| 01449 | VILLETTE-SUR-AIN |
| 01450 | VILLIEU-LOYES-MOLLON |
| 01001 | L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT |
| 01004 | AMBERIEU-EN-BUGEY |
| 01007 | AMBRONAY |
| 01008 | AMBUTRIX |
| 01021 | ARS-SUR-FORMANS |
| 01024 | ATTIGNAT |
| 01025 | BAGE-LA-VILLE |
| 01027 | BALAN |
| 01028 | BANEINS |
| 01030 | BEAUREGARD |
| 01032 | BELIGNEUX |
| 01038 | BENY |
| 01041 | BETTANT |
| 01042 | BEY |
| 01043 | BEYNOST |
| 01046 | BIZIAT |
| 01047 | BLYES |
| 01049 | LA BOISSE |
| 01054 | BOURG-SAINT-CHRISTOPHE |
| 01062 | BRESSOLLES |
| 01065 | BUELLAS |
| 01075 | CHALEINS |
| 01088 | CHARNOZ-SUR-AIN |
| 01089 | CHATEAU-GAILLARD |
| 01095 | CHAVANNES-SUR-SURAN |
| 01099 | CHAZEY-SUR-AIN |
| 01115 | CONFRANCON |
| 01136 | CRUZILLES-LES-MEPILLAT |
| 01140 | CURTAFOND |
| 01142 | DAGNEUX |
| 01144 | DOMMARTIN |
| 01146 | DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE |
| 01149 | DOUVRES |
| 01150 | DROM |
| 01157 | FAREINS |
| 01165 | FRANCHELEINS |
| 01166 | FRANS |
| 01167 | GARNERANS |
| 01169 | GENOUILLEUX |
| 01177 | GRAND-CORENT |
| 01183 | GUEREINS |
| 01184 | HAUTECOURT-ROMANECHE |
| 01188 | ILLIAT |
| 01194 | JASSANS-RIOTTIER |
| 01197 | JOURNANS |
| 01199 | JUJURIEUX |
| 01202 | LAGNIEU |
| 01203 | LAIZ |
| 01213 | LEYMENT |
| 01225 | LURCY |
| 01238 | MASSIEUX |
| 01241 | MEILLONNAS |
| 01243 | MESSIMY-SUR-SAONE |
| 01245 | BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT |
| 01246 | MEZERIAT |
| 01250 | MISERIEUX |
| 01252 | MOGNENEINS |
| 01258 | MONTCEAUX |
| 01259 | MONTCET |
| 01263 | MONTMERLE-SUR-SAONE |
| 01266 | MONTREVEL-EN-BRESSE |
| 01273 | NEUVILLE-SUR-AIN |
| 01275 | NEYRON |
| 01276 | NIEVROZ |
| 01285 | PARCIEUX |
| 01290 | PEROUGES |
| 01291 | PERREX |
| 01295 | PEYZIEUX-SUR-SAONE |
| 01301 | POLLIAT |
| 01303 | PONCIN |
| 01304 | PONT-D'AIN |
| 01317 | RAMASSE |
| 01321 | REVONNAS |
| 01334 | SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT |
| 01339 | SAINT-BERNARD |
| 01343 | SAINT-CYR-SUR-MENTHON |
| 01344 | SAINT-DENIS-LES-BOURG |
| 01345 | SAINT-DENIS-EN-BUGEY |
| 01346 | SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT |
| 01347 | SAINT-DIDIER-DE-FORMANS |
| 01348 | SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE |
| 01350 | SAINT-ETIENNE-DU-BOIS |
| 01351 | SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE |
| 01353 | SAINTE-EUPHEMIE |
| 01355 | SAINT-GENIS-SUR-MENTHON |
| 01361 | SAINT-JEAN-DE-NIOST |
| 01363 | SAINT-JEAN-LE-VIEUX |
| 01365 | SAINT-JEAN-SUR-VEYLE |
| 01366 | SAINTE-JULIE |
| 01368 | SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE |
| 01374 | SAINT-MARTIN-DU-MONT |
| 01375 | SAINT-MARTIN-LE-CHATEL |
| 01376 | SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST |
| 01378 | SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS |
| 01379 | SAINT-MAURICE-DE-REMENS |
| 01387 | SAINT-SULPICE |
| 01390 | SAINT-VULBAS |
| 01408 | SIMANDRE-SUR-SURAN |
| 01418 | THIL |
| 01420 | THOISSEY |
| 01422 | TOSSIAT |
| 01423 | TOUSSIEUX |
| 01426 | TREFFORT-CUISIAT |
| 01427 | TREVOUX |
| 01428 | VALEINS |
| 01429 | VANDEINS |
| 01431 | VAUX-EN-BUGEY |
| 01447 | VILLEREVERSURE |
| 01451 | VIRIAT |
| 01457 | VONNAS |
| 38557 | VILLETTE-D'ANTHON |
| 69003 | ALBIGNY-SUR-SAONE |
| 69005 | AMBERIEUX |
| 69009 | ANSE |
| 69013 | ARNAS |
| 69019 | BELLEVILLE |
| 69033 | CAILLOUX-SUR-FONTAINES |
| 69034 | CALUIRE-ET-CUIRE |
| 69049 | CHASSELAY |
| 69052 | CHAZAY-D'AZERGUES |
| 69055 | LES CHERES |
| 69063 | COLLONGES-AU-MONT-D'OR |
| 69068 | COUZON-AU-MONT-D'OR |
| 69071 | CURIS-AU-MONT-D'OR |
| 69077 | DRACE |
| 69085 | FLEURIEU-SUR-SAONE |
| 69087 | FONTAINES-SAINT-MARTIN |
| 69088 | FONTAINES-SUR-SAONE |
| 69115 | LIMAS |
| 69117 | LISSIEU |
| 69122 | LUCENAY |
| 69125 | MARCILLY-D'AZERGUES |
| 69140 | MORANCE |
| 69143 | NEUVILLE-SUR-SAONE |
| 69153 | POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR |
| 69156 | POMMIERS |
| 69163 | QUINCIEUX |
| 69168 | ROCHETAILLEE-SUR-SAONE |
| 69191 | SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR |
| 69206 | SAINT-GEORGES-DE-RENEINS |
| 69207 | SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69211 | SAINT-JEAN-D'ARDIERES |
| 69233 | SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69242 | TAPONAS |
| 69256 | VAULX-EN-VELIN |
| 69264 | VILLEFRANCHE-SUR-SAONE |
| 69266 | VILLEURBANNE |
| 69271 | CHASSIEU |
| 69275 | DECINES-CHARPIEU |
| 69277 | GENAS |
| 69278 | GENAY |
| 69279 | JONAGE |
| 69280 | JONS |
| 69282 | MEYZIEU |
| 69284 | MONTANAY |
| 69285 | PUSIGNAN |
| 69286 | RILLIEUX-LA-PAPE |
| 69292 | SATHONAY-CAMP |
| 69293 | SATHONAY-VILLAGE |
| SE | ROOTSI | | | |
| Järgmised Kalmari lääni piirkonnad | Postiindeks | Piirkond | 24.4.2006 |
| Kaitsetsoon | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| Järelevalvetsoon | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| Laiendatud järelevalvetsoon (20 km) | 380 75 | BYXELKROK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 63 | OSKARSHAMN |
| 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 93 | GUNNEBO |

ISO riigikood

Liikmesriik

A-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev

Kood

Nimi

FR

PRANTSUSMAA

Postiindeks

Haldusüksus

27.3.2006

Järelevalvetsoon

01005

AMBERIEUX-EN-DOMBES

01045

BIRIEUX

01052

BOULIGNEUX

01053

BOURG-EN-BRESSE

01069

CERTINES

01072

CEYZERIAT

01074

CHALAMONT

01083

CHANEINS

01084

CHANOZ-CHATENAY

01085

LA CHAPELLE-DU-CHATELARD

01090

CHATENAY

01092

CHATILLON-LA-PALUD

01093

CHATILLON-SUR-CHALARONNE

01096

CHAVEYRIAT

01105

CIVRIEUX

01113

CONDEISSIAT

01129

CRANS

01145

DOMPIERRE-SUR-VEYLE

01151

DRUILLAT

01156

FARAMANS

01195

JASSERON

01198

JOYEUX

01207

LAPEYROUSE

01211

LENT

01235

MARLIEUX

01244

MEXIMIEUX

01248

MIONNAY

01249

MIRIBEL

01254

MONTAGNAT

01260

LE MONTELLIER

01261

MONTHIEUX

01262

MONTLUEL

01264

MONTRACOL

01272

NEUVILLE-LES-DAMES

01289

PERONNAS

01297

PIZAY

01299

LE PLANTAY

01314

PRIAY

01318

RANCE

01319

RELEVANT

01322

REYRIEUX

01325

RIGNIEUX-LE-FRANC

01328

ROMANS

01333

SAINT-ANDRE-DE-CORCY

01335

SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX

01336

SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC

01342

SAINTE-CROIX

01349

SAINT-ELOI

01356

SAINT-GEORGES-SUR-RENON

01359

SAINT-GERMAIN-SUR-RENON

01362

SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX

01369

SAINT-JUST

01371

SAINT-MARCEL

01381

SAINT-NIZIER-LE-DESERT

01382

SAINTE-OLIVE

01383

SAINT-PAUL-DE-VARAX

01385

SAINT-REMY

01389

SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS

01393

SANDRANS

01398

SAVIGNEUX

01405

SERVAS

01412

SULIGNAT

01424

TRAMOYES

01425

LA TRANCLIERE

01430

VARAMBON

01434

VERSAILLEUX

01443

VILLARS-LES-DOMBES

01446

VILLENEUVE

01449

VILLETTE-SUR-AIN

01450

VILLIEU-LOYES-MOLLON

01001

L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT

01004

AMBERIEU-EN-BUGEY

01007

AMBRONAY

01008

AMBUTRIX

01021

ARS-SUR-FORMANS

01024

ATTIGNAT

01025

BAGE-LA-VILLE

01027

BALAN

01028

BANEINS

01030

BEAUREGARD

01032

BELIGNEUX

01038

BENY

01041

BETTANT

01042

BEY

01043

BEYNOST

01046

BIZIAT

01047

BLYES

01049

LA BOISSE

01054

BOURG-SAINT-CHRISTOPHE

01062

BRESSOLLES

01065

BUELLAS

01075

CHALEINS

01088

CHARNOZ-SUR-AIN

01089

CHATEAU-GAILLARD

01095

CHAVANNES-SUR-SURAN

01099

CHAZEY-SUR-AIN

01115

CONFRANCON

01136

CRUZILLES-LES-MEPILLAT

01140

CURTAFOND

01142

DAGNEUX

01144

DOMMARTIN

01146

DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE

01149

DOUVRES

01150

DROM

01157

FAREINS

01165

FRANCHELEINS

01166

FRANS

01167

GARNERANS

01169

GENOUILLEUX

01177

GRAND-CORENT

01183

GUEREINS

01184

HAUTECOURT-ROMANECHE

01188

ILLIAT

01194

JASSANS-RIOTTIER

01197

JOURNANS

01199

JUJURIEUX

01202

LAGNIEU

01203

LAIZ

01213

LEYMENT

01225

LURCY

01238

MASSIEUX

01241

MEILLONNAS

01243

MESSIMY-SUR-SAONE

01245

BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT

01246

MEZERIAT

01250

MISERIEUX

01252

MOGNENEINS

01258

MONTCEAUX

01259

MONTCET

01263

MONTMERLE-SUR-SAONE

01266

MONTREVEL-EN-BRESSE

01273

NEUVILLE-SUR-AIN

01275

NEYRON

01276

NIEVROZ

01285

PARCIEUX

01290

PEROUGES

01291

PERREX

01295

PEYZIEUX-SUR-SAONE

01301

POLLIAT

01303

PONCIN

01304

PONT-D'AIN

01317

RAMASSE

01321

REVONNAS

01334

SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT

01339

SAINT-BERNARD

01343

SAINT-CYR-SUR-MENTHON

01344

SAINT-DENIS-LES-BOURG

01345

SAINT-DENIS-EN-BUGEY

01346

SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT

01347

SAINT-DIDIER-DE-FORMANS

01348

SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE

01350

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

01351

SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE

01353

SAINTE-EUPHEMIE

01355

SAINT-GENIS-SUR-MENTHON

01361

SAINT-JEAN-DE-NIOST

01363

SAINT-JEAN-LE-VIEUX

01365

SAINT-JEAN-SUR-VEYLE

01366

SAINTE-JULIE

01368

SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE

01374

SAINT-MARTIN-DU-MONT

01375

SAINT-MARTIN-LE-CHATEL

01376

SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST

01378

SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS

01379

SAINT-MAURICE-DE-REMENS

01387

SAINT-SULPICE

01390

SAINT-VULBAS

01408

SIMANDRE-SUR-SURAN

01418

THIL

01420

THOISSEY

01422

TOSSIAT

01423

TOUSSIEUX

01426

TREFFORT-CUISIAT

01427

TREVOUX

01428

VALEINS

01429

VANDEINS

01431

VAUX-EN-BUGEY

01447

VILLEREVERSURE

01451

VIRIAT

01457

VONNAS

38557

VILLETTE-D'ANTHON

69003

ALBIGNY-SUR-SAONE

69005

AMBERIEUX

69009

ANSE

69013

ARNAS

69019

BELLEVILLE

69033

CAILLOUX-SUR-FONTAINES

69034

CALUIRE-ET-CUIRE

69049

CHASSELAY

69052

CHAZAY-D'AZERGUES

69055

LES CHERES

69063

COLLONGES-AU-MONT-D'OR

69068

COUZON-AU-MONT-D'OR

69071

CURIS-AU-MONT-D'OR

69077

DRACE

69085

FLEURIEU-SUR-SAONE

69087

FONTAINES-SAINT-MARTIN

69088

FONTAINES-SUR-SAONE

69115

LIMAS

69117

LISSIEU

69122

LUCENAY

69125

MARCILLY-D'AZERGUES

69140

MORANCE

69143

NEUVILLE-SUR-SAONE

69153

POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR

69156

POMMIERS

69163

QUINCIEUX

69168

ROCHETAILLEE-SUR-SAONE

69191

SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR

69206

SAINT-GEORGES-DE-RENEINS

69207

SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR

69211

SAINT-JEAN-D'ARDIERES

69233

SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR

69242

TAPONAS

69256

VAULX-EN-VELIN

69264

VILLEFRANCHE-SUR-SAONE

69266

VILLEURBANNE

69271

CHASSIEU

69275

DECINES-CHARPIEU

69277

GENAS

69278

GENAY

69279

JONAGE

69280

JONS

69282

MEYZIEU

69284

MONTANAY

69285

PUSIGNAN

69286

RILLIEUX-LA-PAPE

69292

SATHONAY-CAMP

69293

SATHONAY-VILLAGE

SE

ROOTSI

Järgmised Kalmari lääni piirkonnad

Postiindeks

Piirkond

24.4.2006

Kaitsetsoon

572 75

FIGEHOLM

572 95

FIGEHOLM

Järelevalvetsoon

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

Laiendatud järelevalvetsoon (20 km)

380 75

BYXELKROK

570 91

KRISTDALA

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 63

OSKARSHAMN

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 91

OSKARSHAMN

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

590 91

HJORTED

590 93

GUNNEBO

B OSA

B-piirkond, millele on osutatud artikli 2 lõikes 2:

| ISO riigikood | Liikmesriik | B-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood | Nimi |
| FR | PRANTSUSMAA | Postiindeks | Haldusüksus | 27.3.2006 |
| 01002 | L'ABERGEMENT-DE-VAREY |
| 01026 | BAGE-LE-CHATEL |
| 01040 | BEREZIAT |
| 01050 | BOISSEY |
| 01051 | BOLOZON |
| 01056 | BOYEUX-SAINT-JEROME |
| 01068 | CERDON |
| 01077 | CHALLES |
| 01102 | CHEVROUX |
| 01106 | CIZE |
| 01107 | CLEYZIEU |
| 01123 | CORMORANCHE-SUR-SAONE |
| 01125 | CORVEISSIAT |
| 01127 | COURMANGOUX |
| 01130 | CRAS-SUR-REYSSOUZE |
| 01134 | CROTTET |
| 01154 | ETREZ |
| 01159 | FEILLENS |
| 01172 | GERMAGNAT |
| 01179 | GRIEGES |
| 01196 | JAYAT |
| 01214 | LEYSSARD |
| 01224 | LOYETTES |
| 01229 | MALAFRETAZ |
| 01231 | MANZIAT |
| 01232 | MARBOZ |
| 01236 | MARSONNAS |
| 01242 | MERIGNAT |
| 01277 | NIVOLLET-MONTGRIFFON |
| 01284 | OZAN |
| 01306 | PONT-DE-VEYLE |
| 01309 | POUILLAT |
| 01312 | PRESSIAT |
| 01320 | REPLONGES |
| 01331 | SAINT-ALBAN |
| 01332 | SAINT-ANDRE-DE-BAGE |
| 01384 | SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY |
| 01386 | SAINT-SORLIN-EN-BUGEY |
| 01404 | SERRIERES-SUR-AIN |
| 01411 | SOUCLIN |
| 01421 | TORCIEU |
| 01445 | VILLEMOTIER |
| 38011 | ANTHON |
| 38026 | LA BALME-LES-GROTTES |
| 38085 | CHARVIEU-CHAVAGNEUX |
| 38097 | CHAVANOZ |
| 38190 | HIERES-SUR-AMBY |
| 38197 | JANNEYRIAS |
| 38535 | VERNAS |
| 38539 | VERTRIEU |
| 69004 | ALIX |
| 69020 | BELMONT-D'AZERGUES |
| 69023 | BLACE |
| 69029 | BRON |
| 69036 | CERCIE |
| 69040 | CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR |
| 69045 | CHARENTAY |
| 69047 | CHARNAY |
| 69059 | CIVRIEUX-D'AZERGUES |
| 69065 | CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS |
| 69072 | DARDILLY |
| 69074 | DENICE |
| 69076 | DOMMARTIN |
| 69092 | GLEIZE |
| 69106 | LACHASSAGNE |
| 69108 | LANCIE |
| 69114 | LIERGUES |
| 69116 | LIMONEST |
| 69121 | LOZANNE |
| 69126 | MARCY |
| 69159 | POUILLY-LE-MONIAL |
| 69194 | SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR |
| 69197 | SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES |
| 69212 | SAINT-JEAN-DES-VIGNES |
| 69215 | SAINT-JULIEN |
| 69218 | SAINT-LAGER |
| 69246 | THEIZE |
| 69267 | VILLIE-MORGON |
| 69287 | SAINT-BONNET-DE-MURE |
| 69290 | SAINT-PRIEST |
| 69299 | COLOMBIER-SAUGNIEU |
| 69381 | LYON 1ER ARRONDISSEMENT |
| 69383 | LYON 3E ARRONDISSEMENT |
| 69384 | LYON 4E ARRONDISSEMENT |
| 69386 | LYON 6E ARRONDISSEMENT |
| 69389 | LYON 9E ARRONDISSEMENT |
| 71090 | LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY |
| 71150 | CRECHES-SUR-SAONE |
| 71372 | ROMANECHE-THORINS |
| 71481 | SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES |
| SE | ROOTSI | | | |
| Kogu Kalmari lään, välja arvatud A-piirkond, sealhulgas järgmised piirkonnad | Postiindeks | Piirkond | 24.4.2006 |
| | 360 23 | ÄLMEBODA |
| 360 50 | LESSEBO |
| 360 52 | KOSTA |
| 360 53 | SKRUV |
| 360 60 | VISSEFJÄRDA |
| 360 65 | BODA GLASBRUK |
| 360 70 | ÅSEDA |
| 360 77 | FRÖSEKE |
| 361 30 | EMMABODA |
| 361 31 | EMMABODA |
| 361 32 | EMMABODA |
| 361 33 | EMMABODA |
| 361 42 | LINDÅS |
| 361 53 | BROAKULLA |
| 361 91 | EMMABODA |
| 361 92 | EMMABODA |
| 361 93 | BROAKULLA |
| 361 94 | ERIKSMÅLA |
| 361 95 | LÅNGASJÖ |
| 370 17 | ERINGSBODA |
| 370 34 | HOLMSJÖ |
| 370 45 | FÅGELMARA |
| 371 93 | KARLSKRONA |
| 380 30 | ROCKNEBY |
| 380 31 | LÄCKEBY |
| 380 40 | ORREFORS |
| 380 41 | GULLASKRUV |
| 380 42 | MÅLERÅS |
| 380 44 | ALSTERBRO |
| 380 52 | TIMMERNABBEN |
| 380 53 | FLISERYD |
| 380 62 | MÖRBYLÅNGA |
| 380 65 | DEGERHAMN |
| 380 74 | LÖTTORP |
| 380 75 | BYXELKROK |
| 382 30 | NYBRO |
| 382 31 | NYBRO |
| 382 32 | NYBRO |
| 382 33 | NYBRO |
| 382 34 | NYBRO |
| 382 35 | NYBRO |
| 382 36 | NYBRO |
| 382 37 | NYBRO |
| 382 38 | NYBRO |
| 382 39 | NYBRO |
| 382 40 | NYBRO |
| 382 41 | NYBRO |
| 382 42 | NYBRO |
| 382 43 | NYBRO |
| 382 44 | NYBRO |
| 382 45 | NYBRO |
| 382 46 | NYBRO |
| 382 90 | ÖRSJÖ |
| 382 91 | NYBRO |
| 382 92 | NYBRO |
| 382 93 | NYBRO |
| 382 94 | NYBRO |
| 382 96 | NYBRO |
| 382 97 | ÖRSJÖ |
| 383 30 | MÖNSTERÅS |
| 383 31 | MÖNSTERÅS |
| 383 32 | MÖNSTERÅS |
| 383 33 | MÖNSTERÅS |
| 383 34 | MÖNSTERÅS |
| 383 35 | MÖNSTERÅS |
| 383 36 | MÖNSTERÅS |
| 383 37 | MÖNSTERÅS |
| 383 38 | MÖNSTERÅS |
| 383 39 | MÖNSTERÅS |
| 383 91 | MÖNSTERÅS |
| 383 92 | MÖNSTERÅS |
| 384 30 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 31 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 40 | ÅLEM |
| 384 91 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 92 | ÅLEM |
| 384 93 | ÅLEM |
| 385 30 | TORSÅS |
| 385 31 | TORSÅS |
| 385 32 | TORSÅS |
| 385 33 | TORSÅS |
| 385 34 | TORSÅS |
| 385 40 | BERGKVARA |
| 385 41 | BERGKVARA |
| 385 50 | SÖDERÅKRA |
| 385 51 | SÖDERÅKRA |
| 385 90 | SÖDERÅKRA |
| 385 91 | TORSÅS |
| 385 92 | GULLABO |
| 385 93 | TORSÅS |
| 385 94 | BERGKVARA |
| 385 95 | TORSÅS |
| 385 96 | GULLABO |
| 385 97 | SÖDERÅKRA |
| 385 98 | BERGKVARA |
| 385 99 | TORSÅS |
| 386 30 | FÄRJESTADEN |
| 386 31 | FÄRJESTADEN |
| 386 32 | FÄRJESTADEN |
| 386 33 | FÄRJESTADEN |
| 386 34 | FÄRJESTADEN |
| 386 35 | FÄRJESTADEN |
| 386 90 | FÄRJESTADEN |
| 386 92 | FÄRJESTADEN |
| 386 93 | FÄRJESTADEN |
| 386 94 | FÄRJESTADEN |
| 386 95 | FÄRJESTADEN |
| 386 96 | FÄRJESTADEN |
| 387 30 | BORGHOLM |
| 387 31 | BORGHOLM |
| 387 32 | BORGHOLM |
| 387 33 | BORGHOLM |
| 387 34 | BORGHOLM |
| 387 35 | BORGHOLM |
| 387 36 | BORGHOLM |
| 387 37 | BORGHOLM |
| 387 38 | BORGHOLM |
| 387 50 | KÖPINGSVIK |
| 387 51 | KÖPINGSVIK |
| 387 52 | KÖPINGSVIK |
| 387 90 | KÖPINGSVIK |
| 387 91 | BORGHOLM |
| 387 92 | BORGHOLM |
| 387 93 | BORGHOLM |
| 387 94 | BORGHOLM |
| 387 95 | KÖPINGSVIK |
| 387 96 | KÖPINGSVIK |
| 388 30 | LJUNGBYHOLM |
| 388 31 | LJUNGBYHOLM |
| 388 32 | LJUNGBYHOLM |
| 388 40 | TREKANTEN |
| 388 41 | TREKANTEN |
| 388 50 | PÅRYD |
| 388 91 | VASSMOLÖSA |
| 388 92 | LJUNGBYHOLM |
| 388 93 | LJUNGBYHOLM |
| 388 94 | VASSMOLÖSA |
| 388 95 | HALLTORP |
| 388 96 | LJUNGBYHOLM |
| 388 97 | HALLTORP |
| 388 98 | TREKANTEN |
| 388 99 | PÅRYD |
| 392 30 | KALMAR |
| 392 31 | KALMAR |
| 392 32 | KALMAR |
| 392 33 | KALMAR |
| 392 34 | KALMAR |
| 392 35 | KALMAR |
| 392 36 | KALMAR |
| 392 37 | KALMAR |
| 392 38 | KALMAR |
| 392 41 | KALMAR |
| 392 43 | KALMAR |
| 392 44 | KALMAR |
| 392 45 | KALMAR |
| 392 46 | KALMAR |
| 392 47 | KALMAR |
| 393 50 | KALMAR |
| 393 51 | KALMAR |
| 393 52 | KALMAR |
| 393 53 | KALMAR |
| 393 54 | KALMAR |
| 393 55 | KALMAR |
| 393 57 | KALMAR |
| 393 58 | KALMAR |
| 393 59 | KALMAR |
| 393 63 | KALMAR |
| 393 64 | KALMAR |
| 393 65 | KALMAR |
| 394 70 | KALMAR |
| 394 71 | KALMAR |
| 394 77 | KALMAR |
| 395 90 | KALMAR |
| 570 16 | KVILLSFORS |
| 570 19 | PAULISTRÖM |
| 570 30 | MARIANNELUND |
| 570 31 | INGATORP |
| 570 72 | FAGERHULT |
| 570 75 | FÅGELFORS |
| 570 76 | RUDA |
| 570 80 | VIRSERUM |
| 570 81 | JÄRNFORSEN |
| 570 82 | MÅLILLA |
| 570 83 | ROSENFORS |
| 570 84 | MÖRLUNDA |
| 570 90 | PÅSKALLAVIK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 30 | OSKARSHAMN |
| 572 31 | OSKARSHAMN |
| 572 32 | OSKARSHAMN |
| 572 33 | OSKARSHAMN |
| 572 34 | OSKARSHAMN |
| 572 35 | OSKARSHAMN |
| 572 36 | OSKARSHAMN |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 50 | OSKARSHAMN |
| 572 51 | OSKARSHAMN |
| 572 60 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 62 | OSKARSHAMN |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 93 | OSKARSHAMN |
| 572 96 | FÅRBO |
| 574 96 | VETLANDA |
| 574 97 | VETLANDA |
| 577 30 | HULTSFRED |
| 577 31 | HULTSFRED |
| 577 32 | HULTSFRED |
| 577 33 | HULTSFRED |
| 577 34 | HULTSFRED |
| 577 35 | HULTSFRED |
| 577 36 | HULTSFRED |
| 577 37 | HULTSFRED |
| 577 38 | HULTSFRED |
| 577 39 | HULTSFRED |
| 577 50 | SILVERDALEN |
| 577 51 | SILVERDALEN |
| 577 90 | HULTSFRED |
| 577 91 | HULTSFRED |
| 577 92 | HULTSFRED |
| 577 93 | HULTSFRED |
| 577 94 | LÖNNEBERGA |
| 579 30 | HÖGSBY |
| 579 31 | HÖGSBY |
| 579 32 | HÖGSBY |
| 579 33 | HÖGSBY |
| 579 40 | BERGA |
| 579 90 | BERGA |
| 579 92 | HÖGSBY |
| 579 93 | GRÖNSKÅRA |
| 590 42 | HORN |
| 590 80 | SÖDRA VI |
| 590 81 | GULLRINGEN |
| 590 83 | STOREBRO |
| 590 90 | ANKARSRUM |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 92 | TOTEBO |
| 590 93 | GUNNEBO |
| 590 94 | BLACKSTAD |
| 590 95 | LOFTAHAMMAR |
| 590 96 | ÖVERUM |
| 590 98 | EDSBRUK |
| 593 30 | VÄSTERVIK |
| 593 31 | VÄSTERVIK |
| 593 32 | VÄSTERVIK |
| 593 33 | VÄSTERVIK |
| 593 34 | VÄSTERVIK |
| 593 35 | VÄSTERVIK |
| 593 36 | VÄSTERVIK |
| 593 37 | VÄSTERVIK |
| 593 38 | VÄSTERVIK |
| 593 39 | VÄSTERVIK |
| 593 40 | VÄSTERVIK |
| 593 41 | VÄSTERVIK |
| 593 42 | VÄSTERVIK |
| 593 43 | VÄSTERVIK |
| 593 50 | VÄSTERVIK |
| 593 51 | VÄSTERVIK |
| 593 52 | VÄSTERVIK |
| 593 53 | VÄSTERVIK |
| 593 54 | VÄSTERVIK |
| 593 61 | VÄSTERVIK |
| 593 62 | VÄSTERVIK |
| 593 91 | VÄSTERVIK |
| 593 92 | VÄSTERVIK |
| 593 93 | VÄSTERVIK |
| 593 95 | VÄSTERVIK |
| 593 96 | VÄSTERVIK |
| 594 30 | GAMLEBY |
| 594 31 | GAMLEBY |
| 594 32 | GAMLEBY |
| 594 91 | GAMLEBY |
| 594 92 | GAMLEBY |
| 594 93 | GAMLEBY |
| 594 94 | GAMLEBY |
| 597 40 | ÅTVIDABERG |
| 597 91 | ÅTVIDABERG |
| 597 96 | ÅTVIDABERG |
| 597 97 | ÅTVIDABERG |
| 598 30 | VIMMERBY |
| 598 31 | VIMMERBY |
| 598 32 | VIMMERBY |
| 598 34 | VIMMERBY |
| 598 35 | VIMMERBY |
| 598 36 | VIMMERBY |
| 598 37 | VIMMERBY |
| 598 38 | VIMMERBY |
| 598 39 | VIMMERBY |
| 598 40 | VIMMERBY |
| 598 91 | VIMMERBY |
| 598 92 | VIMMERBY |
| 598 93 | VIMMERBY |
| 598 94 | VIMMERBY |
| 598 95 | VIMMERBY |
| 598 96 | VIMMERBY |
| 615 92 | VALDEMARSVIK |
| 615 94 | VALDEMARSVIK |
| 615 95 | VALDEMARSVIK” |

ISO riigikood

Liikmesriik

B-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev

Kood

Nimi

FR

PRANTSUSMAA

Postiindeks

Haldusüksus

27.3.2006

01002

L'ABERGEMENT-DE-VAREY

01026

BAGE-LE-CHATEL

01040

BEREZIAT

01050

BOISSEY

01051

BOLOZON

01056

BOYEUX-SAINT-JEROME

01068

CERDON

01077

CHALLES

01102

CHEVROUX

01106

CIZE

01107

CLEYZIEU

01123

CORMORANCHE-SUR-SAONE

01125

CORVEISSIAT

01127

COURMANGOUX

01130

CRAS-SUR-REYSSOUZE

01134

CROTTET

01154

ETREZ

01159

FEILLENS

01172

GERMAGNAT

01179

GRIEGES

01196

JAYAT

01214

LEYSSARD

01224

LOYETTES

01229

MALAFRETAZ

01231

MANZIAT

01232

MARBOZ

01236

MARSONNAS

01242

MERIGNAT

01277

NIVOLLET-MONTGRIFFON

01284

OZAN

01306

PONT-DE-VEYLE

01309

POUILLAT

01312

PRESSIAT

01320

REPLONGES

01331

SAINT-ALBAN

01332

SAINT-ANDRE-DE-BAGE

01384

SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY

01386

SAINT-SORLIN-EN-BUGEY

01404

SERRIERES-SUR-AIN

01411

SOUCLIN

01421

TORCIEU

01445

VILLEMOTIER

38011

ANTHON

38026

LA BALME-LES-GROTTES

38085

CHARVIEU-CHAVAGNEUX

38097

CHAVANOZ

38190

HIERES-SUR-AMBY

38197

JANNEYRIAS

38535

VERNAS

38539

VERTRIEU

69004

ALIX

69020

BELMONT-D'AZERGUES

69023

BLACE

69029

BRON

69036

CERCIE

69040

CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR

69045

CHARENTAY

69047

CHARNAY

69059

CIVRIEUX-D'AZERGUES

69065

CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS

69072

DARDILLY

69074

DENICE

69076

DOMMARTIN

69092

GLEIZE

69106

LACHASSAGNE

69108

LANCIE

69114

LIERGUES

69116

LIMONEST

69121

LOZANNE

69126

MARCY

69159

POUILLY-LE-MONIAL

69194

SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR

69197

SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES

69212

SAINT-JEAN-DES-VIGNES

69215

SAINT-JULIEN

69218

SAINT-LAGER

69246

THEIZE

69267

VILLIE-MORGON

69287

SAINT-BONNET-DE-MURE

69290

SAINT-PRIEST

69299

COLOMBIER-SAUGNIEU

69381

LYON 1ER ARRONDISSEMENT

69383

LYON 3E ARRONDISSEMENT

69384

LYON 4E ARRONDISSEMENT

69386

LYON 6E ARRONDISSEMENT

69389

LYON 9E ARRONDISSEMENT

71090

LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY

71150

CRECHES-SUR-SAONE

71372

ROMANECHE-THORINS

71481

SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES

SE

ROOTSI

Kogu Kalmari lään, välja arvatud A-piirkond, sealhulgas järgmised piirkonnad

Postiindeks

Piirkond

24.4.2006

360 23

ÄLMEBODA

360 50

LESSEBO

360 52

KOSTA

360 53

SKRUV

360 60

VISSEFJÄRDA

360 65

BODA GLASBRUK

360 70

ÅSEDA

360 77

FRÖSEKE

361 30

EMMABODA

361 31

EMMABODA

361 32

EMMABODA

361 33

EMMABODA

361 42

LINDÅS

361 53

BROAKULLA

361 91

EMMABODA

361 92

EMMABODA

361 93

BROAKULLA

361 94

ERIKSMÅLA

361 95

LÅNGASJÖ

370 17

ERINGSBODA

370 34

HOLMSJÖ

370 45

FÅGELMARA

371 93

KARLSKRONA

380 30

ROCKNEBY

380 31

LÄCKEBY

380 40

ORREFORS

380 41

GULLASKRUV

380 42

MÅLERÅS

380 44

ALSTERBRO

380 52

TIMMERNABBEN

380 53

FLISERYD

380 62

MÖRBYLÅNGA

380 65

DEGERHAMN

380 74

LÖTTORP

380 75

BYXELKROK

382 30

NYBRO

382 31

NYBRO

382 32

NYBRO

382 33

NYBRO

382 34

NYBRO

382 35

NYBRO

382 36

NYBRO

382 37

NYBRO

382 38

NYBRO

382 39

NYBRO

382 40

NYBRO

382 41

NYBRO

382 42

NYBRO

382 43

NYBRO

382 44

NYBRO

382 45

NYBRO

382 46

NYBRO

382 90

ÖRSJÖ

382 91

NYBRO

382 92

NYBRO

382 93

NYBRO

382 94

NYBRO

382 96

NYBRO

382 97

ÖRSJÖ

383 30

MÖNSTERÅS

383 31

MÖNSTERÅS

383 32

MÖNSTERÅS

383 33

MÖNSTERÅS

383 34

MÖNSTERÅS

383 35

MÖNSTERÅS

383 36

MÖNSTERÅS

383 37

MÖNSTERÅS

383 38

MÖNSTERÅS

383 39

MÖNSTERÅS

383 91

MÖNSTERÅS

383 92

MÖNSTERÅS

384 30

BLOMSTERMÅLA

384 31

BLOMSTERMÅLA

384 40

ÅLEM

384 91

BLOMSTERMÅLA

384 92

ÅLEM

384 93

ÅLEM

385 30

TORSÅS

385 31

TORSÅS

385 32

TORSÅS

385 33

TORSÅS

385 34

TORSÅS

385 40

BERGKVARA

385 41

BERGKVARA

385 50

SÖDERÅKRA

385 51

SÖDERÅKRA

385 90

SÖDERÅKRA

385 91

TORSÅS

385 92

GULLABO

385 93

TORSÅS

385 94

BERGKVARA

385 95

TORSÅS

385 96

GULLABO

385 97

SÖDERÅKRA

385 98

BERGKVARA

385 99

TORSÅS

386 30

FÄRJESTADEN

386 31

FÄRJESTADEN

386 32

FÄRJESTADEN

386 33

FÄRJESTADEN

386 34

FÄRJESTADEN

386 35

FÄRJESTADEN

386 90

FÄRJESTADEN

386 92

FÄRJESTADEN

386 93

FÄRJESTADEN

386 94

FÄRJESTADEN

386 95

FÄRJESTADEN

386 96

FÄRJESTADEN

387 30

BORGHOLM

387 31

BORGHOLM

387 32

BORGHOLM

387 33

BORGHOLM

387 34

BORGHOLM

387 35

BORGHOLM

387 36

BORGHOLM

387 37

BORGHOLM

387 38

BORGHOLM

387 50

KÖPINGSVIK

387 51

KÖPINGSVIK

387 52

KÖPINGSVIK

387 90

KÖPINGSVIK

387 91

BORGHOLM

387 92

BORGHOLM

387 93

BORGHOLM

387 94

BORGHOLM

387 95

KÖPINGSVIK

387 96

KÖPINGSVIK

388 30

LJUNGBYHOLM

388 31

LJUNGBYHOLM

388 32

LJUNGBYHOLM

388 40

TREKANTEN

388 41

TREKANTEN

388 50

PÅRYD

388 91

VASSMOLÖSA

388 92

LJUNGBYHOLM

388 93

LJUNGBYHOLM

388 94

VASSMOLÖSA

388 95

HALLTORP

388 96

LJUNGBYHOLM

388 97

HALLTORP

388 98

TREKANTEN

388 99

PÅRYD

392 30

KALMAR

392 31

KALMAR

392 32

KALMAR

392 33

KALMAR

392 34

KALMAR

392 35

KALMAR

392 36

KALMAR

392 37

KALMAR

392 38

KALMAR

392 41

KALMAR

392 43

KALMAR

392 44

KALMAR

392 45

KALMAR

392 46

KALMAR

392 47

KALMAR

393 50

KALMAR

393 51

KALMAR

393 52

KALMAR

393 53

KALMAR

393 54

KALMAR

393 55

KALMAR

393 57

KALMAR

393 58

KALMAR

393 59

KALMAR

393 63

KALMAR

393 64

KALMAR

393 65

KALMAR

394 70

KALMAR

394 71

KALMAR

394 77

KALMAR

395 90

KALMAR

570 16

KVILLSFORS

570 19

PAULISTRÖM

570 30

MARIANNELUND

570 31

INGATORP

570 72

FAGERHULT

570 75

FÅGELFORS

570 76

RUDA

570 80

VIRSERUM

570 81

JÄRNFORSEN

570 82

MÅLILLA

570 83

ROSENFORS

570 84

MÖRLUNDA

570 90

PÅSKALLAVIK

570 91

KRISTDALA

572 30

OSKARSHAMN

572 31

OSKARSHAMN

572 32

OSKARSHAMN

572 33

OSKARSHAMN

572 34

OSKARSHAMN

572 35

OSKARSHAMN

572 36

OSKARSHAMN

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 50

OSKARSHAMN

572 51

OSKARSHAMN

572 60

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 62

OSKARSHAMN

572 91

OSKARSHAMN

572 93

OSKARSHAMN

572 96

FÅRBO

574 96

VETLANDA

574 97

VETLANDA

577 30

HULTSFRED

577 31

HULTSFRED

577 32

HULTSFRED

577 33

HULTSFRED

577 34

HULTSFRED

577 35

HULTSFRED

577 36

HULTSFRED

577 37

HULTSFRED

577 38

HULTSFRED

577 39

HULTSFRED

577 50

SILVERDALEN

577 51

SILVERDALEN

577 90

HULTSFRED

577 91

HULTSFRED

577 92

HULTSFRED

577 93

HULTSFRED

577 94

LÖNNEBERGA

579 30

HÖGSBY

579 31

HÖGSBY

579 32

HÖGSBY

579 33

HÖGSBY

579 40

BERGA

579 90

BERGA

579 92

HÖGSBY

579 93

GRÖNSKÅRA

590 42

HORN

590 80

SÖDRA VI

590 81

GULLRINGEN

590 83

STOREBRO

590 90

ANKARSRUM

590 91

HJORTED

590 92

TOTEBO

590 93

GUNNEBO

590 94

BLACKSTAD

590 95

LOFTAHAMMAR

590 96

ÖVERUM

590 98

EDSBRUK

593 30

VÄSTERVIK

593 31

VÄSTERVIK

593 32

VÄSTERVIK

593 33

VÄSTERVIK

593 34

VÄSTERVIK

593 35

VÄSTERVIK

593 36

VÄSTERVIK

593 37

VÄSTERVIK

593 38

VÄSTERVIK

593 39

VÄSTERVIK

593 40

VÄSTERVIK

593 41

VÄSTERVIK

593 42

VÄSTERVIK

593 43

VÄSTERVIK

593 50

VÄSTERVIK

593 51

VÄSTERVIK

593 52

VÄSTERVIK

593 53

VÄSTERVIK

593 54

VÄSTERVIK

593 61

VÄSTERVIK

593 62

VÄSTERVIK

593 91

VÄSTERVIK

593 92

VÄSTERVIK

593 93

VÄSTERVIK

593 95

VÄSTERVIK

593 96

VÄSTERVIK

594 30

GAMLEBY

594 31

GAMLEBY

594 32

GAMLEBY

594 91

GAMLEBY

594 92

GAMLEBY

594 93

GAMLEBY

594 94

GAMLEBY

597 40

ÅTVIDABERG

597 91

ÅTVIDABERG

597 96

ÅTVIDABERG

597 97

ÅTVIDABERG

598 30

VIMMERBY

598 31

VIMMERBY

598 32

VIMMERBY

598 34

VIMMERBY

598 35

VIMMERBY

598 36

VIMMERBY

598 37

VIMMERBY

598 38

VIMMERBY

598 39

VIMMERBY

598 40

VIMMERBY

598 91

VIMMERBY

598 92

VIMMERBY

598 93

VIMMERBY

598 94

VIMMERBY

598 95

VIMMERBY

598 96

VIMMERBY

615 92

VALDEMARSVIK

615 94

VALDEMARSVIK

615 95

VALDEMARSVIK”

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/48

---

KOMISJONI OTSUS,

27. märts 2006,

millega muudetakse otsust 1999/217/EÜ söötades kasutatavate lõhna- ja maitseühendite registri kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 899 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/252/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2232/96, milles sätestatakse ühenduse menetlus toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2232/96 on sätestatud menetlus eeskirjade kehtestamiseks toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes. Nimetatud määrusega on ette nähtud lõhna- ja maitseainete registri (edaspidi “register”) vastuvõtmine pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud teatise nende territooriumil turustatavates toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete nimekirja kohta ja komisjon on teatist kontrollinud. Kõnealune register võeti vastu komisjoni otsusega 1999/217/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2232/96 on sätestatud menetlus eeskirjade kehtestamiseks toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes. Nimetatud määrusega on ette nähtud lõhna- ja maitseainete registri (edaspidi “register”) vastuvõtmine pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud teatise nende territooriumil turustatavates toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete nimekirja kohta ja komisjon on teatist kontrollinud. Kõnealune register võeti vastu komisjoni otsusega 1999/217/EÜ. (2)

| (2) | Lisaks sellele on määrusega (EÜ) nr 2232/96 ette nähtud lõhna- ja maitseühendite hindamise programm, et kontrollida nende vastavust nimetatud määruse lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele on määrusega (EÜ) nr 2232/96 ette nähtud lõhna- ja maitseühendite hindamise programm, et kontrollida nende vastavust nimetatud määruse lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele.

| (3) | FAO/WHO ühine lisaainete ekspertkomisjon leidis oma 65. nõupidamisel 7.–16. juunil 2005, et atsetamiidil (FL 16.047) on hiirte ja rottide puhul selgelt kantserogeenne mõju ning kuigi kasvaja tekkemehhanism on teadmata, ei saa välistada genotoksilist mehhanismi. FAO/WHO ühine lisaainete ekspertkomisjon pidas selliste ühendite kasutamist lõhnaainetena sobimatuks. Seepärast ei vasta atsetamiid määruse (EÜ) nr 2232/96 lisas sätestatud üldistele kriteeriumidele ning tuleks registrist välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

FAO/WHO ühine lisaainete ekspertkomisjon leidis oma 65. nõupidamisel 7.–16. juunil 2005, et atsetamiidil (FL 16.047) on hiirte ja rottide puhul selgelt kantserogeenne mõju ning kuigi kasvaja tekkemehhanism on teadmata, ei saa välistada genotoksilist mehhanismi. FAO/WHO ühine lisaainete ekspertkomisjon pidas selliste ühendite kasutamist lõhnaainetena sobimatuks. Seepärast ei vasta atsetamiid määruse (EÜ) nr 2232/96 lisas sätestatud üldistele kriteeriumidele ning tuleks registrist välja jätta.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 1999/217/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 1999/217/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/217/EÜ lisa tabelis esitatud rida, mis on eraldatud toimeainele FL-numbriga 16.047 (atsetamiid), jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 299, 23.11.1996, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 84, 27.3.1999, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/389/EÜ (ELT L 128, 21.5.2005, lk 73).

2

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/49

---

KOMISJONI OTSUS,

6. september 2005,

mis käsitleb Kanada Piirivalveametile edastatavates lennureisijate registrites sisalduvate isikuandmete piisavat kaitset

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3248 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/253/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 95/46/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid sätestama, et isikuandmeid võib kolmandale riigile edastada üksnes juhul, kui kõnealune kolmas riik tagab nende kaitse piisava taseme ning enne andmete edastamist on täidetud kõnealuse direktiivi muude sätete rakendamist käsitlevad liikmesriikide õigusaktid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 95/46/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid sätestama, et isikuandmeid võib kolmandale riigile edastada üksnes juhul, kui kõnealune kolmas riik tagab nende kaitse piisava taseme ning enne andmete edastamist on täidetud kõnealuse direktiivi muude sätete rakendamist käsitlevad liikmesriikide õigusaktid.

| (2) | Komisjon võib jõuda järeldusele, et kolmas riik tagab kaitse piisava taseme. Sel juhul võib liikmesriikidest isikuandmeid edastada ilma lisatagatisteta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võib jõuda järeldusele, et kolmas riik tagab kaitse piisava taseme. Sel juhul võib liikmesriikidest isikuandmeid edastada ilma lisatagatisteta.

| (3) | Direktiivi 95/46/EÜ kohaselt tuleb andmekaitse taseme hindamisel silmas pidada kõiki andmete edastamise toimingute või andmete edastamise toimingute kogumi asjaolusid ning arvestada eelkõige mitmeid edastuse puhul olulisi ja nimetatud direktiivi artikli 25 lõikes 2 loetletud elemente. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 95/46/EÜ kohaselt tuleb andmekaitse taseme hindamisel silmas pidada kõiki andmete edastamise toimingute või andmete edastamise toimingute kogumi asjaolusid ning arvestada eelkõige mitmeid edastuse puhul olulisi ja nimetatud direktiivi artikli 25 lõikes 2 loetletud elemente.

| (4) | Õhutranspordis mõistetakse reisijate registri (Passenger Name Record – PNR) all dokumenti iga reisija reisi üksikasjadest ja see sisaldab kogu teavet, mida broneerivad ja osalevad lennuettevõtjad vajavad broneeringute töötlemiseks ja kontrollimiseks. (2) Käesolevas otsuses hõlmavad mõisted “reisija” ja “reisijad” meeskonnaliikmeid. Broneeriv lennuettevõtja tähendab käesolevas otsuses lennuettevõtjat, kelle juures reisija on teinud oma esialgse broneeringu või kelle juures on tehtud täiendavaid broneeringuid pärast reisi algust. Osalev lennuettevõtja tähendab käesolevas otsuses lennuettevõtjaid, kellelt broneeriv lennuettevõtja on tellinud reisijale koha ühele või mitmele lennule. |
| --- | --- |

(4)

Õhutranspordis mõistetakse reisijate registri (Passenger Name Record – PNR) all dokumenti iga reisija reisi üksikasjadest ja see sisaldab kogu teavet, mida broneerivad ja osalevad lennuettevõtjad vajavad broneeringute töötlemiseks ja kontrollimiseks. (2) Käesolevas otsuses hõlmavad mõisted “reisija” ja “reisijad” meeskonnaliikmeid. Broneeriv lennuettevõtja tähendab käesolevas otsuses lennuettevõtjat, kelle juures reisija on teinud oma esialgse broneeringu või kelle juures on tehtud täiendavaid broneeringuid pärast reisi algust. Osalev lennuettevõtja tähendab käesolevas otsuses lennuettevõtjaid, kellelt broneeriv lennuettevõtja on tellinud reisijale koha ühele või mitmele lennule.

| (5) | Kanada Piirivalveameti (The Canada Border Services Agency – CBSA) nõue on, et iga lennuettevõtja, kes korraldab lennureisijate vedu Kanadasse, tagaks Kanada Piirivalveametile elektroonilise juurdepääsu PNR-andmetele, mis on kogutud ja talletatud lennuettevõtja automatiseeritud broneerimissüsteemidesse ja väljalendude registreerimissüsteemidesse. |
| --- | --- |

(5)

Kanada Piirivalveameti (The Canada Border Services Agency – CBSA) nõue on, et iga lennuettevõtja, kes korraldab lennureisijate vedu Kanadasse, tagaks Kanada Piirivalveametile elektroonilise juurdepääsu PNR-andmetele, mis on kogutud ja talletatud lennuettevõtja automatiseeritud broneerimissüsteemidesse ja väljalendude registreerimissüsteemidesse.

| (6) | Lennureisijate registris sisalduvate isikuandmete CBSAle edastamise õiguslikuks aluseks on Kanada tolliseaduse (Customs Act) paragrahv 107.1 ning immigratsiooni ja põgenike kaitse seaduse (Immigration and Refugee Protection Act) paragrahvi 148 lõige 1 punkt d ning nende seaduste alusel vastu võetud rakenduseeskirjad. (3) |
| --- | --- |

(6)

Lennureisijate registris sisalduvate isikuandmete CBSAle edastamise õiguslikuks aluseks on Kanada tolliseaduse (Customs Act) paragrahv 107.1 ning immigratsiooni ja põgenike kaitse seaduse (Immigration and Refugee Protection Act) paragrahvi 148 lõige 1 punkt d ning nende seaduste alusel vastu võetud rakenduseeskirjad. (3)

| (7) | Kõnealused Kanada õigusaktid käsitlevad julgeoleku parandamist ja tingimusi, mille alusel isikud võivad riiki siseneda; need on küsimused, milles Kanadal on suveräänne õigus otsustada oma jurisdiktsiooni piires. Sätestatud nõuded ei ole ka vastuolus ühegi rahvusvahelise kohustusega, mille Kanada on võtnud. Kanada on kindla kodanikuvabaduste traditsiooniga demokraatlik õigusriik. Kanada õigusloomeprotsessi seaduslikkuse ning kohtusüsteemi tugevuse ja sõltumatuse osas ei ole kahtlust. Ajakirjandusvabadus on teine tugev tagatis kodanikuvabaduste kuritarvitamise vastu. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealused Kanada õigusaktid käsitlevad julgeoleku parandamist ja tingimusi, mille alusel isikud võivad riiki siseneda; need on küsimused, milles Kanadal on suveräänne õigus otsustada oma jurisdiktsiooni piires. Sätestatud nõuded ei ole ka vastuolus ühegi rahvusvahelise kohustusega, mille Kanada on võtnud. Kanada on kindla kodanikuvabaduste traditsiooniga demokraatlik õigusriik. Kanada õigusloomeprotsessi seaduslikkuse ning kohtusüsteemi tugevuse ja sõltumatuse osas ei ole kahtlust. Ajakirjandusvabadus on teine tugev tagatis kodanikuvabaduste kuritarvitamise vastu.

| (8) | Ühendus kohustub täielikult toetama Kanadat terrorismivastases võitluses ühenduse õigusaktides kehtestatud piires. Ühenduse õigusaktid sätestavad vajaliku tasakaalu saavutamise julgeolekuküsimuste ja eraelu puutumatuse küsimuste vahel. Näiteks direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 on sätestatud, et liikmesriigid võivad nimetatud direktiivi teatavate nõuete ulatuse piiramiseks võtta vastu õigusakte, kui see on vajalik riigi julgeoleku, riigikaitse, avaliku korra huvides ning kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutuselevõtmise jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Ühendus kohustub täielikult toetama Kanadat terrorismivastases võitluses ühenduse õigusaktides kehtestatud piires. Ühenduse õigusaktid sätestavad vajaliku tasakaalu saavutamise julgeolekuküsimuste ja eraelu puutumatuse küsimuste vahel. Näiteks direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 on sätestatud, et liikmesriigid võivad nimetatud direktiivi teatavate nõuete ulatuse piiramiseks võtta vastu õigusakte, kui see on vajalik riigi julgeoleku, riigikaitse, avaliku korra huvides ning kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutuselevõtmise jaoks.

| (9) | Asjaomased andmeedastused hõlmavad teatavaid vastutavaid töötlejaid, nimelt lennuettevõtjaid, kes korraldavad lende ühendusest Kanadasse, ning üksnes üht andmesaajat Kanadas, s.o CBSAd. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomased andmeedastused hõlmavad teatavaid vastutavaid töötlejaid, nimelt lennuettevõtjaid, kes korraldavad lende ühendusest Kanadasse, ning üksnes üht andmesaajat Kanadas, s.o CBSAd.

| (10) | Mis tahes kokkulepe, millega nähakse ette õiguslik raamistik PNR-andmete edastamiseks Kanadale, eriti käesoleva otsuse kaudu, peaks olema tähtajaline. Kokku on lepitud kolme ja poole aasta pikkune ajavahemik. Selle ajavahemiku jooksul võivad asjaolud oluliselt muutuda ning ühendus ja Kanada on nõus, et kokkulepe on vaja üle vaadata |
| --- | --- |

(10)

Mis tahes kokkulepe, millega nähakse ette õiguslik raamistik PNR-andmete edastamiseks Kanadale, eriti käesoleva otsuse kaudu, peaks olema tähtajaline. Kokku on lepitud kolme ja poole aasta pikkune ajavahemik. Selle ajavahemiku jooksul võivad asjaolud oluliselt muutuda ning ühendus ja Kanada on nõus, et kokkulepe on vaja üle vaadata

| (11) | Lennureisijate registrites sisalduvate CBSAle edastatud isikuandmete töötlemist CBSA poolt reguleerivad Kanada Piirivalveameti aasta reisijate registri (PNR) programmi rakendamisega seotud kohustused (edaspidi “kohustused”) ning Kanada siseriiklikud õigusaktid kohustustes ettenähtud ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Lennureisijate registrites sisalduvate CBSAle edastatud isikuandmete töötlemist CBSA poolt reguleerivad Kanada Piirivalveameti aasta reisijate registri (PNR) programmi rakendamisega seotud kohustused (edaspidi “kohustused”) ning Kanada siseriiklikud õigusaktid kohustustes ettenähtud ulatuses.

| (12) | Kanada siseriiklike õigusaktide puhul on käesolevas kontekstis olulised eraelu puutumatuse seadus, (the Privacy Act), teabele juurdepääsu seadus (the Access to Information Act) ja tolliseaduse (Customs Act) paragrahv 107, kuna nendega nähakse ette tingimused, mille alusel CBSA võib andmete avaldamise taotlusi mitte rahuldada ja seega hoida PNR-andmeid konfidentsiaalsena. Eraelu puutumatuse seadusega reguleeritakse PNR-andmete avaldamist asjaomasele isikule, mis on tihedalt seotud andmesubjekti juurdepääsuõigusega. Eraelu puutumatuse seadust kohaldatakse ainult Kanadas viibijate suhtes. Siiski võimaldab CBSA juurdepääsu ka välisriigi kodaniku PNR-andmetele, kui viimane ei viibi Kanadas. |
| --- | --- |

(12)

Kanada siseriiklike õigusaktide puhul on käesolevas kontekstis olulised eraelu puutumatuse seadus, (the Privacy Act), teabele juurdepääsu seadus (the Access to Information Act) ja tolliseaduse (Customs Act) paragrahv 107, kuna nendega nähakse ette tingimused, mille alusel CBSA võib andmete avaldamise taotlusi mitte rahuldada ja seega hoida PNR-andmeid konfidentsiaalsena. Eraelu puutumatuse seadusega reguleeritakse PNR-andmete avaldamist asjaomasele isikule, mis on tihedalt seotud andmesubjekti juurdepääsuõigusega. Eraelu puutumatuse seadust kohaldatakse ainult Kanadas viibijate suhtes. Siiski võimaldab CBSA juurdepääsu ka välisriigi kodaniku PNR-andmetele, kui viimane ei viibi Kanadas.

| (13) | Vastavalt kohustuste punktile 43 on kohustused kas lisatud olemasolevatesse Kanada seadustesse või need sisalduvad konkreetselt sellel eesmärgil koostatud siseriiklikes eeskirjades ning seega on neil õiguslik jõud. Kohustused avaldatakse täielikult Kanada ametlikus teatajas (Canada Gazette). Kohustused kujutavad endast Kanada Piirivalveameti tõsist ja põhjalikult läbimõeldud ülesannet ning nende täitmist kontrollivad ühiselt Kanada ja Euroopa Ühendus. Mittetäitmise puhul võidakse sekkuda õiguslikke, halduslikke ja poliitilisi kanaleid kasutades ning kui see on püsiv, võidakse käesoleva otsuse mõju peatada. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt kohustuste punktile 43 on kohustused kas lisatud olemasolevatesse Kanada seadustesse või need sisalduvad konkreetselt sellel eesmärgil koostatud siseriiklikes eeskirjades ning seega on neil õiguslik jõud. Kohustused avaldatakse täielikult Kanada ametlikus teatajas (Canada Gazette). Kohustused kujutavad endast Kanada Piirivalveameti tõsist ja põhjalikult läbimõeldud ülesannet ning nende täitmist kontrollivad ühiselt Kanada ja Euroopa Ühendus. Mittetäitmise puhul võidakse sekkuda õiguslikke, halduslikke ja poliitilisi kanaleid kasutades ning kui see on püsiv, võidakse käesoleva otsuse mõju peatada.

| (14) | Standardid, mille alusel CBSA töötleb reisijate PNR-andmeid Kanada õigusaktide ning kohustuste põhjal, hõlmavad peamisi põhimõtteid, mis on vajalikud füüsiliste isikute piisavaks kaitseks. |
| --- | --- |

(14)

Standardid, mille alusel CBSA töötleb reisijate PNR-andmeid Kanada õigusaktide ning kohustuste põhjal, hõlmavad peamisi põhimõtteid, mis on vajalikud füüsiliste isikute piisavaks kaitseks.

| (15) | Pidades silmas otstarbe piiramise põhimõtet, töödeldakse CBSAle edastatavates registrites sisalduvaid lennureisijate isikuandmeid teataval otstarbel ning kasutatakse seejärel või saadetakse edasi üksnes määral, mis on kooskõlas edastamise otstarbega. PNR-andmeid kasutatakse üksnes järgmiste nähtuste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks: terrorism ja sellega seotud kuriteod; muud rasked piiriülesed kuriteod, sealhulgas organiseeritud kuritegevus. |
| --- | --- |

(15)

Pidades silmas otstarbe piiramise põhimõtet, töödeldakse CBSAle edastatavates registrites sisalduvaid lennureisijate isikuandmeid teataval otstarbel ning kasutatakse seejärel või saadetakse edasi üksnes määral, mis on kooskõlas edastamise otstarbega. PNR-andmeid kasutatakse üksnes järgmiste nähtuste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks: terrorism ja sellega seotud kuriteod; muud rasked piiriülesed kuriteod, sealhulgas organiseeritud kuritegevus.

| (16) | Andmete kvaliteedi ja proportsionaalsuse põhimõtte osas, mida tuleb arvestada seoses üldiste huvide oluliste põhjustega, mille pärast PNR-andmeid edastatakse, ei tohi CBSA talle edastatud PNR-andmeid muuta. Edastatakse maksimaalselt 25 PNR-andmete kategooriat ning enne A lisas toodud 25 nõutavat andmeelementi käsitlevate muudatuste tegemist CBSA konsulteerib ja jõuab kokkuleppele Euroopa Komisjoniga. Täiendavaid isikuandmeid, mida taotletakse PNR-andmete otsese tulemusena, hangitakse valitsusevälistest allikatest üksnes seaduslikke kanaleid kaudu. Üldiselt kustutatakse reisijate register maksimaalselt kolme aasta ja kuue kuu pärast. |
| --- | --- |

(16)

Andmete kvaliteedi ja proportsionaalsuse põhimõtte osas, mida tuleb arvestada seoses üldiste huvide oluliste põhjustega, mille pärast PNR-andmeid edastatakse, ei tohi CBSA talle edastatud PNR-andmeid muuta. Edastatakse maksimaalselt 25 PNR-andmete kategooriat ning enne A lisas toodud 25 nõutavat andmeelementi käsitlevate muudatuste tegemist CBSA konsulteerib ja jõuab kokkuleppele Euroopa Komisjoniga. Täiendavaid isikuandmeid, mida taotletakse PNR-andmete otsese tulemusena, hangitakse valitsusevälistest allikatest üksnes seaduslikke kanaleid kaudu. Üldiselt kustutatakse reisijate register maksimaalselt kolme aasta ja kuue kuu pärast.

| (17) | Pidades silmas läbipaistvuse põhimõtet, annab CBSA reisijatele teavet edastamise ja töötlemise eesmärgi kohta ning andmetöötleja isiku kohta, samuti muud teavet. |
| --- | --- |

(17)

Pidades silmas läbipaistvuse põhimõtet, annab CBSA reisijatele teavet edastamise ja töötlemise eesmärgi kohta ning andmetöötleja isiku kohta, samuti muud teavet.

| (18) | Arvestades turvalisuse põhimõtet, võtab CBSA tehnilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid, mis on asjakohased töötlemisel esinevate ohtude puhul. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades turvalisuse põhimõtet, võtab CBSA tehnilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid, mis on asjakohased töötlemisel esinevate ohtude puhul.

| (19) | Juurdepääsu saamise, paranduste ja ülestähenduste tegemise õigusi Kanadas viibivate isikute suhtes tunnustatakse eraelu puutumatuse seaduses (Privacy Act). CBSA laiendab neid õigusi tema käsutuses olevate PNR-andmete osas välisriikide kodanikele, kes ei viibi Kanadas. Ettenähtud erandid on üldjoontes võrreldavad piirangutega, mida liikmesriigid võivad kehtestada direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 alusel. |
| --- | --- |

(19)

Juurdepääsu saamise, paranduste ja ülestähenduste tegemise õigusi Kanadas viibivate isikute suhtes tunnustatakse eraelu puutumatuse seaduses (Privacy Act). CBSA laiendab neid õigusi tema käsutuses olevate PNR-andmete osas välisriikide kodanikele, kes ei viibi Kanadas. Ettenähtud erandid on üldjoontes võrreldavad piirangutega, mida liikmesriigid võivad kehtestada direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 alusel.

| (20) | Teistele valitsusasutustele, sealhulgas välisriikide valitsusasutustele, saadetakse andmeid edasi iga üksikjuhtumi korral eraldi ning eesmärkidel, mis on identsed või kooskõlas otstarbe piiramist käsitlevas teates esitatud eesmärkidega, kusjuures edastatakse andmete minimaalne hulk. Andmeid võib edastada ka andmesubjekti või teiste isikute eluliste huvide kaitseks, eriti seoses oluliste terviseriskidega või kohtumenetlustega või muudel seaduses sätestatud juhtudel. Vastuvõtvad asutused kohustuvad selgesõnaliste avaldamise tingimuste kohaselt kasutama andmeid üksnes nimetatud eesmärkidel ning ei või saata andmeid edasi CBSA nõusolekuta. Ühelgi teisel välisriigi, föderaal-, provintsi- või kohalikul ametiasutusel ei ole CBSA andmebaaside kaudu otsest elektroonilist juurdepääsu PNR-andmetele. CBSA keelab reisijate registrite avaldamise teabele juurdepääsu seaduse (Access to Information Act) ja eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) asjakohaseid sätteid käsitlevate erandite alusel. |
| --- | --- |

(20)

Teistele valitsusasutustele, sealhulgas välisriikide valitsusasutustele, saadetakse andmeid edasi iga üksikjuhtumi korral eraldi ning eesmärkidel, mis on identsed või kooskõlas otstarbe piiramist käsitlevas teates esitatud eesmärkidega, kusjuures edastatakse andmete minimaalne hulk. Andmeid võib edastada ka andmesubjekti või teiste isikute eluliste huvide kaitseks, eriti seoses oluliste terviseriskidega või kohtumenetlustega või muudel seaduses sätestatud juhtudel. Vastuvõtvad asutused kohustuvad selgesõnaliste avaldamise tingimuste kohaselt kasutama andmeid üksnes nimetatud eesmärkidel ning ei või saata andmeid edasi CBSA nõusolekuta. Ühelgi teisel välisriigi, föderaal-, provintsi- või kohalikul ametiasutusel ei ole CBSA andmebaaside kaudu otsest elektroonilist juurdepääsu PNR-andmetele. CBSA keelab reisijate registrite avaldamise teabele juurdepääsu seaduse (Access to Information Act) ja eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) asjakohaseid sätteid käsitlevate erandite alusel.

| (21) | CBSA ei võta vastu direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 mõistes tundlikke andmeid. |
| --- | --- |

(21)

CBSA ei võta vastu direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 mõistes tundlikke andmeid.

| (22) | Täitemehhanismid, millega tagatakse nende põhimõtete järgimine CBSA poolt, on CBSA töötajate koolitus ja teavitamine, samuti sanktsioonid iga töötaja puhul. Eraelu puutumatuse tagamist CBSA poolt kontrollib Kanada eraelu puutumatuse kaitse voliniku sõltumatu kantselei (Office of the Canadian Privacy Commissioner) vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Kanada õiguste ja vabaduste hartas (Canadian Charter of Rights and Freedoms) ja eraelu puutumatuse seaduses (Privacy Act). Nimetatud volinik võib lahendada talle liikmesriikide andmekaitseasutuste poolt Euroopa Liidu elanike nimel saadetud kaebusi, kui elanik leiab, et CBSA ei ole tema kaebust rahuldavalt käsitlenud. Kohustuste täitmist kontrollib igal aastal ühiselt CBSA ja komisjoni juhitav meeskond. |
| --- | --- |

(22)

Täitemehhanismid, millega tagatakse nende põhimõtete järgimine CBSA poolt, on CBSA töötajate koolitus ja teavitamine, samuti sanktsioonid iga töötaja puhul. Eraelu puutumatuse tagamist CBSA poolt kontrollib Kanada eraelu puutumatuse kaitse voliniku sõltumatu kantselei (Office of the Canadian Privacy Commissioner) vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Kanada õiguste ja vabaduste hartas (Canadian Charter of Rights and Freedoms) ja eraelu puutumatuse seaduses (Privacy Act). Nimetatud volinik võib lahendada talle liikmesriikide andmekaitseasutuste poolt Euroopa Liidu elanike nimel saadetud kaebusi, kui elanik leiab, et CBSA ei ole tema kaebust rahuldavalt käsitlenud. Kohustuste täitmist kontrollib igal aastal ühiselt CBSA ja komisjoni juhitav meeskond.

| (23) | Selguse ja arusaadavuse huvides ning võimaldamaks liikmesriikide pädevatel ametiasutustel tagada üksikisikute kaitse nende isikuandmete töötlemisel, tuleb kindlaks määrata erandlikud asjaolud, mille korral teatava andmevahetuse peatamine on põhjendatud, olenemata sellest, et andmete kaitsetase on tunnistatud piisavaks. |
| --- | --- |

(23)

Selguse ja arusaadavuse huvides ning võimaldamaks liikmesriikide pädevatel ametiasutustel tagada üksikisikute kaitse nende isikuandmete töötlemisel, tuleb kindlaks määrata erandlikud asjaolud, mille korral teatava andmevahetuse peatamine on põhjendatud, olenemata sellest, et andmete kaitsetase on tunnistatud piisavaks.

| (24) | Komisjon on juhindunud läbirääkimistel CBSAga direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega loodud töörühma avaldatud arvamustest Kanada ametiasutuste pakutava reisijate andmete kaitsetaseme kohta. Komisjon on võtnud neid arvamusi (4) arvesse käesoleva otsuse ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on juhindunud läbirääkimistel CBSAga direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega loodud töörühma avaldatud arvamustest Kanada ametiasutuste pakutava reisijate andmete kaitsetaseme kohta. Komisjon on võtnud neid arvamusi (4) arvesse käesoleva otsuse ettevalmistamisel.

| (25) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 31 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 31 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 2 tähenduses leitakse, et Kanada Piirivalveamet (CBSA) tagab I lisas sätestatud kohustuste kohaselt andmekaitse piisava taseme ühendusest edastatavate PNR-andmete puhul, mis käsitlevad lende Kanadasse.

Artikkel 2

Käesolev otsus käsitleb CBSA tagatava kaitse piisavat taset kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 1 nõuetega ning see ei mõjuta muid tingimusi või piiranguid, millega rakendatakse kõnealuse direktiivi muid sätteid ja mis käsitlevad isikuandmete töötlemist liikmesriikides.

Artikkel 3

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevate asutuste volitusi võtta meetmeid selliste siseriiklike sätete järgimise tagamiseks, mis on vastu võetud muude sätete alusel kui direktiivi 95/46/EÜ artikkel 25, võivad nimetatud ametiasutused järgmistel juhtudel kasutada oma volitusi CBSAle andmeedastuste peatamiseks, et tagada üksikisikute kaitse seoses nende isikuandmete töötlemisega:

| a) | Kanada pädev ametiasutus on kindlaks teinud, et CBSA rikub kehtivaid kaitsenõudeid; |
| --- | --- |

a)

Kanada pädev ametiasutus on kindlaks teinud, et CBSA rikub kehtivaid kaitsenõudeid;

| b) | on väga tõenäoline, et I lisas sätestatud kaitsenõudeid rikutakse, on põhjust arvata, et CBSA ei võta ega kavatse võtta õigeaegselt asjakohaseid meetmeid kõnealuse olukorra lahendamiseks, andmeedastuse jätkamine kujutaks andmesubjektide jaoks tõsise kahju ohtu ning liikmesriigi pädevad ametiasutused on asjaolusid arvestades võtnud piisavaid meetmeid CBSA teavitamiseks ja andnud talle võimaluse vastata. |
| --- | --- |

b)

on väga tõenäoline, et I lisas sätestatud kaitsenõudeid rikutakse, on põhjust arvata, et CBSA ei võta ega kavatse võtta õigeaegselt asjakohaseid meetmeid kõnealuse olukorra lahendamiseks, andmeedastuse jätkamine kujutaks andmesubjektide jaoks tõsise kahju ohtu ning liikmesriigi pädevad ametiasutused on asjaolusid arvestades võtnud piisavaid meetmeid CBSA teavitamiseks ja andnud talle võimaluse vastata.

2.   Peatamine lõpetatakse kohe, kui on tagatud kaitsenõuete järgimine ning asjaomase liikmesriigi pädevale ametiasutusele on sellest teatatud.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni, kui on võetud meetmeid vastavalt artiklile 3.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teavitavad üksteist mis tahes muudatustest kaitsenõuetes ning juhtudest, mille korral asutused, kes vastutavad CBSA poolt I lisas esitatud kaitsenõuete järgimise tagamise eest, ei suuda nimetatud nõuete järgimist tagada.

3.   Kui artikli 3 ja käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt kogutud andmed tõendavad, et enam ei täideta peamisi põhimõtteid, mis on vajalikud füüsiliste isikute piisavaks kaitseks, või asutused, kes vastutavad CBSA poolt I lisas esitatud kaitsenõuete järgimise tagamise eest, ei täida oma ülesandeid tõhusalt, tuleb teavitada CBSAd ning vajadusel kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 31 lõikes 2 osutatud menetlust eesmärgiga käesolev otsus kehtetuks tunnistada või peatada.

Artikkel 5

Käesoleva otsuse toimimist jälgitakse ning direktiivi 95/46/EÜ artikli 31 alusel moodustatud komiteele teatatakse kõik asjakohased järeldused, sealhulgas tõendid, mis võivad mõjutada käesoleva otsuse artiklis 1 esitatud järeldust, et CBSAle edastatavate lennureisijate registrites sisalduvate isikuandmete kaitse on direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 tähenduses piisav.

Artikkel 6

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse järgimiseks kõik vajalikud meetmed nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 7

Käesolev otsus kaotab kehtivuse kolme aasta ja kuue kuu möödumisel selle teatavakstegemise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui seda pikendatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 31 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. september 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  Käesolevas otsuses hõlmab mõiste “PNR” ka täiustatud reisijainfo (Advance Passenger Information – API) andmeid, nagu on sätestatud CBSA kohustuste 4. osas.

2

Advance Passenger Information – API

(3)  Reisijainfo (tolli) eeskirjad (Passenger Information (Customs) Regulations) ning immigratsiooni ja põgenike kaitse eeskirjade (Immigration and Refugee Protection Regulations) eeskiri nr 269.

3

Passenger Information (Customs) Regulations

Immigration and Refugee Protection Regulations

(4)  Arvamus 3/2004 lennuettevõtjate reisijate registri ja täiustatud reisijainfo andmete edastamisel Kanada poolt tagatava andmete kaitse kohta, vastu võtnud töörühm 11.2.2004. Kättesaadav aadressil: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp88_en.pdf

4

Arvamus 1/2005 lennuettevõtjate reisijate registri ja täiustatud reisijainfo andmete edastamisel Kanada poolt tagatava andmete kaitse kohta, vastu võtnud töörühm 19.1.2005. Kättesaadav aadressil: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2005/wp103_en.pdf

---

LISA

KANADA PIIRIVALVEAMETI (CBSA) KOHUSTUSED SEOSES REISIJATE REGISTRI (PNR) PROGRAMMIGA

Seaduslik õigus saada API- ja PNR-andmeid

| 1. | Kanada seaduste kohaselt peavad kõik lennuettevõtjad esitama Kanada Piirivalveametile (Canada Border Services Agency – CBSA) täiustatud reisijainfo (Advance Passenger Information – API) ja reisijate registri (Passenger Name Record – PNR) andmeid kõikide Kanadasse suunduvatel lendudel osalevate isikute kohta. CBSA seaduslik õigus neid andmeid saada ja koguda on toodud tolliseaduse (Customs Act) paragrahvis 107.1 ning selle alusel kehtestatud reisijainfo (tolli) eeskirjades (Passenger Information (Customs) Regulations) ning immigratsiooni ja põgenike kaitse seaduse (Immigration and Refugee Protection Act) paragrahvi 148 lõike 1 punktis d ja selle alusel kehtestatud immigratsiooni ja põgenike kaitse eeskirjade (Immigration and Refugee Protection Regulations) eeskirjas nr 269. |
| --- | --- |

1.

Kanada seaduste kohaselt peavad kõik lennuettevõtjad esitama Kanada Piirivalveametile (Canada Border Services Agency – CBSA) täiustatud reisijainfo (Advance Passenger Information – API) ja reisijate registri (Passenger Name Record – PNR) andmeid kõikide Kanadasse suunduvatel lendudel osalevate isikute kohta. CBSA seaduslik õigus neid andmeid saada ja koguda on toodud tolliseaduse (Customs Act) paragrahvis 107.1 ning selle alusel kehtestatud reisijainfo (tolli) eeskirjades (Passenger Information (Customs) Regulations) ning immigratsiooni ja põgenike kaitse seaduse (Immigration and Refugee Protection Act) paragrahvi 148 lõike 1 punktis d ja selle alusel kehtestatud immigratsiooni ja põgenike kaitse eeskirjade (Immigration and Refugee Protection Regulations) eeskirjas nr 269.

API- ja PNR-andmete kogumise eesmärk

| 2. | API- ja PNR-andmeid kogub CBSA ainult lendude kohta, mis saabuvad Kanadasse. CBSA kasutab Euroopa ja teistelt lennuettevõtjatelt saadud API- ja PNR-andmeid ainult selleks, et teha kindlaks isikud, kes võivad importida kaupu, mis on seotud piiriülese terrorismiga või sellega seotud kuritegudega või teiste raskete piiriüleste kuritegudega, sealhulgas organiseeritud kuritegevusega, või Kanadale vastuvõetamatud isikud, kellel on võimalik side piiriülese terrorismiga või sellega seotud kuritegudega või teiste raskete piiriüleste kuritegudega, sealhulgas organiseeritud kuritegevusega. |
| --- | --- |

2.

API- ja PNR-andmeid kogub CBSA ainult lendude kohta, mis saabuvad Kanadasse. CBSA kasutab Euroopa ja teistelt lennuettevõtjatelt saadud API- ja PNR-andmeid ainult selleks, et teha kindlaks isikud, kes võivad importida kaupu, mis on seotud piiriülese terrorismiga või sellega seotud kuritegudega või teiste raskete piiriüleste kuritegudega, sealhulgas organiseeritud kuritegevusega, või Kanadale vastuvõetamatud isikud, kellel on võimalik side piiriülese terrorismiga või sellega seotud kuritegudega või teiste raskete piiriüleste kuritegudega, sealhulgas organiseeritud kuritegevusega.

| 3. | CBSA kasutab API- ja PNR-andmeid selleks, et määrata kindlaks isikud, keda tuleb Kanadasse saabumisel üksikasjalikumalt küsitleda või kontrollida või kelle suhtes on vajalik täpsem uurimine punktis 2 toodud põhjustel. Üksnes API- ja PNR-andmete automatiseeritud töötlemine ei anna CBSAle ega teistele Kanada õiguskaitsetöötajatele õigust rakendada täitemeetmeid. |
| --- | --- |

3.

CBSA kasutab API- ja PNR-andmeid selleks, et määrata kindlaks isikud, keda tuleb Kanadasse saabumisel üksikasjalikumalt küsitleda või kontrollida või kelle suhtes on vajalik täpsem uurimine punktis 2 toodud põhjustel. Üksnes API- ja PNR-andmete automatiseeritud töötlemine ei anna CBSAle ega teistele Kanada õiguskaitsetöötajatele õigust rakendada täitemeetmeid.

Kogutavad API- ja PNR-andmed

| 4. | API-andmete elemendid, mida CBSA kogub punktis 2 nimetatud põhjustel, on toodud tolliseaduse (Customs Act) alusel kehtestatud reisijainfo (tolli) eeskirjade (Passenger Information (Customs) Regulations) lõike 3 punktides a kuni f. (1) PNR-andmete elemendid, mida CBSA kogub punktis 2 nimetatud põhjustel, on toodud A lisas. Turvakaalutlustel ei ole nende 25 andmeelemendi hulgas tundlikke andmeelemente direktiivi 95/46/EÜ (edaspidi “direktiiv”) artikli 8 lõike 1 tähenduses ega vabatekstivälju või üldiste märkuste andmevälju. |
| --- | --- |

4.

API-andmete elemendid, mida CBSA kogub punktis 2 nimetatud põhjustel, on toodud tolliseaduse (Customs Act) alusel kehtestatud reisijainfo (tolli) eeskirjade (Passenger Information (Customs) Regulations) lõike 3 punktides a kuni f. (1) PNR-andmete elemendid, mida CBSA kogub punktis 2 nimetatud põhjustel, on toodud A lisas. Turvakaalutlustel ei ole nende 25 andmeelemendi hulgas tundlikke andmeelemente direktiivi 95/46/EÜ (edaspidi “direktiiv”) artikli 8 lõike 1 tähenduses ega vabatekstivälju või üldiste märkuste andmevälju.

| 5. | CBSA ei nõua lennuettevõtjatelt, et nad koguksid PNR-andmeid, mida nad enda tarbeks ei dokumenteeri, ning ei nõua lennuettevõtjatelt mis tahes muude andmete kogumist CBSAle edastamiseks. Seega tunnustab CBSA, et ta kogub ainult A lisas loetletud andmeelemente ning et ta kogub nimetatud elemente ainult ulatuses, milles lennuettevõtja on need oma automatiseeritud broneerimissüsteemidesse ja väljalendude registreerimissüsteemidesse kogunud. |
| --- | --- |

5.

CBSA ei nõua lennuettevõtjatelt, et nad koguksid PNR-andmeid, mida nad enda tarbeks ei dokumenteeri, ning ei nõua lennuettevõtjatelt mis tahes muude andmete kogumist CBSAle edastamiseks. Seega tunnustab CBSA, et ta kogub ainult A lisas loetletud andmeelemente ning et ta kogub nimetatud elemente ainult ulatuses, milles lennuettevõtja on need oma automatiseeritud broneerimissüsteemidesse ja väljalendude registreerimissüsteemidesse kogunud.

| 6. | Enne A lisas toodud 25 nõutavat andmeelementi käsitlevate muudatuste tegemist CBSA konsulteerib ja jõuab kokkuleppele Euroopa Komisjoniga,






  a) | kui CBSAle saab teatavaks mõni täiendav PNR-andmete element, mis võib olemas olla, ning ta on seisukohal, et seda elementi on vaja punktis 2 nimetatud eesmärkidel või |
| --- | --- | --- |

6.

Enne A lisas toodud 25 nõutavat andmeelementi käsitlevate muudatuste tegemist CBSA konsulteerib ja jõuab kokkuleppele Euroopa Komisjoniga,

a)

kui CBSAle saab teatavaks mõni täiendav PNR-andmete element, mis võib olemas olla, ning ta on seisukohal, et seda elementi on vaja punktis 2 nimetatud eesmärkidel või

| b) | kui CBSA jõuab järeldusele, et konkreetset PNR-andmete elementi ei ole punktis 2 nimetatud eesmärkidel enam vaja. |
| --- | --- |

b)

kui CBSA jõuab järeldusele, et konkreetset PNR-andmete elementi ei ole punktis 2 nimetatud eesmärkidel enam vaja.

API- ja PNR-andmetele juurdepääsu meetod

| 7. | CBSA reisijainfo süsteemi (edaspidi “PAXIS”) konfiguratsioon võimaldab lennuettevõtja saadetud API- ja PNR-andmete vastuvõtmist. |
| --- | --- |

7.

CBSA reisijainfo süsteemi (edaspidi “PAXIS”) konfiguratsioon võimaldab lennuettevõtja saadetud API- ja PNR-andmete vastuvõtmist.

API- ja PNR-andmete säilitamine ja nendele juurdepääs

| 8. | Kui API- ja PNR-andmed puudutavad isikut, kelle suhtes ei ole Kanadas vaja läbi viia uurimist ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest, säilitatakse andmeid PAXIS-süsteemis maksimaalselt 3,5 aastat. Selle aja jooksul säilitatakse andmeid neid järk-järgult depersonifitseerides järgmiselt:






  a) | Andmete esmasest saamisest 72 tunni jooksul on kõik API- ja PNR-andmed kättesaadavad ainult piiratud arvule CBSA kontrolli- ja luureametnikele, kes kasutavad andmeid selleks, et teha kindlaks isikud, keda tuleb Kanadasse saabumisel üksikasjalikumalt küsitleda või kontrollida ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest. |
| --- | --- | --- |

8.

Kui API- ja PNR-andmed puudutavad isikut, kelle suhtes ei ole Kanadas vaja läbi viia uurimist ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest, säilitatakse andmeid PAXIS-süsteemis maksimaalselt 3,5 aastat. Selle aja jooksul säilitatakse andmeid neid järk-järgult depersonifitseerides järgmiselt:

a)

Andmete esmasest saamisest 72 tunni jooksul on kõik API- ja PNR-andmed kättesaadavad ainult piiratud arvule CBSA kontrolli- ja luureametnikele, kes kasutavad andmeid selleks, et teha kindlaks isikud, keda tuleb Kanadasse saabumisel üksikasjalikumalt küsitleda või kontrollida ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest.

| b) | Alates 72 tunni möödumisest andmete saamisest kuni kahe aastani säilitatakse isikute PNR-andmete kirjeid PAXIS-süsteemis ning need on kättesaadavad ainult Kanada rahvusvahelistes lennujaamades või CBSA riiklikus peakorteris Ottawas olevatele CBSA luureametnikele. Neile ametnikele ei ole näha isiku, kelle kohta teave käib, nime, välja arvatud juhul, kui seda on vaja uurimise läbiviimiseks Kanadas ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest. PNR-kirje isikustatakse uuesti ainult juhul, kui ametnikul on alust arvata, et isiku nime on vaja uurimise läbiviimiseks. Sellel ajavahemikul kasutatavad CBSA luureanalüütikud isikustamata andmeid selleks, et analüüsida suundumusi ja määrata tuleviku riskitegurid seoses punktis 2 toodud eesmärkidega. |
| --- | --- |

b)

Alates 72 tunni möödumisest andmete saamisest kuni kahe aastani säilitatakse isikute PNR-andmete kirjeid PAXIS-süsteemis ning need on kättesaadavad ainult Kanada rahvusvahelistes lennujaamades või CBSA riiklikus peakorteris Ottawas olevatele CBSA luureametnikele. Neile ametnikele ei ole näha isiku, kelle kohta teave käib, nime, välja arvatud juhul, kui seda on vaja uurimise läbiviimiseks Kanadas ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest. PNR-kirje isikustatakse uuesti ainult juhul, kui ametnikul on alust arvata, et isiku nime on vaja uurimise läbiviimiseks. Sellel ajavahemikul kasutatavad CBSA luureanalüütikud isikustamata andmeid selleks, et analüüsida suundumusi ja määrata tuleviku riskitegurid seoses punktis 2 toodud eesmärkidega.

| c) | Pärast kahe aasta möödumist andmete saamisest säilitatakse PNR-andmete kirjeid PAXIS-süsteemis edasi maksimaalselt 1,5 aastat, kuid kõiki andmeelemente, mida võidakse kasutada andmetega seotud isiku identifitseerimiseks, saab näha ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest ainult CBSA presidendi nõusolekul. Sellel ajavahemikul kasutatavad CBSA luureanalüütikud isikustamata andmeid selleks, et analüüsida suundumusi ja määrata tuleviku riskitegurid seoses punktis 2 toodud eesmärkidega. |
| --- | --- |

c)

Pärast kahe aasta möödumist andmete saamisest säilitatakse PNR-andmete kirjeid PAXIS-süsteemis edasi maksimaalselt 1,5 aastat, kuid kõiki andmeelemente, mida võidakse kasutada andmetega seotud isiku identifitseerimiseks, saab näha ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest ainult CBSA presidendi nõusolekul. Sellel ajavahemikul kasutatavad CBSA luureanalüütikud isikustamata andmeid selleks, et analüüsida suundumusi ja määrata tuleviku riskitegurid seoses punktis 2 toodud eesmärkidega.

| d) | API-andmeid säilitatakse PAXIS-süsteemis PNR-andmetest eraldi. API-andmeid säilitatakse maksimaalselt 3,5 aastat ning sellel ajavahemikul ei kasutata isikuga seotud API-andmeid juurdepääsuks sama isikuga seotud PNR-andmetele, välja arvatud juhul kui PNR kirje isikustatakse uuesti punktis b nimetatud asjaoludel. |
| --- | --- |

d)

API-andmeid säilitatakse PAXIS-süsteemis PNR-andmetest eraldi. API-andmeid säilitatakse maksimaalselt 3,5 aastat ning sellel ajavahemikul ei kasutata isikuga seotud API-andmeid juurdepääsuks sama isikuga seotud PNR-andmetele, välja arvatud juhul kui PNR kirje isikustatakse uuesti punktis b nimetatud asjaoludel.

| 9. | Kui API- ja PNR-andmed on seotud isikuga, kelle kohta Kanadas viiakse läbi uurimist ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest, pannakse need andmed CBSA täitemeetmete andmebaasi. Need andembaasid sisaldavad andmeid ainult nende isikute kohta, kelle suhtes on läbi viidud uurimine või kelle suhtes on rakendatud täitemeetmeid CBSAga seotud seaduste alusel. Nendele andmebaasidele on juurdepääs ainult nendel CBSA ametnikel, kelle tööülesanded seda nõuavad ning juurdepääsu üle on range järelevalve. API- ja PNR-andmeid, mis nimetatud täitemeetmete andmebaasi kantakse, säilitatakse seal ainult nii kaua kui vajalik ja igal juhul mitte kauem kui 6 aastat. Siis need hävitatakse, välja arvatud juhul, kui neid peab täiendavalt säilitama eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) või teabele juurdepääsu seaduse (Access to Information Act) kohaselt vastavalt punkti 10 alapunktile b. |
| --- | --- |

9.

Kui API- ja PNR-andmed on seotud isikuga, kelle kohta Kanadas viiakse läbi uurimist ühel punktis 2 nimetatud eesmärkidest, pannakse need andmed CBSA täitemeetmete andmebaasi. Need andembaasid sisaldavad andmeid ainult nende isikute kohta, kelle suhtes on läbi viidud uurimine või kelle suhtes on rakendatud täitemeetmeid CBSAga seotud seaduste alusel. Nendele andmebaasidele on juurdepääs ainult nendel CBSA ametnikel, kelle tööülesanded seda nõuavad ning juurdepääsu üle on range järelevalve. API- ja PNR-andmeid, mis nimetatud täitemeetmete andmebaasi kantakse, säilitatakse seal ainult nii kaua kui vajalik ja igal juhul mitte kauem kui 6 aastat. Siis need hävitatakse, välja arvatud juhul, kui neid peab täiendavalt säilitama eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) või teabele juurdepääsu seaduse (Access to Information Act) kohaselt vastavalt punkti 10 alapunktile b.

| 10. | Kui CBSA kasutab isikuandmeid konkreetsete andmetega seotud andmesubjekti huvisid mõjutava otsuse tegemiseks, peab CBSA neid andmeid säilitama 2 aastat alates kõnealusest andmete kasutamisest, et andmesubjektile oleksid kättesaadavad andmed, mille alusel otsus tehti, välja arvatud juhul, kui isik nõustub nende varasema hävitamisega, või kui on saadud taotlus andmetele juurdepääsuks, kuni ajani, mil isik on saanud kasutada kõiki oma eraelu puutumatuse seadusest (Privacy Act) või teabele juurdepääsu seadusest (Access to Information Act) tulenevaid õigusi.






  a) | PAXIS-andmebaasis säilitatava teabe puhul sisaldub nõutav kaheaastane andmete säilitamise ajavahemik 3,5-aastases maksimumajavahemikus, mille jooksul andmeid selles andmebaasis hoitakse. |
| --- | --- | --- |

10.

Kui CBSA kasutab isikuandmeid konkreetsete andmetega seotud andmesubjekti huvisid mõjutava otsuse tegemiseks, peab CBSA neid andmeid säilitama 2 aastat alates kõnealusest andmete kasutamisest, et andmesubjektile oleksid kättesaadavad andmed, mille alusel otsus tehti, välja arvatud juhul, kui isik nõustub nende varasema hävitamisega, või kui on saadud taotlus andmetele juurdepääsuks, kuni ajani, mil isik on saanud kasutada kõiki oma eraelu puutumatuse seadusest (Privacy Act) või teabele juurdepääsu seadusest (Access to Information Act) tulenevaid õigusi.

a)

PAXIS-andmebaasis säilitatava teabe puhul sisaldub nõutav kaheaastane andmete säilitamise ajavahemik 3,5-aastases maksimumajavahemikus, mille jooksul andmeid selles andmebaasis hoitakse.

| b) | Täitemeetmete andmebaasis säilitatava teabe puhul võib API- ja PNR-andmeid vajaduse korral CBSAle punktis 9 kirjeldatud uurimise eesmärgil kasutamiseks säilitada kuni 6 aastat ning seejärel veel makismaalselt 2 aastat, mille jooksul andmed oleksid kättesaadavad andmesubjektile vastavalt eraelu puutumatuse seadusele (Privacy Act) või teabele juurdepääsu seadusele (Access to Information Act), kuid ei oleks kättesaadavad CBSAle haldusalaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Täitemeetmete andmebaasis säilitatava teabe puhul võib API- ja PNR-andmeid vajaduse korral CBSAle punktis 9 kirjeldatud uurimise eesmärgil kasutamiseks säilitada kuni 6 aastat ning seejärel veel makismaalselt 2 aastat, mille jooksul andmed oleksid kättesaadavad andmesubjektile vastavalt eraelu puutumatuse seadusele (Privacy Act) või teabele juurdepääsu seadusele (Access to Information Act), kuid ei oleks kättesaadavad CBSAle haldusalaseks kasutamiseks.

| 11. | Punktides 8 kuni 10 kirjeldatud säilitamisperioodide möödumisel hävitatakse API- ja PNR-andmed vastavalt riikliku arhiivi seadusele (National Archives Act). (2) |
| --- | --- |

11.

Punktides 8 kuni 10 kirjeldatud säilitamisperioodide möödumisel hävitatakse API- ja PNR-andmed vastavalt riikliku arhiivi seadusele (National Archives Act). (2)

API- ja PNR-andmete üleandmine Kanada ministeeriumidele ja ametiasutustele

| 12. | API- ja PNR-andmete üleandmist CBSA poolt reguleerivad eraelu puutumatuse seadus (Privacy Act), teabele juurdepääsu seadus (Access to Information Act) ja CBSA enda eeskirjad. Kuigi eraelu puutumatuse seadus ja teabele juurdepääsu seadus annavad dokumentidele juurdepääsu õiguse, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse erandit või keeldu, ei ole nende seaduste kohaselt API- ja PNR-andmete avaldamine kohustuslik. Koopia CBSA halduspoliitikast, millega reguleeritakse API- ja PNR-andmete avaldamist, andmetele juurdepääsu ja nende kasutamist (Memorandum D-1-16-3 – Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data; edaspidi “CBSA PNR-andmete üleandmise poliitika”) avaldatakse ja on üldsusele kättesaadav CBSA kodulehel. Selle poliitika kohaselt, mida täpsemalt kirjeldatakse käesolevate kohustuste punktis 37, võib API- ja PNR-andmeid teiste Kanada valitsusasutustega jagada ainult lõikes 2 nimetatud eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui andmete avalikustamine toimub selleks, et järgida kohtukutset, ettekirjutust või kohtukorraldust, mille annab välja kohus, isik või organ, mille jurisdiktsiooni alla Kanadas kuulub andmete esitamiseks kohustamine, või kohtuprotsessi jaoks. |
| --- | --- |

12.

API- ja PNR-andmete üleandmist CBSA poolt reguleerivad eraelu puutumatuse seadus (Privacy Act), teabele juurdepääsu seadus (Access to Information Act) ja CBSA enda eeskirjad. Kuigi eraelu puutumatuse seadus ja teabele juurdepääsu seadus annavad dokumentidele juurdepääsu õiguse, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse erandit või keeldu, ei ole nende seaduste kohaselt API- ja PNR-andmete avaldamine kohustuslik. Koopia CBSA halduspoliitikast, millega reguleeritakse API- ja PNR-andmete avaldamist, andmetele juurdepääsu ja nende kasutamist (Memorandum D-1-16-3 – Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data; edaspidi “CBSA PNR-andmete üleandmise poliitika”) avaldatakse ja on üldsusele kättesaadav CBSA kodulehel. Selle poliitika kohaselt, mida täpsemalt kirjeldatakse käesolevate kohustuste punktis 37, võib API- ja PNR-andmeid teiste Kanada valitsusasutustega jagada ainult lõikes 2 nimetatud eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui andmete avalikustamine toimub selleks, et järgida kohtukutset, ettekirjutust või kohtukorraldust, mille annab välja kohus, isik või organ, mille jurisdiktsiooni alla Kanadas kuulub andmete esitamiseks kohustamine, või kohtuprotsessi jaoks.

| 13. | API- ja PNR-andmeid ei anta üle tervikuna. CBSA edastab ainult valitud API- ja PNR-andmeid igal kontreetsel juhul eraldi ning ainult pärast konkreetsete üleantavate PNR-andmete asjakohasuse hindamist. Edastatakse ainult neid konkreetseid API- ja PNR-andmete elemente, mille puhul antaks eselge põhjendus, miks neid andmeid konkreetses olukorras on vaja. Kõikidel juhtudel edastatakse võimalikult minimaalne kogus andmeid. |
| --- | --- |

13.

API- ja PNR-andmeid ei anta üle tervikuna. CBSA edastab ainult valitud API- ja PNR-andmeid igal kontreetsel juhul eraldi ning ainult pärast konkreetsete üleantavate PNR-andmete asjakohasuse hindamist. Edastatakse ainult neid konkreetseid API- ja PNR-andmete elemente, mille puhul antaks eselge põhjendus, miks neid andmeid konkreetses olukorras on vaja. Kõikidel juhtudel edastatakse võimalikult minimaalne kogus andmeid.

| 14. | CBSA annab üle API- ja PNR-andmeid ainult siis, kui potentsiaalsed andmete saajad kohustuvad tagama neile samasuguse kaitse nagu CBSA. PNR-andmete saajad Kanada valitsusasutustes on samuti seotud eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) nõuetega sellel määral, mil need on loetletud käesoleva seaduse lisas (Schedule). Eraelu puutumatuse seadust (Privacy Act) kohaldatakse mis tahes kujul jäädvustatud ja kõnealuse seaduse reguleerimisalas oleva Kanada föderaalvalituse ministeeriumi või ametiasutuse käsutuses olevate isikuandmete suhtes, mida on võimalik konkreetse isikuga seostada. Nimetatud ministeeriumid või asutused ei tohi koguda mis tahes isikuandmeid, välja arvatud, kui need “on otseselt seotud selle institutsiooni tööprogrammi või tegevusega”. |
| --- | --- |

14.

CBSA annab üle API- ja PNR-andmeid ainult siis, kui potentsiaalsed andmete saajad kohustuvad tagama neile samasuguse kaitse nagu CBSA. PNR-andmete saajad Kanada valitsusasutustes on samuti seotud eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) nõuetega sellel määral, mil need on loetletud käesoleva seaduse lisas (Schedule). Eraelu puutumatuse seadust (Privacy Act) kohaldatakse mis tahes kujul jäädvustatud ja kõnealuse seaduse reguleerimisalas oleva Kanada föderaalvalituse ministeeriumi või ametiasutuse käsutuses olevate isikuandmete suhtes, mida on võimalik konkreetse isikuga seostada. Nimetatud ministeeriumid või asutused ei tohi koguda mis tahes isikuandmeid, välja arvatud, kui need “on otseselt seotud selle institutsiooni tööprogrammi või tegevusega”.

| 15. | Vastavalt tavale ja avalikustamise eeltingimusena nõuab CBSA, et Kanada föderaalsed ja maakondlikud õiguskaitseorganid kohustuksid mitte edasi andma neile üle antud andmeid ilma CBSA loata, välja arvatud juhul, kui seda nõuab seadus. |
| --- | --- |

15.

Vastavalt tavale ja avalikustamise eeltingimusena nõuab CBSA, et Kanada föderaalsed ja maakondlikud õiguskaitseorganid kohustuksid mitte edasi andma neile üle antud andmeid ilma CBSA loata, välja arvatud juhul, kui seda nõuab seadus.

API- ja PNR-andmete üleandmine teistele riikidele

| 16. | CBSA võib edastada API- ja PNR-andmeid välisriigi valitsusele eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) paragrahvi 8 lõike 2 ja tolliseaduse (Customs Act) paragrahvi 107 lõike 8 alusel tehtud korralduse või kokkuleppe kohaselt. |
| --- | --- |

16.

CBSA võib edastada API- ja PNR-andmeid välisriigi valitsusele eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) paragrahvi 8 lõike 2 ja tolliseaduse (Customs Act) paragrahvi 107 lõike 8 alusel tehtud korralduse või kokkuleppe kohaselt.

| 17. | Sellise korralduse või kokkuleppe juurde võib kuuluda vastastikuse mõistmise memorandum, mis on koostatud spetsiaalselt CBSA PNR-programmi jaoks, või leping, mille kohaselt CBSA asutused peavad osutama abi ja edastama teavet. Kummalgi juhul edastatakse andmeid ainult eesmärkidel, mis on kooskõlas punktis 2 tooduga, ning ainult siis, kui andmeid saav riik kohustub tagama käesolevatele kohustustele vastava andmete kaitse. Igal juhul edastatakse teisele riigile ainult minimaalselt vajalik kogus andmeid. |
| --- | --- |

17.

Sellise korralduse või kokkuleppe juurde võib kuuluda vastastikuse mõistmise memorandum, mis on koostatud spetsiaalselt CBSA PNR-programmi jaoks, või leping, mille kohaselt CBSA asutused peavad osutama abi ja edastama teavet. Kummalgi juhul edastatakse andmeid ainult eesmärkidel, mis on kooskõlas punktis 2 tooduga, ning ainult siis, kui andmeid saav riik kohustub tagama käesolevatele kohustustele vastava andmete kaitse. Igal juhul edastatakse teisele riigile ainult minimaalselt vajalik kogus andmeid.

| 18. | PAXIS-süsteemis säilitatavaid API- ja PNR-andmeid edastatakse ainult riikidele, mille kohta on direktiivi kohaselt tunnistatud, et need tagavad piisaval tasemel andmete kaitse, või mis kuuluvad direktiivi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

18.

PAXIS-süsteemis säilitatavaid API- ja PNR-andmeid edastatakse ainult riikidele, mille kohta on direktiivi kohaselt tunnistatud, et need tagavad piisaval tasemel andmete kaitse, või mis kuuluvad direktiivi reguleerimisalasse.

| 19. | API- ja PNR-andmeid, mida säilitatakse punktis 9 kirjeldatud täitevmeetmete andmebaasis, võib edastada tollialase vastastikuse abi kokkuleppe (Customs Mutual Assistance Agreement) või vastastikuse õigusabi kokkuleppe (Mutual Legal Assistance Agreement) alusel sõlmitud lepingu kohustuste kohaselt. Sellisel juhul edastatakse API- ja PNR-elemente ainult igal konkreetsel juhul eraldi ning tingimusel, et CBSAl on tõendid, mille kohaselt andmete taotlemine on otseselt seotud punktis 2 nimetatud kuritegude uurimisega või ennetamisega, ning ainult määral, mil edastatavad andmeelemendid on vältimatult vajalikud konkreetse kõnealuse uurimise läbiviimiseks. |
| --- | --- |

19.

API- ja PNR-andmeid, mida säilitatakse punktis 9 kirjeldatud täitevmeetmete andmebaasis, võib edastada tollialase vastastikuse abi kokkuleppe (Customs Mutual Assistance Agreement) või vastastikuse õigusabi kokkuleppe (Mutual Legal Assistance Agreement) alusel sõlmitud lepingu kohustuste kohaselt. Sellisel juhul edastatakse API- ja PNR-elemente ainult igal konkreetsel juhul eraldi ning tingimusel, et CBSAl on tõendid, mille kohaselt andmete taotlemine on otseselt seotud punktis 2 nimetatud kuritegude uurimisega või ennetamisega, ning ainult määral, mil edastatavad andmeelemendid on vältimatult vajalikud konkreetse kõnealuse uurimise läbiviimiseks.

API- ja PNR-andmete üleandmine andmesubjekti elulistes huvides

| 20. | Olenemata käesolevates kohustustes vastupidiselt sätestatust, võib CBSA üle anda API- ja PNR-andmeid asjaomastele Kanada või teistele ministeeriumidele või ametiasutustele, kui selline andmete üleandmine on vajalik andmesubjekti või teiste isikute elulistes, eelkõige oluliste terviseohtudega seotud huvides. |
| --- | --- |

20.

Olenemata käesolevates kohustustes vastupidiselt sätestatust, võib CBSA üle anda API- ja PNR-andmeid asjaomastele Kanada või teistele ministeeriumidele või ametiasutustele, kui selline andmete üleandmine on vajalik andmesubjekti või teiste isikute elulistes, eelkõige oluliste terviseohtudega seotud huvides.

Andmesubjekti teavitamine

| 21. | CBSA annab reisijatele informatsiooni API- ja PNR-nõuete kohta ning API- ja PNR- andmete kasutamisega seotud küsimuste kohta, kaasa arvatud üldine teave õiguste kohta, mille alusel andmeid kogutakse, andmete kogumise eesmärk, andmete kaitsmine, andmete edastamise viis ja ulatus, vastutavate CBSA ametnike nimed, olemasolevad kaebuste esitamise menetlused ja kontaktandmed isikutele, kellel on küsimusi või probleeme. |
| --- | --- |

21.

CBSA annab reisijatele informatsiooni API- ja PNR-nõuete kohta ning API- ja PNR- andmete kasutamisega seotud küsimuste kohta, kaasa arvatud üldine teave õiguste kohta, mille alusel andmeid kogutakse, andmete kogumise eesmärk, andmete kaitsmine, andmete edastamise viis ja ulatus, vastutavate CBSA ametnike nimed, olemasolevad kaebuste esitamise menetlused ja kontaktandmed isikutele, kellel on küsimusi või probleeme.

CBSA PNR-programmi õigusliku läbivaatamise mehhanismid

| 22. | PNR-programmile võib teha vastavuskontrolle ja selle kohta uurimisi läbi viia Kanada eraelu puutumatuse kaitse volinik (Privacy Commissioner of Canada) ja Kanada riigikontrolöri kantselei (Office of the Auditor General of Canada). |
| --- | --- |

22.

PNR-programmile võib teha vastavuskontrolle ja selle kohta uurimisi läbi viia Kanada eraelu puutumatuse kaitse volinik (Privacy Commissioner of Canada) ja Kanada riigikontrolöri kantselei (Office of the Auditor General of Canada).

| 23. | Kanada sõltumatu andmekaitseametnik – Kanada eraelu puutumatuse kaitse volinik (Privacy Commissioner of Canada) – võib uurida ministeeriumide ja ametiasutuste vastavust eraelu puutumatuse seadusele (Privacy Act) ning teostada järelevalvet selle üle, kuidas CBSA täidab käesolevaid kohustusi. Tunnustatud standardnorme ja -kriteeriume järgides võib eraelu puutumatuse kaitse voliniku kantselei (Office of the Privacy Commissioner) eraelu puutumatuse tavade ja kontrolli talitus (Privacy Practices and Review Branch) läbi viia vastavuskontrolle ja uurimisi. Nimetatud Kanada eraelu puutumatuse kaitse volinik võib avaldada teavet, mis on tema arvates vajalik uurimise läbiviimiseks vastavalt kõnealusele seadusele või kõnealuse seaduse alusel koostatud aruannetes toodud järelduste ja soovituste aluste kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

23.

Kanada sõltumatu andmekaitseametnik – Kanada eraelu puutumatuse kaitse volinik (Privacy Commissioner of Canada) – võib uurida ministeeriumide ja ametiasutuste vastavust eraelu puutumatuse seadusele (Privacy Act) ning teostada järelevalvet selle üle, kuidas CBSA täidab käesolevaid kohustusi. Tunnustatud standardnorme ja -kriteeriume järgides võib eraelu puutumatuse kaitse voliniku kantselei (Office of the Privacy Commissioner) eraelu puutumatuse tavade ja kontrolli talitus (Privacy Practices and Review Branch) läbi viia vastavuskontrolle ja uurimisi. Nimetatud Kanada eraelu puutumatuse kaitse volinik võib avaldada teavet, mis on tema arvates vajalik uurimise läbiviimiseks vastavalt kõnealusele seadusele või kõnealuse seaduse alusel koostatud aruannetes toodud järelduste ja soovituste aluste kindlakstegemiseks.

| 24. | Kanada riigikontrolöri kantselei teostab Kanada föderaalvalitsuse tegevuse sõltumatuid auditeid. Nende audite tulemusena saavad Kanada parlamendi liikmed ja üldsus objektiivset informatsiooni, mis aitab neil jälgida valitsuse tegevust ning seda kontrolli all hoida. |
| --- | --- |

24.

Kanada riigikontrolöri kantselei teostab Kanada föderaalvalitsuse tegevuse sõltumatuid auditeid. Nende audite tulemusena saavad Kanada parlamendi liikmed ja üldsus objektiivset informatsiooni, mis aitab neil jälgida valitsuse tegevust ning seda kontrolli all hoida.

| 25. | Kõnealuse eraelu puutumatuse kaitse voliniku kantselei ja riigikontrolöri kantselei aruannete lõplikud versioonid tehakse üldsusele kättesaadavaks nende iga-aastaste parlamendile esitatavate aruannete kaudu ning on nende äranägemisel hõlpsasti kättesaadavad ka Internetis. CBSA võimaldab komisjonile juurdepääsu kõikidele sellistele aruannetele, mis on mis tahes viisil seotud PNR-programmiga. |
| --- | --- |

25.

Kõnealuse eraelu puutumatuse kaitse voliniku kantselei ja riigikontrolöri kantselei aruannete lõplikud versioonid tehakse üldsusele kättesaadavaks nende iga-aastaste parlamendile esitatavate aruannete kaudu ning on nende äranägemisel hõlpsasti kättesaadavad ka Internetis. CBSA võimaldab komisjonile juurdepääsu kõikidele sellistele aruannetele, mis on mis tahes viisil seotud PNR-programmiga.

CBSA PNR-programmi ühine läbivaatamine

| 26. | Lisaks eespool nimetatud kontrolli menetlustele Kanada seaduste alusel osaleb CBSA igal aastal või vastavalt vajadusele ja vastavalt kokkuleppele komisjoniga PNR-programmi ühisel läbivaatamisel seoses API- ja PNR-andmete CBSAle edastamisega. |
| --- | --- |

26.

Lisaks eespool nimetatud kontrolli menetlustele Kanada seaduste alusel osaleb CBSA igal aastal või vastavalt vajadusele ja vastavalt kokkuleppele komisjoniga PNR-programmi ühisel läbivaatamisel seoses API- ja PNR-andmete CBSAle edastamisega.

Hüvitamine

Õiguslik raamistik

| 27. | Kanada konstitutsiooni osaks olev Kanada õiguste ja vabaduste harta (Canadian Charter of Rights and Freedoms) kehtib valitsuse kogu tegevuse kohta, kaasa arvatud seadusandlus. Harta 8. paragrahvis sätestatakse õigus olla kaitstud põhjendamatu läbiotsimise ja kinnipidamise eest ning kaitstakse õigustatud ootust eraelu puutumatusele. Harta 24. paragrahvis võimaldatakse isikul, kelle õigusi on rikutud, pöörduda pädeva kohtu poole, et taotleda heastamist, mida kohus peab antud tingimustel asjakohaseks ja õiglaseks. |
| --- | --- |

27.

Kanada konstitutsiooni osaks olev Kanada õiguste ja vabaduste harta (Canadian Charter of Rights and Freedoms) kehtib valitsuse kogu tegevuse kohta, kaasa arvatud seadusandlus. Harta 8. paragrahvis sätestatakse õigus olla kaitstud põhjendamatu läbiotsimise ja kinnipidamise eest ning kaitstakse õigustatud ootust eraelu puutumatusele. Harta 24. paragrahvis võimaldatakse isikul, kelle õigusi on rikutud, pöörduda pädeva kohtu poole, et taotleda heastamist, mida kohus peab antud tingimustel asjakohaseks ja õiglaseks.

| 28. | Võõrriigi kodaniku juurdepääs Kanada föderaalvalitsuse asutuse dokumentidele on võimaldatud teabele juurdepääsu seaduse laiendamiskorraldusega nr 1 (Extension Order Number 1 of the Access to Information Act) (ATIA), millega lubatakse igale Kanadas viibijale juurdepääsu nimetatud dokumentidele. Nimetatud seaduses kehtestatud erandeid arvestades võib Kanadas viibiv võõrriigi kodanik või ka Kanadas viibiv isik Kanadas mitte viibiva võõrriigi kodaniku nõusolekul esitada ATIA-teabenõude dokumentide kohta, mis puudutavad seda võõrriigi kodanikku. Talle võimaldatakse juurdepääs neile dokumentidele vastavalt nimetatud seaduses ettenähtud konkreetsetele ja piiratud eranditele ja välistustele. |
| --- | --- |

28.

Võõrriigi kodaniku juurdepääs Kanada föderaalvalitsuse asutuse dokumentidele on võimaldatud teabele juurdepääsu seaduse laiendamiskorraldusega nr 1 (Extension Order Number 1 of the Access to Information Act) (ATIA), millega lubatakse igale Kanadas viibijale juurdepääsu nimetatud dokumentidele. Nimetatud seaduses kehtestatud erandeid arvestades võib Kanadas viibiv võõrriigi kodanik või ka Kanadas viibiv isik Kanadas mitte viibiva võõrriigi kodaniku nõusolekul esitada ATIA-teabenõude dokumentide kohta, mis puudutavad seda võõrriigi kodanikku. Talle võimaldatakse juurdepääs neile dokumentidele vastavalt nimetatud seaduses ettenähtud konkreetsetele ja piiratud eranditele ja välistustele.

| 29. | Eraelu puutumatuse seaduses (Privacy Act) laiendatakse isikuandmetele juurdepääsu saamise ning paranduste ja ülestähenduste tegemise õigust laiendamiskorralduse nr 2 (Extension Order Number 2) abil kõigile Kanadas viibijatele. Seega saab seaduses ettenähtud erandite alusel Kanadas viibiv võõrriigi kodanik neid õigusi kasutada. |
| --- | --- |

29.

Eraelu puutumatuse seaduses (Privacy Act) laiendatakse isikuandmetele juurdepääsu saamise ning paranduste ja ülestähenduste tegemise õigust laiendamiskorralduse nr 2 (Extension Order Number 2) abil kõigile Kanadas viibijatele. Seega saab seaduses ettenähtud erandite alusel Kanadas viibiv võõrriigi kodanik neid õigusi kasutada.

Haldusraamistik

| 30. | Lisaks võib kellegi isikuandmeid omav valitsusasutus võimaldada halduslikult juurdepääsu saamise, paranduste ja ülestähenduste tegemise õigust välisriikide kodanikele, kes ei viibi Kanadas. CBSA laiendab neid õigusi oma valduses olevate API- ja PNR-andmete suhtes ELi kodanikele või teistele isikutele, kes ei viibi Kanadas, eeldusel et andmete avaldamine on muus osas seadustega lubatud. |
| --- | --- |

30.

Lisaks võib kellegi isikuandmeid omav valitsusasutus võimaldada halduslikult juurdepääsu saamise, paranduste ja ülestähenduste tegemise õigust välisriikide kodanikele, kes ei viibi Kanadas. CBSA laiendab neid õigusi oma valduses olevate API- ja PNR-andmete suhtes ELi kodanikele või teistele isikutele, kes ei viibi Kanadas, eeldusel et andmete avaldamine on muus osas seadustega lubatud.

| 31. | Eraelu puutumatuse kaitse volinik võib algatada kaebuse, kui volinik on “veendunud, et [eraelu puutumatuse] seadusest lähtudes on piisavalt põhjust küsimust uurida” ning tal on kaebuste puhul ulatuslikud uurimisvolitused. Lisaks võib eraelu puutumatuse kaitse volinik tegeleda kaebustega, mille on talle suunanud mis tahes Euroopa Liidu (EL) liikmesriigi andmekaitseasutus ELi residendi nimel, kuivõrd resident on andmekaitseasutust volitanud enda nimel tegutsema ning arvab, et residendi andmekaitsealast kaebust seoses API- või PNR-andmetega ei ole CBSA rahuldavalt menetlenud, nagu kirjeldatud eespool punktis 30. Eraelu puutumatuse kaitse volinik teeb teatavaks oma järeldused ning teatab asjaomas(t)ele andmekaitseasutus(t)ele võimalikud meetmed. |
| --- | --- |

31.

Eraelu puutumatuse kaitse volinik võib algatada kaebuse, kui volinik on “veendunud, et [eraelu puutumatuse] seadusest lähtudes on piisavalt põhjust küsimust uurida” ning tal on kaebuste puhul ulatuslikud uurimisvolitused. Lisaks võib eraelu puutumatuse kaitse volinik tegeleda kaebustega, mille on talle suunanud mis tahes Euroopa Liidu (EL) liikmesriigi andmekaitseasutus ELi residendi nimel, kuivõrd resident on andmekaitseasutust volitanud enda nimel tegutsema ning arvab, et residendi andmekaitsealast kaebust seoses API- või PNR-andmetega ei ole CBSA rahuldavalt menetlenud, nagu kirjeldatud eespool punktis 30. Eraelu puutumatuse kaitse volinik teeb teatavaks oma järeldused ning teatab asjaomas(t)ele andmekaitseasutus(t)ele võimalikud meetmed.

| 32. | Eraelu puutumatuse kaitse volinikul on ka erivolitused uurimaks, kuivõrd Kanada ministeeriumid ja ametiasutused järgivad eraelu puutumatuse seadust (Privacy Act) isikuandmete kogumise, hoidmise, kasutamise, avaldamise ja hävitamise osas. |
| --- | --- |

32.

Eraelu puutumatuse kaitse volinikul on ka erivolitused uurimaks, kuivõrd Kanada ministeeriumid ja ametiasutused järgivad eraelu puutumatuse seadust (Privacy Act) isikuandmete kogumise, hoidmise, kasutamise, avaldamise ja hävitamise osas.

Teabe turvalisus

| 33. | Juurdepääsu PAXIS-süsteemile võimaldatakse vaid piiratud arvule CBSA kontrolli- või luureametnikele reisijate jälgimise üksustest, mis paiknevad Kanada piirkondlikes kontorites ning CBSA peakorteris Ottawas Kanadas. Need töötajad kasutavad PAXIS-süsteemi turvalistes töökohtades, mis pole avalikkusele juurdepääsetavad. |
| --- | --- |

33.

Juurdepääsu PAXIS-süsteemile võimaldatakse vaid piiratud arvule CBSA kontrolli- või luureametnikele reisijate jälgimise üksustest, mis paiknevad Kanada piirkondlikes kontorites ning CBSA peakorteris Ottawas Kanadas. Need töötajad kasutavad PAXIS-süsteemi turvalistes töökohtades, mis pole avalikkusele juurdepääsetavad.

| 34. | PAXIS-süsteemi kasutamiseks peavad ametnikud kaks korda eraldi sisse logima, kasutades süsteemi genereeritud kasutajanime ja salasõna. Esimene sisselogimisega pääseb CBSA kohalikku võrku, teisega integreeritud tollisüsteemi, kust omakorda avaneb juurdepääs PAXIS-süsteemi. Juurdepääsu CBSA võrgule ja PAXIS- süsteemi andmetele kontrollitakse rangelt ning juurdepääs võimaldatakse piiratud väljavalitud kasutajaterühmale ning igat päringut ja reisijate andmete vaatamist kontrollitakse. Saadav kontrollaruanne sisaldab kasutajanime, kasutaja töökoha andmeid, juurdepääsu kuupäeva ja kellaaega ning vaadatud teabe PNR-koodi. CBSA piirab ka juurdepääsu teatavatele API- ja PNR-andmeelementidele süsteemis põhimõttel “vastavalt teabevajadusele” (kasutaja liik/profiil). Selline juurdepääsu kontroll tagab, et API- ja PNR-andmetele võimaldatakse juurdepääs vaid punktis 33 kirjeldatud isikutel punktis 2 määratletud eesmärkidel. |
| --- | --- |

34.

PAXIS-süsteemi kasutamiseks peavad ametnikud kaks korda eraldi sisse logima, kasutades süsteemi genereeritud kasutajanime ja salasõna. Esimene sisselogimisega pääseb CBSA kohalikku võrku, teisega integreeritud tollisüsteemi, kust omakorda avaneb juurdepääs PAXIS-süsteemi. Juurdepääsu CBSA võrgule ja PAXIS- süsteemi andmetele kontrollitakse rangelt ning juurdepääs võimaldatakse piiratud väljavalitud kasutajaterühmale ning igat päringut ja reisijate andmete vaatamist kontrollitakse. Saadav kontrollaruanne sisaldab kasutajanime, kasutaja töökoha andmeid, juurdepääsu kuupäeva ja kellaaega ning vaadatud teabe PNR-koodi. CBSA piirab ka juurdepääsu teatavatele API- ja PNR-andmeelementidele süsteemis põhimõttel “vastavalt teabevajadusele” (kasutaja liik/profiil). Selline juurdepääsu kontroll tagab, et API- ja PNR-andmetele võimaldatakse juurdepääs vaid punktis 33 kirjeldatud isikutel punktis 2 määratletud eesmärkidel.

| 35. | Juurdepääsu saamist API- ja PNR-andmetele, nimetatud andmete kasutamist ja avaldamist reguleerivad eraelu puutumatuse seadus (Privacy Act), teabele juurdepääsu seadus (Access to Information Act) ning samuti tolliseaduse (Customs Act) paragrahv 107 ning käesolevate kohustuste punktis 37 kirjeldatud halduspoliitika, mis kajastavad käesolevas dokumendis esitatud kaitsemeetmeid. Tolliseaduse (Customs Act) paragrahvis 160 ning sisekorra eeskirjades on sätestatud kriminaal- ja muud karistused juhtudeks, kui ettenähtud kohustustest kinni ei peeta, ning nagu eespool märgitud, on eraelu puutumatuse kaitse volinikul eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) kohaselt volitused algatada isikuandmete avaldamise suhtes uurimisi. |
| --- | --- |

35.

Juurdepääsu saamist API- ja PNR-andmetele, nimetatud andmete kasutamist ja avaldamist reguleerivad eraelu puutumatuse seadus (Privacy Act), teabele juurdepääsu seadus (Access to Information Act) ning samuti tolliseaduse (Customs Act) paragrahv 107 ning käesolevate kohustuste punktis 37 kirjeldatud halduspoliitika, mis kajastavad käesolevas dokumendis esitatud kaitsemeetmeid. Tolliseaduse (Customs Act) paragrahvis 160 ning sisekorra eeskirjades on sätestatud kriminaal- ja muud karistused juhtudeks, kui ettenähtud kohustustest kinni ei peeta, ning nagu eespool märgitud, on eraelu puutumatuse kaitse volinikul eraelu puutumatuse seaduse (Privacy Act) kohaselt volitused algatada isikuandmete avaldamise suhtes uurimisi.

| 36. | CBSA PNR-andmete avaldamise poliitikaga nähakse ette kord, mida peavad järgima kõik töötajad, kellel on juurdepääs API- ja PNR-andmetele. CBSA poliitika eesmärk on kaitsta andmete konfidentsiaalsust ja hallata andmeid vastavalt Kanada õigusaktidele ning punktis 38 kirjeldatud andmete haldamise ja kaitsmisega seotud CBSA ja Kanada valitsuse tegevuspõhimõtetele. |
| --- | --- |

36.

CBSA PNR-andmete avaldamise poliitikaga nähakse ette kord, mida peavad järgima kõik töötajad, kellel on juurdepääs API- ja PNR-andmetele. CBSA poliitika eesmärk on kaitsta andmete konfidentsiaalsust ja hallata andmeid vastavalt Kanada õigusaktidele ning punktis 38 kirjeldatud andmete haldamise ja kaitsmisega seotud CBSA ja Kanada valitsuse tegevuspõhimõtetele.

| 37. | CBSA PNR-andmete avaldamise poliitika sätestab järgmist:






  a) | ametiisik võib avaldada API- ja PNR-andmeid, lubada neile juurdepääsu või kasutada neid ainult siis, kui see on seadusega lubatud ning see on kooskõlas asjaomase poliitikaga; |
| --- | --- | --- |

37.

CBSA PNR-andmete avaldamise poliitika sätestab järgmist:

a)

ametiisik võib avaldada API- ja PNR-andmeid, lubada neile juurdepääsu või kasutada neid ainult siis, kui see on seadusega lubatud ning see on kooskõlas asjaomase poliitikaga;

| b) | ametiisikud peavad rakendama kõiki asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kolmandatele osapooltele avaldatakse ainult selliseid andmeid, mille avaldamine on hädavajalik; |
| --- | --- |

b)

ametiisikud peavad rakendama kõiki asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kolmandatele osapooltele avaldatakse ainult selliseid andmeid, mille avaldamine on hädavajalik;

| c) | andmeid avaldatakse ainult kindlal lubatud eesmärgil ning ainult selles ulatuses, mis on antud eesmärgil vajalik; |
| --- | --- |

c)

andmeid avaldatakse ainult kindlal lubatud eesmärgil ning ainult selles ulatuses, mis on antud eesmärgil vajalik;

| d) | andmeid avaldatakse ainult isikutele või juurdepääs andmetele võimaldatakse ainult isikutele, kellel on seda vaja seoses ametikohustustega; |
| --- | --- |

d)

andmeid avaldatakse ainult isikutele või juurdepääs andmetele võimaldatakse ainult isikutele, kellel on seda vaja seoses ametikohustustega;

| e) | vastavalt eraelu puutumatuse seadusele (Privacy Act), teabele juurdepääsu seadusele (Aceess to Information Act) ja riiklikule arhiiviseadusele (National Archives Act) hävitatakse või tagastatakse kõik avaldatud andmed pärast kasutamist CBSA ja Kanada finantskomisjoni (Treasury Board of Canada) teabehalduspõhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

e)

vastavalt eraelu puutumatuse seadusele (Privacy Act), teabele juurdepääsu seadusele (Aceess to Information Act) ja riiklikule arhiiviseadusele (National Archives Act) hävitatakse või tagastatakse kõik avaldatud andmed pärast kasutamist CBSA ja Kanada finantskomisjoni (Treasury Board of Canada) teabehalduspõhimõtete kohaselt.

| 38. | CBSA PNR-andmete avaldamise poliitika on osa ulatuslikust, kogu CBSAd hõlmavast põhimõtete kogust, milles käsitletakse mitmete CBSA kehtestatud eeskirjade kohaselt kogutud andmete kaitset ja haldamist. Lisaks on kõik CBSA töötajad kohustatud elektrooniliste süsteemide ja andmekaitse osas järgima Kanada valitsuse turvalisuspoliitikat. (3) |
| --- | --- |

38.

CBSA PNR-andmete avaldamise poliitika on osa ulatuslikust, kogu CBSAd hõlmavast põhimõtete kogust, milles käsitletakse mitmete CBSA kehtestatud eeskirjade kohaselt kogutud andmete kaitset ja haldamist. Lisaks on kõik CBSA töötajad kohustatud elektrooniliste süsteemide ja andmekaitse osas järgima Kanada valitsuse turvalisuspoliitikat. (3)

| 39. | Kõik CBSA töötajad on tutvunud kõnealuse poliitikaga ja selle mittejärgimise tagajärgedega ning CBSAs töötamine eeldab selle poliitika järgimist. |
| --- | --- |

39.

Kõik CBSA töötajad on tutvunud kõnealuse poliitikaga ja selle mittejärgimise tagajärgedega ning CBSAs töötamine eeldab selle poliitika järgimist.

Vastastikkuse põhimõte

| 40. | Aeronautika seadus (Aeronautics Act) lubab Kanada lennuettevõtjatel, kes korraldavad lende mis tahes kohtadest, samuti lennuettevõtjatel, kes korraldavad Kanadast väljuvaid lende, anda välisriigile teavet sellesse riiki suunduvatel lendudel osalevate isikute kohta, kui selle riigi seadused nõuavad sellise teabe esitamist. |
| --- | --- |

40.

Aeronautika seadus (Aeronautics Act) lubab Kanada lennuettevõtjatel, kes korraldavad lende mis tahes kohtadest, samuti lennuettevõtjatel, kes korraldavad Kanadast väljuvaid lende, anda välisriigile teavet sellesse riiki suunduvatel lendudel osalevate isikute kohta, kui selle riigi seadused nõuavad sellise teabe esitamist.

| 41. | Juhul, kui Euroopa Ühendus, Euroopa Liit või mõni selle liikmesriik otsustab kehtestada lennureisijate identifitseerimissüsteemi ja võtab vastu õigusakti, millega nähakse ette, et kõik lennuettevõtjad peavad võimaldama Euroopa ametiasutustele juurdepääsu API- ja PNR-andmetele isikute kohta, kelle reisikava sisaldab lendu Euroopa Liitu, lubab aeronautika seaduse (Aeronautics Act) paragrahv 4.83 lennuettevõtjatel seda nõuet täita. |
| --- | --- |

41.

Juhul, kui Euroopa Ühendus, Euroopa Liit või mõni selle liikmesriik otsustab kehtestada lennureisijate identifitseerimissüsteemi ja võtab vastu õigusakti, millega nähakse ette, et kõik lennuettevõtjad peavad võimaldama Euroopa ametiasutustele juurdepääsu API- ja PNR-andmetele isikute kohta, kelle reisikava sisaldab lendu Euroopa Liitu, lubab aeronautika seaduse (Aeronautics Act) paragrahv 4.83 lennuettevõtjatel seda nõuet täita.

Kohustuste läbivaatamine ja lõpetamine

| 42. | Käesolevaid kohustusi kohaldatakse kolm aastat ja kuus kuud (3,5 aastat) alates kuupäevast, millal jõustub Kanada ja Euroopa Ühenduse vaheline leping, millega lubatakse lennuettevõtjatel töödelda API- ja PNR-andmeid nende edastamiseks CBSAle kooskõlas direktiiviga. Kui käesolevad kohustused on olnud jõus kaks aastat ja kuus kuud (2,5 aastat), alustab CBSA komisjoniga arutelu, mille eesmärk on pikendada käesolevate kohustuste ja neid toetavate korralduste kehtivust mõlemale poolele vastuvõetavatel tingimustel. Kui mõlemale poolele vastuvõetavates tingimustes ei suudeta kokku leppida enne käesolevate kohustuste kehtivuse lõppemist, ei kohaldata käesolevaid kohustusi pärast seda ajahetke kogutavate andmete suhtes. Käesolevate kohustuste kehtimisperioodil kogutud andmete suhtes kohaldatakse kaitset käesolevate kohustuste tingimuste kohaselt kuni need andmed kustutatakse. |
| --- | --- |

42.

Käesolevaid kohustusi kohaldatakse kolm aastat ja kuus kuud (3,5 aastat) alates kuupäevast, millal jõustub Kanada ja Euroopa Ühenduse vaheline leping, millega lubatakse lennuettevõtjatel töödelda API- ja PNR-andmeid nende edastamiseks CBSAle kooskõlas direktiiviga. Kui käesolevad kohustused on olnud jõus kaks aastat ja kuus kuud (2,5 aastat), alustab CBSA komisjoniga arutelu, mille eesmärk on pikendada käesolevate kohustuste ja neid toetavate korralduste kehtivust mõlemale poolele vastuvõetavatel tingimustel. Kui mõlemale poolele vastuvõetavates tingimustes ei suudeta kokku leppida enne käesolevate kohustuste kehtivuse lõppemist, ei kohaldata käesolevaid kohustusi pärast seda ajahetke kogutavate andmete suhtes. Käesolevate kohustuste kehtimisperioodil kogutud andmete suhtes kohaldatakse kaitset käesolevate kohustuste tingimuste kohaselt kuni need andmed kustutatakse.

| 43. | CBSA täidab oma kohustusi olemasolevaid Kanada seadusi kohaldades või kui vastavaid Kanada seadusi veel ei ole, siis eraldi sellel otstarbel välja töötatavate eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

43.

CBSA täidab oma kohustusi olemasolevaid Kanada seadusi kohaldades või kui vastavaid Kanada seadusi veel ei ole, siis eraldi sellel otstarbel välja töötatavate eeskirjade alusel.

---

(1)  Lõike 3 punktid a kuni f sisaldavad järgmisi API-andmeid: a) isiku perekonnanimi ja eesnimi (-nimed); b) sünnikuupäev; c) sugu; d) kodakondsus või rahvus; e) isiku reisidokumendi liik, reisidokumendi välja andnud riik ja reisidokumendi number; f) broneeringukirje number (olemasolu korral) ning selliste transpordi eest vastutavate isikute või meeskonnaliikmete puhul, kellel ei ole broneeringukirje numbrit, märkus nende meeskonnaliikme staatuse kohta.

(2)  Selles seaduses on sätestatud nõuded, mida peab järgima enne riigiasutuste dokumentide hävitamist.

(3)  Nimetatud turvalisuspoliitikat käsitlevad Kanada finantskomisjoni (Treasury Board of Canada) sekretariaadi poolt 1. veebruaril 2002 avaldatud valitsuse turvalisuspoliitika (Government Security Policy) ning Kanada finantskomisjoni (Treasury Board of Canada) sekretariaadi poolt 31. mail 2004 avaldatud operatiivsed turvastandardid infotehnoloogia turvalisuse haldamiseks (Operational Security Standard: Management of Information Technology Security – MITS).

A LIIDE

CBSA POOLT LENNUETTEVÕTJATELT NÕUTAVAD ANDMEELEMENDID

| 1. | Nimi |
| --- | --- |

1.

Nimi

| 2. | API-andmed |
| --- | --- |

2.

API-andmed

| 3. | PNR-andmete registreerimiskood (locator code) |
| --- | --- |

3.

PNR-andmete registreerimiskood (locator code)

| 4. | Kavandatav reisikuupäev |
| --- | --- |

4.

Kavandatav reisikuupäev

| 5. | Broneeringu kuupäev |
| --- | --- |

5.

Broneeringu kuupäev

| 6. | Pileti väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |

6.

Pileti väljaandmise kuupäev

| 7. | Reisibürood |
| --- | --- |

7.

Reisibürood

| 8. | Reisiagent |
| --- | --- |

8.

Reisiagent

| 9. | Kontakttelefonid |
| --- | --- |

9.

Kontakttelefonid

| 10. | Arveaadress |
| --- | --- |

10.

Arveaadress

| 11. | Makseviisi käsitlev teave |
| --- | --- |

11.

Makseviisi käsitlev teave

| 12. | Sagedase lendaja teave |
| --- | --- |

12.

Sagedase lendaja teave

| 13. | Piletimüügi teave |
| --- | --- |

13.

Piletimüügi teave

| 14. | Pileti number |
| --- | --- |

14.

Pileti number

| 15. | Jagatud PNR-andmed |
| --- | --- |

15.

Jagatud PNR-andmed

| 16. | Teave viimasel hetkel broneeringuta pileti ostmise kohta (go show) |
| --- | --- |

16.

Teave viimasel hetkel broneeringuta pileti ostmise kohta (go show)

| 17. | Teave ilmumata jätmise kohta (no-show) |
| --- | --- |

17.

Teave ilmumata jätmise kohta (no-show)

| 18. | Kogu asjaomane reisiteekond |
| --- | --- |

18.

Kogu asjaomane reisiteekond

| 19. | Teave väljaostmata kohtade kohta (Standby Information) |
| --- | --- |

19.

Teave väljaostmata kohtade kohta (Standby Information)

| 20. | Muud nimed PNRis |
| --- | --- |

20.

Muud nimed PNRis

| 21. | Check in järjekord |
| --- | --- |

21.

Check in järjekord

| 22. | Pagasinumbrid |
| --- | --- |

22.

Pagasinumbrid

| 23. | Istekohateave |
| --- | --- |

23.

Istekohateave

| 24. | Istekoha number |
| --- | --- |

24.

Istekoha number

| 25. | Ühesuunapiletid |
| --- | --- |

25.

Ühesuunapiletid

---

| 29.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 91/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 91/61

---

KOMISJONI OTSUS,

28. märts 2006,

milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1321 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/254/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ (milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle), (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaal on esinenud sigade katku puhanguid. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaal on esinenud sigade katku puhanguid.

| (2) | Elussigade ja teatavate sigadest saadud toodetega kauplemist silmas pidades võivad kõnealused puhangud ohustada teiste liikmesriikide karju. |
| --- | --- |

(2)

Elussigade ja teatavate sigadest saadud toodetega kauplemist silmas pidades võivad kõnealused puhangud ohustada teiste liikmesriikide karju.

| (3) | Saksamaa on võtnud meetmeid nõukogu direktiivi 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (2) raames. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa on võtnud meetmeid nõukogu direktiivi 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (2) raames.

| (4) | Loomatervishoiunõuded ja elussigadega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/4327EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta). (3) |
| --- | --- |

(4)

Loomatervishoiunõuded ja elussigadega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/4327EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta). (3)

| (5) | Loomatervishoiunõuded ja seaspermaga kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/429/EMÜ (millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded). (4) |
| --- | --- |

(5)

Loomatervishoiunõuded ja seaspermaga kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/429/EMÜ (millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded). (4)

| (6) | Loomatervishoiunõuded ja sigade munarakkude ja embrüotega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud komisjoni 9. novembri 1995. aasta otsuses 95/483/EÜ (milles määratakse kindlaks ühendusesisesel sigade munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis). (5) |
| --- | --- |

(6)

Loomatervishoiunõuded ja sigade munarakkude ja embrüotega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud komisjoni 9. novembri 1995. aasta otsuses 95/483/EÜ (milles määratakse kindlaks ühendusesisesel sigade munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis). (5)

| (7) | Toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul ja koostöös asjaomase liikmesriigiga on asjakohane kehtestada ajutised kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(7)

Toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul ja koostöös asjaomase liikmesriigiga on asjakohane kehtestada ajutised kaitsemeetmed.

| (8) | Otsuse vaatab läbi toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee, |
| --- | --- |

(8)

Otsuse vaatab läbi toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ilma et see piiraks direktiivis 2001/89/EÜ ning eriti selle artiklites 9, 10 ja 11 sätestatud meetmeid, tagab Saksamaa, et:

| a) | sigu ei transpordita seakasvatusettevõtetest ega seakasvatusettevõtetesse, mis asuvad lisas kirjeldatud alal; |
| --- | --- |

a)

sigu ei transpordita seakasvatusettevõtetest ega seakasvatusettevõtetesse, mis asuvad lisas kirjeldatud alal;

| b) | tapasigade transport ettevõtetest, mis asuvad lisas kirjeldatud alast väljaspool, tapamajadesse, mis asuvad osutatud aladel, ning sigade transiit läbi kõnealuste alade on lubatud ainult suurematel maanteedel või raudteel ning vastavalt pädevate asutuste üksikasjalikele juhenditele, et ennetada kõnealuste sigade otseseid või kaudseid kokkupuuteid teiste sigadega. |
| --- | --- |

b)

tapasigade transport ettevõtetest, mis asuvad lisas kirjeldatud alast väljaspool, tapamajadesse, mis asuvad osutatud aladel, ning sigade transiit läbi kõnealuste alade on lubatud ainult suurematel maanteedel või raudteel ning vastavalt pädevate asutuste üksikasjalikele juhenditele, et ennetada kõnealuste sigade otseseid või kaudseid kokkupuuteid teiste sigadega.

2.   Erandina lõigu 1 punktist a võivad pädevad asutused lubada sigade transporti otse tapamajja, mis asub lisas kirjeldatud alal või erandjuhul koheseks tapmiseks selleks määratud tapamajadesse, mis asuvad väljaspool kõnealust ala Saksamaal.

Artikkel 2

1.   Saksamaa tagab, et sigu, välja arvatud koheseks tapmiseks tapamajja saadetud sead, ei lähetata teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse, v.a juhul, kui sead:

| a) | on pärit ettevõttest, mis asub väljaspool lisas kirjeldatud alasid; ja |
| --- | --- |

a)

on pärit ettevõttest, mis asub väljaspool lisas kirjeldatud alasid; ja

| b) | on asunud päritoluettevõttes vähemalt 30 päeva enne peale laadimist või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 30 päeva; ja |
| --- | --- |

b)

on asunud päritoluettevõttes vähemalt 30 päeva enne peale laadimist või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 30 päeva; ja

| c) | on pärit ettevõttest, kuhu ei ole toodud sigu vahetult kõnealuste sigade lähetamisele eelnenud 30 päeva jooksul. |
| --- | --- |

c)

on pärit ettevõttest, kuhu ei ole toodud sigu vahetult kõnealuste sigade lähetamisele eelnenud 30 päeva jooksul.

2.   Saksamaa pädev veterinaarasutus tagab, et sihtliikmesriigi ja mis tahes transiidiliikmesriigi kesk- ja kohalikku veterinaarasutust on teavitatud sigade lähetamisest vähemalt kolm päeva enne lähetamist.

Artikkel 3

1.   Saksamaa tagab, et teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse ei lähetata seasperma partiisid, kui sperma ei pärine kultidelt, keda hoitakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ artikli 3 punktis a märgitud kogumiskeskuses, mis asub väljaspool lisas loetletud alasid.

2.   Saksamaa tagab, et teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse ei lähetata sigade munarakkude ja embrüote partiisid, kui need munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda hoitakse ettevõttes, mis asub väljaspool lisas kirjeldatud alasid.

Artikkel 4

Saksamaa tagab, et:

| a) | nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Saksamaalt lähetatud sigadega, täiendatakse järgmiselt:
  “Loomad vastavalt komisjoni 28. märts 2006. aasta otsusele 2006/254/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal.”; |
| --- | --- |

a)

nõukogu direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Saksamaalt lähetatud sigadega, täiendatakse järgmiselt:

“Loomad vastavalt komisjoni 28. märts 2006. aasta otsusele 2006/254/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal.”;

| b) | nõukogu direktiivis 90/429/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Saksamaalt lähetatud kuldispermaga, täiendatakse järgmiselt:
  “Sperma vastavalt komisjoni 28. märts 2006. aasta otsusele 2006/254/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal.” |
| --- | --- |

b)

nõukogu direktiivis 90/429/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Saksamaalt lähetatud kuldispermaga, täiendatakse järgmiselt:

“Sperma vastavalt komisjoni 28. märts 2006. aasta otsusele 2006/254/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal.”

| c) | nõukogu direktiivis 95/483/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Saksamaalt lähetatud sigade munarakkude ja embrüotega, täiendatakse järgmiselt:
  “Munarakud/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) vastavalt komisjoni 28. märts 2006. aasta otsusele 2006/254/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal.” |
| --- | --- |

c)

nõukogu direktiivis 95/483/EÜ sätestatud veterinaarsertifikaati, mis on kaasas Saksamaalt lähetatud sigade munarakkude ja embrüotega, täiendatakse järgmiselt:

“Munarakud/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) vastavalt komisjoni 28. märts 2006. aasta otsusele 2006/254/EÜ, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Saksamaal.”

Artikkel 5

Saksamaa tagab, et sõidukid, mida on kasutatud sigade transpordiks või mis on viibinud ettevõttes, kus peetakse sigu, puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast iga vedu ja vedaja esitab pädevale veterinaarasutusele tõendusmaterjali kõnealuse desinfitseerimise kohta.

Artikkel 6

Liikmesriigid muudavad kaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need vastavusse käesoleva otsusega, ning avalikustavad võetud meetmed kohe. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 275, 18.11.1995, lk 30.

5

---

LISA

Kogu Nordrhein-Westfaleni liidumaa territoorium Saksamaal.

---