# Euroopa Liidu L 84/23.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 84 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide23. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 84

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide23. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 469/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 470/2006, 22. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1063/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Tšehhi sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogustega | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 471/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse 2006. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1445/95 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevaga veise- ja vasikalihasektoris | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 472/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse 2006. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1518/2003 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega sealihasektoris | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  ) | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 475/2006, 22. märts 2006, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 476/2006, 21. märts 2006, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 31 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 469/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 470/2006, 22. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1063/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Tšehhi sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogustega

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 471/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse 2006. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1445/95 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevaga veise- ja vasikalihasektoris

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 472/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse 2006. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1518/2003 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega sealihasektoris

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  )

1

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 475/2006, 22. märts 2006, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 476/2006, 21. märts 2006, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

31

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 22. juuni 2005, Madalmaade rakendatavate abimeetmete kohta, mis on kehtestatud AVR’ile ohtlike jäätmete käitlemiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1789 all)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 22. juuni 2005, Madalmaade rakendatavate abimeetmete kohta, mis on kehtestatud AVR’ile ohtlike jäätmete käitlemiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1789 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1789 all)

1

37

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) parandus (ELT L 307, 24.11.2003) | 60 |
| | * | Komisjoni 13. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1048/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2032/2003 biotsiidide turuleviimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) parandused (ELT L 178, 9.7.2005) | 61 |

Parandused

*

Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) parandus (ELT L 307, 24.11.2003)

60

*

Komisjoni 13. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1048/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2032/2003 biotsiidide turuleviimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) parandused (ELT L 178, 9.7.2005)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 469/2006,

22. märts 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 94,2 |
| 204 | 53,3 |
| 212 | 102,0 |
| 624 | 101,8 |
| 999 | 87,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 134,8 |
| 999 | 134,8 |
| 0709 10 00 | 624 | 103,6 |
| 999 | 103,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 110,8 |
| 204 | 48,5 |
| 999 | 79,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 71,7 |
| 204 | 42,8 |
| 212 | 53,8 |
| 220 | 43,2 |
| 400 | 60,8 |
| 448 | 37,8 |
| 624 | 57,1 |
| 999 | 52,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,2 |
| 624 | 73,8 |
| 999 | 58,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 77,0 |
| 400 | 121,8 |
| 404 | 103,9 |
| 508 | 82,7 |
| 512 | 84,8 |
| 524 | 62,5 |
| 528 | 88,1 |
| 720 | 82,6 |
| 999 | 87,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,8 |
| 512 | 73,3 |
| 524 | 58,2 |
| 528 | 83,8 |
| 720 | 122,5 |
| 999 | 83,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

94,2

204

53,3

212

102,0

624

101,8

999

87,8

0707 00 05

052

134,8

999

134,8

0709 10 00

624

103,6

999

103,6

0709 90 70

052

110,8

204

48,5

999

79,7

0805 10 20

052

71,7

204

42,8

212

53,8

220

43,2

400

60,8

448

37,8

624

57,1

999

52,5

0805 50 10

052

42,2

624

73,8

999

58,0

0808 10 80

388

77,0

400

121,8

404

103,9

508

82,7

512

84,8

524

62,5

528

88,1

720

82,6

999

87,9

0808 20 50

388

80,8

512

73,3

524

58,2

528

83,8

720

122,5

999

83,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 470/2006,

22. märts 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1063/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Tšehhi sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1063/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Tšehhi sekkumisameti valduses oleva 275 911 tonni pehme nisu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1063/2005 (2) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Tšehhi sekkumisameti valduses oleva 275 911 tonni pehme nisu eksportimiseks.

| (2) | Tšehhi Vabariik teatas komisjonile oma sekkumisameti kavatsusest suurendada 120 000 tonni võrra pakkumismenetluses oleva koguse eksporti. Arvestades saadaolevat kogust ja turuolukorda, tuleks Tšehhi Vabariigi taotlus vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Tšehhi Vabariik teatas komisjonile oma sekkumisameti kavatsusest suurendada 120 000 tonni võrra pakkumismenetluses oleva koguse eksporti. Arvestades saadaolevat kogust ja turuolukorda, tuleks Tšehhi Vabariigi taotlus vastu võtta.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1063/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1063/2005 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1063/2005 artikkel 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 2

Pakkumismenetlus hõlmab kuni 395 911 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaania, Bulgaaria, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Liechtenstein, Rumeenia, Serbia ja Montenegro (3) ning Šveits.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 36. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1535/2005 (ELT L 247, 23.9.2005, lk 3).

2

(3)  Sh Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.”

3

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 471/2006,

22. märts 2006,

millega kehtestatakse 2006. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1445/95 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevaga veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise-ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (2) artikli 10 lõikes 1 sätestatakse, et ekspordilitsentsid antakse välja taotluse esitamisele järgneval viiendal tööpäeval, tingimusel et komisjon ei ole vahepeal võtnud erimeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise-ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (2) artikli 10 lõikes 1 sätestatakse, et ekspordilitsentsid antakse välja taotluse esitamisele järgneval viiendal tööpäeval, tingimusel et komisjon ei ole vahepeal võtnud erimeetmeid.

| (2) | 2006. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on eespool nimetatud viie tööpäeva pikkune ajavahemik tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike ja seda tuleks pikendada. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on eespool nimetatud viie tööpäeva pikkune ajavahemik tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike ja seda tuleks pikendada.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1445/95 artikli 10 lõikest 1 väljastatakse 2006. aastal litsentsid, mille kohta on taotlused esitatud käesoleva määruse lisas sätestatud ajavahemikel, kõnealuses lisas märgitud vastavatel kuupäevadel.

Erandit kohaldatakse tingimusel, et enne eespool nimetatud väljaandmise kuupäevi ei ole võetud määruse (EÜ) nr 1445/95 artikli 10 lõikes 2 nimetatud erimeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

2

---

LISA

| Litsentsitaotluste esitamise ajavahemik | Väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |
| 10.–13. aprill 2006 | 21. aprill 2006 |
| 22.–24. mai 2006 | 1. juuni 2006 |
| 17.–18. juuli 2006 | 26. juuli 2006 |
| 30.–31. oktoober 2006 | 8. november 2006 |
| 21. detsember 2006 | 29. detsember 2006 |
| 28.–29. detsember 2006 | 8. jaanuar 2007 |

Litsentsitaotluste esitamise ajavahemik

Väljaandmise kuupäev

10.–13. aprill 2006

21. aprill 2006

22.–24. mai 2006

1. juuni 2006

17.–18. juuli 2006

26. juuli 2006

30.–31. oktoober 2006

8. november 2006

21. detsember 2006

29. detsember 2006

28.–29. detsember 2006

8. jaanuar 2007

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 472/2006,

22. märts 2006,

millega kehtestatakse 2006. aastaks erand määrusest (EÜ) nr 1518/2003 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega sealihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1518/2003 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris) (2) artikli 3 lõikega 3 on ette nähtud, et ekspordilitsentsid antakse välja litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala kolmapäeval, tingimusel et komisjon ei ole nimetatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1518/2003 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris) (2) artikli 3 lõikega 3 on ette nähtud, et ekspordilitsentsid antakse välja litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala kolmapäeval, tingimusel et komisjon ei ole nimetatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid.

| (2) | 2006. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealustel päevadel ilmneb, et ajavahemik taotluse esitamise ja litsentsi väljaandmise vahel on tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike. Seega tuleks ajavahemikku pikendada. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealustel päevadel ilmneb, et ajavahemik taotluse esitamise ja litsentsi väljaandmise vahel on tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike. Seega tuleks ajavahemikku pikendada.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 1518/2003 artikli 3 lõikest 3 väljastatakse 2006. aasta litsentsid käesoleva määruse lisas märgitud kuupäevadel.

Erandit kohaldatakse tingimusel, et enne eespool nimetatud väljaandmise kuupäevi ei ole võetud ühtegi määruse (EÜ) nr 1518/2003 artikli 3 lõikes 4 osutatud erimeedet.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 217, 29.8.2003, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1361/2004 (ELT L 253, 29.7.2004, lk 9).

2

---

LISA

| Litsentsitaotluste esitamise ajavahemikud | Väljaandmise kuupäevad |
| --- | --- |
| 10.–14. aprill 2006 | 20. aprill 2006 |
| 24.–28. aprill 2006 | 4. mai 2006 |
| 1.–5. mai 2006 | 11. mai 2006 |
| 29. mai – 2. juuni 2006 | 8. juuni 2006 |
| 7.–11. august 2006 | 17. august 2006 |
| 23.–27. oktoober 2006 | 3. november 2006 |
| 18.–22. detsember 2006 | 28. detsember 2006 |
| 25.–29. detsember 2006 | 5. jaanuar 2007 |

Litsentsitaotluste esitamise ajavahemikud

Väljaandmise kuupäevad

10.–14. aprill 2006

20. aprill 2006

24.–28. aprill 2006

4. mai 2006

1.–5. mai 2006

11. mai 2006

29. mai – 2. juuni 2006

8. juuni 2006

7.–11. august 2006

17. august 2006

23.–27. oktoober 2006

3. november 2006

18.–22. detsember 2006

28. detsember 2006

25.–29. detsember 2006

5. jaanuar 2007

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 473/2006,

22. märts 2006,

millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja (millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu) koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Algmääruse II peatükis on kehtestatud menetlused, mille kohaselt ajakohastatakse ühenduse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ning menetlused, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel võtta teatavatel tingimustel vastu erandlikke meetmeid, millega kehtestatakse tegevuskeeld nende territooriumil. |
| --- | --- |

(1)

Algmääruse II peatükis on kehtestatud menetlused, mille kohaselt ajakohastatakse ühenduse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ning menetlused, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel võtta teatavatel tingimustel vastu erandlikke meetmeid, millega kehtestatakse tegevuskeeld nende territooriumil.

| (2) | On asjakohane võtta vastu teatavad rakendusmeetmed, et kehtestada kõnealustele menetlustele üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane võtta vastu teatavad rakendusmeetmed, et kehtestada kõnealustele menetlustele üksikasjalikud eeskirjad.

| (3) | Eelkõige tuleks täpsustada, millist teavet peavad liikmesriigid esitama, kui nad taotlevad, et komisjon võtaks algmääruse artikli 4 lõike 2 alusel vastu otsuse ajakohastada ühenduse nimekirja uue tegevuskeelu kehtestamise, kehtiva keelu tühistamise või asjakohaste tingimuste muutmisega. |
| --- | --- |

(3)

Eelkõige tuleks täpsustada, millist teavet peavad liikmesriigid esitama, kui nad taotlevad, et komisjon võtaks algmääruse artikli 4 lõike 2 alusel vastu otsuse ajakohastada ühenduse nimekirja uue tegevuskeelu kehtestamise, kehtiva keelu tühistamise või asjakohaste tingimuste muutmisega.

| (4) | Vaja on kehtestada nende lennuettevõtjate kaitseõiguse kasutamise tingimused, kelle kohta komisjon võtab vastu otsuseid ühenduse nimekirja ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Vaja on kehtestada nende lennuettevõtjate kaitseõiguse kasutamise tingimused, kelle kohta komisjon võtab vastu otsuseid ühenduse nimekirja ajakohastamiseks.

| (5) | Seoses nimekirja ajakohastamisega on algmääruses ette nähtud, et komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse vajadust võtta otsuseid vastu kiiresti ning vajaduse korral kehtestab menetluse kiireloomuliste juhtumite jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Seoses nimekirja ajakohastamisega on algmääruses ette nähtud, et komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse vajadust võtta otsuseid vastu kiiresti ning vajaduse korral kehtestab menetluse kiireloomuliste juhtumite jaoks.

| (6) | Komisjon peaks saama piisavat teavet kõikide tegevuskeeldude kohta, mille liikmesriik on kehtestanud erandliku meetmena algmääruse artikli 6 lõigete 1 ja 2 alusel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks saama piisavat teavet kõikide tegevuskeeldude kohta, mille liikmesriik on kehtestanud erandliku meetmena algmääruse artikli 6 lõigete 1 ja 2 alusel.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee (2) arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee (2) arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses kehtestatakse algmääruse II peatükis nimetatud menetluste üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 2

Liikmesriigi taotlus ajakohastada ühenduse nimekirja

1.   Liikmesriik, kes taotleb, et komisjon ajakohastaks ühenduse nimekirja kooskõlas algmääruse artikli 4 lõikega 2, esitab komisjonile käesoleva määruse A-lisas nimetatud teabe.

2.   Lõikes 1 nimetatud taotlused tuleb esitada kirjalikult komisjoni peasekretariaadile. Lisaks tuleb A-lisas kirjeldatud teave samal ajal saata elektroonilisel kujul komisjoni energeetika ja transpordi peadirektoraadi pädevatele talitustele. Juhul kui sobivat elektroonilisel teel saatmise võimalust ei ole, tuleb kõnealune teave saata kõige kiiremal muul võimalikul viisil.

3.   Komisjon teavitab teisi liikmesriike nende esindajate kaudu lennuohutuskomiteeskooskõlas komitee töökorras sätestatud menetlustega, samuti teavitab komisjon Euroopa Lennuohutusametit.

Artikkel 3

Ühine konsulteerimine asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega

1.   Liikmesriik, kes kaalub komisjonile taotluse esitamist algmääruse artikli 4 lõike 2 alusel, kutsub komisjoni ja teisi liikmesriike võtma osa konsultatsioonidest asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega.

2.   Enne algmääruse artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 5 osutatud otsuste vastuvõtmist tuleb vajaduse ja võimaluse korral konsulteerida asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega. Võimaluse korral korraldatakse konsultatsioonid ühiselt koos komisjoni ja liikmesriikidega.

3.   Kiireloomulistel juhtudel võib ühiseid konsultatsioone korraldada pärast lõikes 2 osutatud otsuste vastuvõtmist. Sellisel juhul teatatakse asjaomasele asutusele, et hakatakse vastu võtma otsust artikli 4 lõike 2 või artikli 5 lõike 1 alusel.

4.   Vajaduse korral võib tõendite kogumiseks ühiseid konsultatsioone korraldada kirjavahetuse teel või kohapealse kontrolli käigus.

Artikkel 4

Lennuettevõtja kaitseõiguse kasutamine

1.   Kui komisjon kaalub, kas võtta vastu otsus algmääruse artikli 4 lõike 2 või artikli 5 alusel, teatab ta asjaomasele lennuettevõtjale olulised asjaolud ja kaalutlused, mis on sellise otsuse aluseks. Asjaomasele lennuettevõtjale antakse võimalus esitada komisjonile kirjalikke märkusi 10 tööpäeva jooksul alates teate saamise kuupäevast.

2.   Komisjon teavitab teisi liikmesriike nende esindajate kaudu lennuohutuskomitees kooskõlas komitee töökorras sätestatud menetlustega. Taotluse korral lubatakse lennuettevõtjal enne otsuse langetamist esitada oma seisukoht suuliselt. Vajaduse korral esitatakse suuline ettekanne lennuohutuskomiteele. Ärakuulamisel võivad lennuettevõtjat tema taotluse korral abistada asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused.

3.   Kiireloomulistel juhtudel ei pea komisjon enne algmääruse artikli 5 lõike 1 kohaselt ajutise meetme vastuvõtmist lõikest 1 kinni pidama.

4.   Kui komisjon võtab vastu otsuse algmääruse artikli 4 lõike 2 või artikli 5 alusel, teavitab ta viivitamata lennuettevõtjat ja tema regulatiivse järelevalve eest vastutavaid ametiasutusi.

Artikkel 5

Jõustamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest meetmetest, mis nad võtavad nende otsuste rakendamiseks, mille komisjon on vastu võtnud algmääruse artikli 4 lõike 2 või artikli 5 alusel.

Artikkel 6

Liikmesriigi vastuvõetud erandlikud meetmed

1.   Kui liikmesriik on kehtestanud oma territooriumil lennuettevõtja suhtes viivitamatu tegevuskeelu kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1, teavitab ta viivitamata komisjoni ning esitab B-lisas nimetatud teabe.

2.   Kui liikmesriik on kehtestanud või säilitanud oma territooriumil lennuettevõtja suhtes tegevuskeelu kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 2, teavitab ta viivitamata komisjoni ning esitab C-lisas nimetatud teabe.

3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud teave tuleb esitada kirjalikult komisjoni peasekretariaadile. Lisaks tuleb B- ja C-lisas kirjeldatud teave samal ajal saata elektroonilisel kujul komisjoni energeetika ja transpordi peadirektoraadi pädevatele talitustele. Juhul kui sobivat elektroonilisel teel saatmise võimalust ei ole, tuleb kõnealune teave saata kõige kiiremal muul võimalikul viisil.

4.   Komisjon teavitab teisi liikmesriike nende esindajate kaudu lennuohutuskomitees kooskõlas komitee töökorras sätestatud menetlustega.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  Komitee on asutatud nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) artikli 12 alusel (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4).

2

---

A-LISA

Teave, mis tuleb esitada liikmesriigil, kes esitab taotluse algmääruse artikli 4 lõike 2 alusel

Liikmesriik, kes taotleb algmääruse artikli 4 lõike 2 alusel ühenduse nimekirja ajakohastamist, esitab komisjonile järgmise teabe.

| | Taotlust esitav liikmesriik







  — | Ametliku kontaktisiku nimi ja amet. |
| --- | --- | --- |

Taotlust esitav liikmesriik

—

Ametliku kontaktisiku nimi ja amet.

| — | Ametliku kontaktisiku e-posti aadress ja telefoninumber. |
| --- | --- |

—

Ametliku kontaktisiku e-posti aadress ja telefoninumber.

| | Lennuettevõtja(d) ja õhusõiduk(id)







  — | Asjaomane lennuettevõtja, sealhulgas juriidilise isiku nimi (mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis või samaväärses dokumendis), ärinimi (kui see on erinev), lennuettevõtja sertifikaadi number (kui see on kättesaadav), rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number (kui see on teada) ja täielikud kontaktandmed. |
| --- | --- | --- |

Lennuettevõtja(d) ja õhusõiduk(id)

—

Asjaomane lennuettevõtja, sealhulgas juriidilise isiku nimi (mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis või samaväärses dokumendis), ärinimi (kui see on erinev), lennuettevõtja sertifikaadi number (kui see on kättesaadav), rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number (kui see on teada) ja täielikud kontaktandmed.

| — | Asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutava ametiasutuse nimi ja täielikud kontaktandmed. |
| --- | --- |

—

Asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutava ametiasutuse nimi ja täielikud kontaktandmed.

| — | Andmed õhusõiduki liigi, selle registreerinud riigi ja registreerimisnumbri kohta ning kui see on kättesaadav, asjaomase õhusõiduki seerianumber. |
| --- | --- |

—

Andmed õhusõiduki liigi, selle registreerinud riigi ja registreerimisnumbri kohta ning kui see on kättesaadav, asjaomase õhusõiduki seerianumber.

| | Taotletav otsus







  — | Taotletava otsuse liik: tegevuskeelu kehtestamine, tegevuskeelu tühistamine või tegevuskeelu tingimuste muutmine. |
| --- | --- | --- |

Taotletav otsus

—

Taotletava otsuse liik: tegevuskeelu kehtestamine, tegevuskeelu tühistamine või tegevuskeelu tingimuste muutmine.

| — | Taotletava otsuse ulatus (teatava järelevalveasutuse vastutusalas olev teatav lennuettevõtja või kõik lennuettevõtjad). |
| --- | --- |

—

Taotletava otsuse ulatus (teatava järelevalveasutuse vastutusalas olev teatav lennuettevõtja või kõik lennuettevõtjad).

| | Tegevuskeelu kehtestamise taotlus







  — | Turvaohu üksikasjalik kirjeldus (nt kontrolli tulemused), mis on täieliku või osalise tegevuskeelu taotluse aluseks (vastavalt igale algmääruse lisas esitatud asjakohasele ühisele kriteeriumile). |
| --- | --- | --- |

Tegevuskeelu kehtestamise taotlus

—

Turvaohu üksikasjalik kirjeldus (nt kontrolli tulemused), mis on täieliku või osalise tegevuskeelu taotluse aluseks (vastavalt igale algmääruse lisas esitatud asjakohasele ühisele kriteeriumile).

| — | Üldine kirjeldus soovitatavatest tingimustest, mille täitmisel tegevuskeelu ettepanek tühistatakse/võetakse tagasi ning mida kasutatakse parandusmeetmete kava koostamise alusena konsultatsioonide pidamisel asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega. |
| --- | --- |

—

Üldine kirjeldus soovitatavatest tingimustest, mille täitmisel tegevuskeelu ettepanek tühistatakse/võetakse tagasi ning mida kasutatakse parandusmeetmete kava koostamise alusena konsultatsioonide pidamisel asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega.

| | Tegevuskeelu tühistamise või asjakohaste tingimuste muutmise taotlus







  — | Vajaduse korral parandusmeetmete kokkulepitud kava üksikasjad ja täitmise tähtaeg. |
| --- | --- | --- |

Tegevuskeelu tühistamise või asjakohaste tingimuste muutmise taotlus

—

Vajaduse korral parandusmeetmete kokkulepitud kava üksikasjad ja täitmise tähtaeg.

| — | Vajaduse korral tõendid parandusmeetmete kokkulepitud kava täitmise kohta. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral tõendid parandusmeetmete kokkulepitud kava täitmise kohta.

| — | Asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutava ametiasutuse selgesõnaline kirjalik kinnitus, et parandusmeetmete kava on ellu viidud. |
| --- | --- |

—

Asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutava ametiasutuse selgesõnaline kirjalik kinnitus, et parandusmeetmete kava on ellu viidud.

| | Avalikustamine







  — | Teave selle kohta, kas liikmesriik on oma taotluse avalikustanud. |
| --- | --- | --- |

Avalikustamine

—

Teave selle kohta, kas liikmesriik on oma taotluse avalikustanud.

---

B-LISA

Liikmesriigi teatamine algmääruse artikli 6 lõike 1 alusel võetud erandlikest meetmetest oma territooriumil tegevuskeelu kehtestamiseks

Liikmesriik, kes teatab, et tema territooriumil on lennuettevõtja suhtes kehtestatud algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt tegevuskeeld, esitab komisjonile järgmise teabe.

| | Taotlust esitav liikmesriik







  — | Ametliku kontaktisiku nimi ja amet. |
| --- | --- | --- |

Taotlust esitav liikmesriik

—

Ametliku kontaktisiku nimi ja amet.

| — | Ametliku kontaktisiku e-posti aadress ja telefoninumber. |
| --- | --- |

—

Ametliku kontaktisiku e-posti aadress ja telefoninumber.

| | Lennuettevõtja(d) ja õhusõiduk(id)







  — | Asjaomane lennuettevõtja, sealhulgas juriidilise isiku nimi (mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis või samaväärses dokumendis), ärinimi (kui see on erinev), lennuettevõtja sertifikaadi number (kui see on kättesaadav), rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number (kui see on teada) ja täielikud kontaktandmed. |
| --- | --- | --- |

Lennuettevõtja(d) ja õhusõiduk(id)

—

Asjaomane lennuettevõtja, sealhulgas juriidilise isiku nimi (mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis või samaväärses dokumendis), ärinimi (kui see on erinev), lennuettevõtja sertifikaadi number (kui see on kättesaadav), rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number (kui see on teada) ja täielikud kontaktandmed.

| — | Asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutava ametiasutuse nimi ja täielikud kontaktandmed. |
| --- | --- |

—

Asjaomase lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutava ametiasutuse nimi ja täielikud kontaktandmed.

| — | Andmed õhusõiduki liigi, selle registreerinud riigi ja registreerimisnumbri kohta ning kui see on kättesaadav, asjaomase õhusõiduki seerianumber. |
| --- | --- |

—

Andmed õhusõiduki liigi, selle registreerinud riigi ja registreerimisnumbri kohta ning kui see on kättesaadav, asjaomase õhusõiduki seerianumber.

| | Otsus







  — | Otsuse vastuvõtmise kuupäev ja kellaaeg ning otsuse kehtivusaeg. |
| --- | --- | --- |

Otsus

—

Otsuse vastuvõtmise kuupäev ja kellaaeg ning otsuse kehtivusaeg.

| — | Tegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumise, selle peatamise, tühistamise või sellele piirangute kehtestamise otsuse kirjeldus. |
| --- | --- |

—

Tegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumise, selle peatamise, tühistamise või sellele piirangute kehtestamise otsuse kirjeldus.

| — | Otsuse ulatus (teatava järelevalveasutuse vastutusalas olev teatav lennuettevõtja või kõik lennuettevõtjad). |
| --- | --- |

—

Otsuse ulatus (teatava järelevalveasutuse vastutusalas olev teatav lennuettevõtja või kõik lennuettevõtjad).

| — | Nende tingimuste kirjeldus, mille täitmisel liikmesriigi tegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumisest, kõnealuste lubade peatamisest, tühistamisest või neile piirangute kehtestamisest loobutakse või need toimingud tühistatakse. |
| --- | --- |

—

Nende tingimuste kirjeldus, mille täitmisel liikmesriigi tegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumisest, kõnealuste lubade peatamisest, tühistamisest või neile piirangute kehtestamisest loobutakse või need toimingud tühistatakse.

| | Turvaoht







  — | Turvaohu üksikasjalik kirjeldus (nt kontrolli tulemused), mis on täieliku või osalise tegevuskeelu aluseks (vastavalt igale algmääruse lisas esitatud ühisele kriteeriumile). |
| --- | --- | --- |

Turvaoht

—

Turvaohu üksikasjalik kirjeldus (nt kontrolli tulemused), mis on täieliku või osalise tegevuskeelu aluseks (vastavalt igale algmääruse lisas esitatud ühisele kriteeriumile).

| | Avalikustamine







  — | Teave selle kohta, kas liikmesriik on oma taotluse avalikustanud. |
| --- | --- | --- |

Avalikustamine

—

Teave selle kohta, kas liikmesriik on oma taotluse avalikustanud.

---

C-LISA

Liikmesriigi teatamine erandlikest meetmetest, mis on võetud algmääruse artikli 6 lõike 2 alusel, et kehtestada või säilitada oma territooriumil tegevuskeeld, kui komisjon on otsustanud samasuguseid meetmeid ühenduse nimekirja mitte kanda

Liikmesriik, kes teatab, et tema territooriumil on algmääruse artikli 6 lõike 2 kohaselt lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeeld või et see keeld säilitatakse, esitab komisjonile järgmise teabe.

| | Taotlust esitav liikmesriik







  — | Ametliku kontaktisiku nimi ja amet. |
| --- | --- | --- |

Taotlust esitav liikmesriik

—

Ametliku kontaktisiku nimi ja amet.

| — | Ametliku kontaktisiku e-posti aadress ja telefoninumber. |
| --- | --- |

—

Ametliku kontaktisiku e-posti aadress ja telefoninumber.

| | Lennuettevõtja(d) ja õhusõiduk(id)







  — | Asjaomane lennuettevõtja, sealhulgas juriidilise isiku nimi (mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis või samaväärses dokumendis), ärinimi (kui see on erinev), lennuettevõtja sertifikaadi number (kui see on kättesaadav), rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number (kui see on teada). |
| --- | --- | --- |

Lennuettevõtja(d) ja õhusõiduk(id)

—

Asjaomane lennuettevõtja, sealhulgas juriidilise isiku nimi (mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis või samaväärses dokumendis), ärinimi (kui see on erinev), lennuettevõtja sertifikaadi number (kui see on kättesaadav), rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number (kui see on teada).

| | Viide komisjoni otsusele







  — | Komisjoni asjakohaste dokumentide kuupäev ja viitenumber. |
| --- | --- | --- |

Viide komisjoni otsusele

—

Komisjoni asjakohaste dokumentide kuupäev ja viitenumber.

| — | Komisjoni/lennuohutuskomitee otsuse vastuvõtmise kuupäev. |
| --- | --- |

—

Komisjoni/lennuohutuskomitee otsuse vastuvõtmise kuupäev.

| | Teatavat liikmesriiki mõjutav ohutusprobleem |
| --- | --- |

Teatavat liikmesriiki mõjutav ohutusprobleem

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 474/2006,

22. märts 2006,

millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 (edaspidi “algmäärus”) II peatükis on kehtestatud menetlused, mille kohaselt kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ning menetlused, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel võtta teatavatel tingimustel vastu erandlikke meetmeid, millega kehtestatakse tegevuskeeld nende territooriumil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 (edaspidi “algmäärus”) II peatükis on kehtestatud menetlused, mille kohaselt kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ning menetlused, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel võtta teatavatel tingimustel vastu erandlikke meetmeid, millega kehtestatakse tegevuskeeld nende territooriumil.

| (2) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 3 teatas iga liikmesriik komisjonile lennuettevõtjate nimed, kelle suhtes kohaldatakse tema territooriumil tegevuskeeldu, koos sellise keelu vastuvõtmise tinginud põhjenduste ja muu asjakohase teabega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 3 teatas iga liikmesriik komisjonile lennuettevõtjate nimed, kelle suhtes kohaldatakse tema territooriumil tegevuskeeldu, koos sellise keelu vastuvõtmise tinginud põhjenduste ja muu asjakohase teabega.

| (3) | Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või kui see ei olnud asjakohane, siis nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu, esitades olulised asjaolud ja kaalutlused, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nede suhtes ühenduse piires tegevuskeeld. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või kui see ei olnud asjakohane, siis nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu, esitades olulised asjaolud ja kaalutlused, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nede suhtes ühenduse piires tegevuskeeld.

| (4) | Algmääruse artikli 7 kohaselt andis komisjon asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse uurida liikmesriikide esitatud dokumente, teha kirjalikke märkusi ning esitada komisjonile 10 tööpäeva jooksul suuline ettekanne ning samuti esitada suuline ettekanne lennuohutuskomiteele. (2) |
| --- | --- |

(4)

Algmääruse artikli 7 kohaselt andis komisjon asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse uurida liikmesriikide esitatud dokumente, teha kirjalikke märkusi ning esitada komisjonile 10 tööpäeva jooksul suuline ettekanne ning samuti esitada suuline ettekanne lennuohutuskomiteele. (2)

| (5) | Ühenduse tasandil ohutuspõhjustest tingitud tegevuskeelu kaalumisel kasutatavad ühised kriteeriumid on sätestatud algmääruse lisas. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse tasandil ohutuspõhjustest tingitud tegevuskeelu kaalumisel kasutatavad ühised kriteeriumid on sätestatud algmääruse lisas.

| (6) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtja Air Bangladesh teataval õhusõidukil. Need puudujäägid on kindlaks teinud Saksamaa SAFA programmi raames korraldatud kontrollimise käigus. (3) |
| --- | --- |

(6)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtja Air Bangladesh teataval õhusõidukil. Need puudujäägid on kindlaks teinud Saksamaa SAFA programmi raames korraldatud kontrollimise käigus. (3)

| (7) | Lennuettevõtja Air Bangladesh ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Saksamaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. Seniajani ei ole Saksamaal olnud mingit võimalust kontrollida, kas ohutuspuudujäägid on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(7)

Lennuettevõtja Air Bangladesh ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Saksamaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. Seniajani ei ole Saksamaal olnud mingit võimalust kontrollida, kas ohutuspuudujäägid on kõrvaldatud.

| (8) | Lennuettevõtja Air Bangladesh regulatiivse järelevalve eest vastutavad Bangladeshi ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja ühe teatava õhusõiduki üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. |
| --- | --- |

(8)

Lennuettevõtja Air Bangladesh regulatiivse järelevalve eest vastutavad Bangladeshi ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja ühe teatava õhusõiduki üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele.

| (9) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Bangladesh suhtes tuleb kohaldada ranget tegevuspiirangut ja ta tuleb kanda B lisasse. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Bangladesh suhtes tuleb kohaldada ranget tegevuspiirangut ja ta tuleb kanda B lisasse.

| (10) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Air Koryo. Need puudujäägid on kindlaks teinud Prantsusmaa ja Saksamaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (4) |
| --- | --- |

(10)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Air Koryo. Need puudujäägid on kindlaks teinud Prantsusmaa ja Saksamaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (4)

| (11) | Lennuettevõtja Air Koryo jätkuv suutmatus kõrvaldada Prantsusmaa poolt varem teatatud puudujääke tehti kindlaks SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud muu kontrollimise käigus. (5) |
| --- | --- |

(11)

Lennuettevõtja Air Koryo jätkuv suutmatus kõrvaldada Prantsusmaa poolt varem teatatud puudujääke tehti kindlaks SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud muu kontrollimise käigus. (5)

| (12) | Prantsusmaa edastatud tõendatud teave seoses tõsise vahejuhtumiga viitab lennuettevõtja Air Koryo süstemaatilistele varjatud ohutuspuudujääkidele. |
| --- | --- |

(12)

Prantsusmaa edastatud tõendatud teave seoses tõsise vahejuhtumiga viitab lennuettevõtja Air Koryo süstemaatilistele varjatud ohutuspuudujääkidele.

| (13) | Lennuettevõtja Air Koryo ei ole suutnud kõnealuseid ohutuspuudujääke kõrvaldada. |
| --- | --- |

(13)

Lennuettevõtja Air Koryo ei ole suutnud kõnealuseid ohutuspuudujääke kõrvaldada.

| (14) | Lennuettevõtja Air Koryo ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Prantsusmaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi järelepärimisele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(14)

Lennuettevõtja Air Koryo ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Prantsusmaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi järelepärimisele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (15) | Prantsusmaa järelepärimise vastuseks lennuettevõtja Air Koryo esitatud parandusmeetmete kava ei olnud piisav kindlaks tehtud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Prantsusmaa järelepärimise vastuseks lennuettevõtja Air Koryo esitatud parandusmeetmete kava ei olnud piisav kindlaks tehtud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks.

| (16) | Lennuettevõtja Air Koryo regulatiivse järelevalve eest vastutavad Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. |
| --- | --- |

(16)

Lennuettevõtja Air Koryo regulatiivse järelevalve eest vastutavad Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele.

| (17) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Koryo ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Koryo ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (18) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtja Arina Afghan Airlines teatavatel õhusõidukitel. Need puudujäägid on kindlaks teinud Saksamaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (6) |
| --- | --- |

(18)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtja Arina Afghan Airlines teatavatel õhusõidukitel. Need puudujäägid on kindlaks teinud Saksamaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (6)

| (19) | Lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines ei ole suutnud kõnealuseid ohutuspuudujääke kõrvaldada. |
| --- | --- |

(19)

Lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines ei ole suutnud kõnealuseid ohutuspuudujääke kõrvaldada.

| (20) | Lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Saksamaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi kirjadele piisava vastuse andmata jätmisega üles mittevalmidust suhelda. |
| --- | --- |

(20)

Lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Saksamaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi kirjadele piisava vastuse andmata jätmisega üles mittevalmidust suhelda.

| (21) | Afganistani pädevad asutused, kelle juures lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines kasutatavad õhusõidukid on registreeritud, ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja kasutatavate õhusõidukite üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. |
| --- | --- |

(21)

Afganistani pädevad asutused, kelle juures lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines kasutatavad õhusõidukid on registreeritud, ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja kasutatavate õhusõidukite üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele.

| (22) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Ariana Afghan ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele kõikide oma kasutatavate õhusõidukite osas, välja arvatud registreerimisnumbriga F-GYYY õhusõiduki A310 osas, mis on registreeritud Prantsusmaal ja mille üle teostavad järelevalvet Prantsusmaa ametiasutused. |
| --- | --- |

(22)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Ariana Afghan ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele kõikide oma kasutatavate õhusõidukite osas, välja arvatud registreerimisnumbriga F-GYYY õhusõiduki A310 osas, mis on registreeritud Prantsusmaal ja mille üle teostavad järelevalvet Prantsusmaa ametiasutused.

| (23) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal BGB Air. Need puudujäägid on kindlaks teinud Itaalia SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (7) |
| --- | --- |

(23)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal BGB Air. Need puudujäägid on kindlaks teinud Itaalia SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (7)

| (24) | Lennuettevõtja BGB Air on üles näidanud suutmatust või soovimatust ohutuspuudujääke kõrvaldada; seda tõendas Itaalia esitatud välismaiste lennuettevõtjate kontrollnimekirja alusel antud enesehinnang, mis käsitles vastavust rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni standarditega ega olnud kooskõlas hilisema SAFA kontrolli tulemustega. |
| --- | --- |

(24)

Lennuettevõtja BGB Air on üles näidanud suutmatust või soovimatust ohutuspuudujääke kõrvaldada; seda tõendas Itaalia esitatud välismaiste lennuettevõtjate kontrollnimekirja alusel antud enesehinnang, mis käsitles vastavust rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni standarditega ega olnud kooskõlas hilisema SAFA kontrolli tulemustega.

| (25) | Lennuettevõtja BGB Air ei andnud piisavat vastust Itaalia tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates mõnedele Itaalia saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(25)

Lennuettevõtja BGB Air ei andnud piisavat vastust Itaalia tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta, näidates mõnedele Itaalia saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (26) | Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Itaalia vastavale taotlusele lennuettevõtja BGB Air esitatud asjakohane parandusmeetmete kava tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud. |
| --- | --- |

(26)

Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Itaalia vastavale taotlusele lennuettevõtja BGB Air esitatud asjakohane parandusmeetmete kava tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud.

| (27) | Lennuettevõtja BGB Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused ei teinud Itaalia tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes vastamata kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele, kui tekkisid kahtlused Kasahstanis sertifitseeritud lennuettevõtja BGB Air tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(27)

Lennuettevõtja BGB Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused ei teinud Itaalia tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes vastamata kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele, kui tekkisid kahtlused Kasahstanis sertifitseeritud lennuettevõtja BGB Air tegevuse ohutuse kohta.

| (28) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja BGB Air ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja BGB Air ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (29) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Buraq Air tema lastimistoimingute osas. Need puudujäägid on kindlaks teinud Rootsi ja Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (8) |
| --- | --- |

(29)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Buraq Air tema lastimistoimingute osas. Need puudujäägid on kindlaks teinud Rootsi ja Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (8)

| (30) | Lennuettevõtja Buraq Air ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Saksamaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja lastimistoimingute ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(30)

Lennuettevõtja Buraq Air ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Saksamaa tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja lastimistoimingute ohutuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (31) | Lennuettevõtja Buraq Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja lastimistoimingute üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. |
| --- | --- |

(31)

Lennuettevõtja Buraq Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Liibüa ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja lastimistoimingute üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele.

| (32) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Buraq Air suhtes tuleb kohaldada rangeid tegevuspiiranguid ja ta tuleb kanda B lisasse. |
| --- | --- |

(32)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Buraq Air suhtes tuleb kohaldada rangeid tegevuspiiranguid ja ta tuleb kanda B lisasse.

| (33) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Air Service Comores. Need puudujäägid on kindlaks teinud liikmesriik Prantsusmaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (9) |
| --- | --- |

(33)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Air Service Comores. Need puudujäägid on kindlaks teinud liikmesriik Prantsusmaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (9)

| (34) | Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Prantsusmaa vastavale taotlusele lennuettevõtja Air Service Comores esitatud asjakohane parandusmeetmete kava kindlaks tehtud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud. |
| --- | --- |

(34)

Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Prantsusmaa vastavale taotlusele lennuettevõtja Air Service Comores esitatud asjakohane parandusmeetmete kava kindlaks tehtud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud.

| (35) | Lennuettevõtja Air Service Comores regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused ei ole suutnud ohutuspuudujääke kõrvaldada. |
| --- | --- |

(35)

Lennuettevõtja Air Service Comores regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused ei ole suutnud ohutuspuudujääke kõrvaldada.

| (36) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Komooride ametiasutused ei teinud Prantsusmaa tsiviillennundusametiga õigeaegset koostööd, kui tekkisid kahtlused ühe Komooridel litsentseeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(36)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Komooride ametiasutused ei teinud Prantsusmaa tsiviillennundusametiga õigeaegset koostööd, kui tekkisid kahtlused ühe Komooridel litsentseeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta.

| (37) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Service Comores ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(37)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Service Comores ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (38) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal GST Aero Air Company. Need puudujäägid on kindlaks teinud Itaalia SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (10) |
| --- | --- |

(38)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal GST Aero Air Company. Need puudujäägid on kindlaks teinud Itaalia SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (10)

| (39) | Lennuettevõtja GST Aero Air Company on üles näidanud suutmatust või soovimatust ohutuspuudujääke kõrvaldada. |
| --- | --- |

(39)

Lennuettevõtja GST Aero Air Company on üles näidanud suutmatust või soovimatust ohutuspuudujääke kõrvaldada.

| (40) | Lennuettevõtja GST Aero Air Company ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Itaalia tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(40)

Lennuettevõtja GST Aero Air Company ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Itaalia tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (41) | Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Itaalia vastavale taotlusele lennuettevõtja GST Aero Air Company esitatud asjakohane parandusmeetmete kava tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud. |
| --- | --- |

(41)

Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Itaalia vastavale taotlusele lennuettevõtja GST Aero Air Company esitatud asjakohane parandusmeetmete kava tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud.

| (42) | Lennuettevõtja GST Aero Air Company regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused ei teinud Itaalia tsiviillennundusmetiga täielikku koostööd, andmata piisavat vastust Itaalia saadetud kirjadele, kui tekkisid kahtlused Kasahstanis litsensteeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(42)

Lennuettevõtja GST Aero Air Company regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused ei teinud Itaalia tsiviillennundusmetiga täielikku koostööd, andmata piisavat vastust Itaalia saadetud kirjadele, kui tekkisid kahtlused Kasahstanis litsensteeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta.

| (43) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja GST Aero Air Company ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(43)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja GST Aero Air Company ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (44) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid. Kuigi lennuettevõtja Phoenix Aviation lennuettevõtja sertifikaadi on välja andnud Kõrgõzstan, on olemas tõendid, mille kohaselt on kõnealuse lennuettevõtja põhitegevuskoht Araabia Ühendemiraatides, ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. USA riikliku transpordiohutuskomitee faktiaruandes (11) õnnetusjuhtumi kohta, mis toimus lennuettevõtja Kam Air lennuga 904, mida teenindas lennuettevõtja Phoenix Aviation, on märgitud, et lennuettevõtja Phoenix Aviation peakontor asub Araabia Ühendemiraatides. |
| --- | --- |

(44)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid. Kuigi lennuettevõtja Phoenix Aviation lennuettevõtja sertifikaadi on välja andnud Kõrgõzstan, on olemas tõendid, mille kohaselt on kõnealuse lennuettevõtja põhitegevuskoht Araabia Ühendemiraatides, ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. USA riikliku transpordiohutuskomitee faktiaruandes (11) õnnetusjuhtumi kohta, mis toimus lennuettevõtja Kam Air lennuga 904, mida teenindas lennuettevõtja Phoenix Aviation, on märgitud, et lennuettevõtja Phoenix Aviation peakontor asub Araabia Ühendemiraatides.

| (45) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Phoenix Aviation ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(45)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Phoenix Aviation ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (46) | Kinnitatud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Phuket Airlines. Need puudujäägid on kindlaks teinud liikmesriigid Ühendkuningriik ja Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (12) |
| --- | --- |

(46)

Kinnitatud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Phuket Airlines. Need puudujäägid on kindlaks teinud liikmesriigid Ühendkuningriik ja Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (12)

| (47) | Lennuettevõtja Phuket Airlines ei ole suutnud ohutuspuudujääke kõrvaldada. |
| --- | --- |

(47)

Lennuettevõtja Phuket Airlines ei ole suutnud ohutuspuudujääke kõrvaldada.

| (48) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Tai ametiasutused ei teinud Madalmaade tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes asjakohaselt vastamata kõnealuse liikmesriigi kirjadele, kui tekkisid kahtlused Tais sertifitseeritud lennuettevõtja Phuket Airlines tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(48)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Tai ametiasutused ei teinud Madalmaade tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes asjakohaselt vastamata kõnealuse liikmesriigi kirjadele, kui tekkisid kahtlused Tais sertifitseeritud lennuettevõtja Phuket Airlines tegevuse ohutuse kohta.

| (49) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Phuket Airlines ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(49)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Phuket Airlines ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (50) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Reem Air. Need puudujäägid on kindlaks teinud Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (13) |
| --- | --- |

(50)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Reem Air. Need puudujäägid on kindlaks teinud Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (13)

| (51) | Lennuettevõtja Reem Air jätkuvat suutmatust puudujääke kõrvaldada kinnitasid Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud ühe teatava õhusõiduki kontrollimise käigus. (14) |
| --- | --- |

(51)

Lennuettevõtja Reem Air jätkuvat suutmatust puudujääke kõrvaldada kinnitasid Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud ühe teatava õhusõiduki kontrollimise käigus. (14)

| (52) | Lennuettevõtja Reem Air on üles näidanud suutmatust või soovimatust ohutuspuudujääke kõrvaldada. |
| --- | --- |

(52)

Lennuettevõtja Reem Air on üles näidanud suutmatust või soovimatust ohutuspuudujääke kõrvaldada.

| (53) | Lennuettevõtja Reem Air ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Madalmaade tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(53)

Lennuettevõtja Reem Air ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Madalmaade tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (54) | Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Madalmaade vastavale taotlusele lennuettevõtja Reem Air esitatud asjakohane parandusmeetmete kava tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud. |
| --- | --- |

(54)

Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Madalmaade vastavale taotlusele lennuettevõtja Reem Air esitatud asjakohane parandusmeetmete kava tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks on ellu viidud.

| (55) | Lennuettevõtja Reem Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele; seda kinnitavad tõsised ohutuspuudujäägid. Lisaks sellele kinnitab teave, mille esitas komisjonile lennuettevõtja Reem Air talle võimaldatud ärakuulamise ajal, et kuigi lennuettevõtja Reem Air lennuettevõtja sertifikaadi on välja andnud Kõrgõzstan, on kõnealuse lennuettevõtja põhitegevuskoht Araabia Ühendemiraatides, ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. |
| --- | --- |

(55)

Lennuettevõtja Reem Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele; seda kinnitavad tõsised ohutuspuudujäägid. Lisaks sellele kinnitab teave, mille esitas komisjonile lennuettevõtja Reem Air talle võimaldatud ärakuulamise ajal, et kuigi lennuettevõtja Reem Air lennuettevõtja sertifikaadi on välja andnud Kõrgõzstan, on kõnealuse lennuettevõtja põhitegevuskoht Araabia Ühendemiraatides, ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega.

| (56) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Reem Air ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(56)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Reem Air ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (57) | Kinnitatud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Silverback Cargo Freighters. Need puudujäägid on kindlaks teinud Belgia SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (15) |
| --- | --- |

(57)

Kinnitatud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Silverback Cargo Freighters. Need puudujäägid on kindlaks teinud Belgia SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (15)

| (58) | Lennuettevõtja Silverback Cargo Freighters, kes tagab ka oma õhusõidukite hoolduse (A&Bkontrollid), ei andnud piisavat vastust Belgia tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi järelepärimisele asjakohase vastuse andmata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(58)

Lennuettevõtja Silverback Cargo Freighters, kes tagab ka oma õhusõidukite hoolduse (A&Bkontrollid), ei andnud piisavat vastust Belgia tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi järelepärimisele asjakohase vastuse andmata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (59) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Silverback Cargo Freighters ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(59)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Silverback Cargo Freighters ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (60) | Hoolimata oma jõupingutustest ei ole Kongo Demokraatliku Vabariigi tsiviillennundusasutused suutnud rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid; seda kinnitab eriti rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi raames koostatud Kongo Demokraatliku Vabariigi tsiviillennundusameti kokkuvõtlik auditiaruanne (Kinshasa, 11.–18. juuni 2001). Eelkõige ei ole loodud süsteemi lennuettevõtjate sertifitseerimiseks. |
| --- | --- |

(60)

Hoolimata oma jõupingutustest ei ole Kongo Demokraatliku Vabariigi tsiviillennundusasutused suutnud rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid; seda kinnitab eriti rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi raames koostatud Kongo Demokraatliku Vabariigi tsiviillennundusameti kokkuvõtlik auditiaruanne (Kinshasa, 11.–18. juuni 2001). Eelkõige ei ole loodud süsteemi lennuettevõtjate sertifitseerimiseks.

| (61) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused ei ole seetõttu suutnud teostada piisavat ohutusjärelevalvet. |
| --- | --- |

(61)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused ei ole seetõttu suutnud teostada piisavat ohutusjärelevalvet.

| (62) | Lennuettevõtja Central Air Express suhtes on kehtestatud tegevuskeeld rahvusvaheliste ohutusstandarditega seotud oluliste puudujääkide ja liikmesriigiga tehtava koostöö puudumise tõttu. |
| --- | --- |

(62)

Lennuettevõtja Central Air Express suhtes on kehtestatud tegevuskeeld rahvusvaheliste ohutusstandarditega seotud oluliste puudujääkide ja liikmesriigiga tehtava koostöö puudumise tõttu.

| (63) | Belgia (16) ja Hewa Bora Airways on esitanud teavet, mis tõendab, et lennuettevõtja Hewa Bora Airways puhul on varem Belgia ametiasutuste kindlaks tehtud puudujäägid teatavate õhusõidukite osas märkimisväärses ulatuses kõrvaldatud. Lisaks on Belgia teatanud komisjonile, et ta kavatseb lennuettevõtja Hewa Bora Airways suhtes korraldada süstemaatilisi seisuplatsil kontrollimisi. Eespool öeldut arvestades on asjakohane lubada kõnealusel lennuettevõtjal oma praegust tegevust jätkata. |
| --- | --- |

(63)

Belgia (16) ja Hewa Bora Airways on esitanud teavet, mis tõendab, et lennuettevõtja Hewa Bora Airways puhul on varem Belgia ametiasutuste kindlaks tehtud puudujäägid teatavate õhusõidukite osas märkimisväärses ulatuses kõrvaldatud. Lisaks on Belgia teatanud komisjonile, et ta kavatseb lennuettevõtja Hewa Bora Airways suhtes korraldada süstemaatilisi seisuplatsil kontrollimisi. Eespool öeldut arvestades on asjakohane lubada kõnealusel lennuettevõtjal oma praegust tegevust jätkata.

| (64) | Seega on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõik Kongo Demokraatlikus Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjad tuleks kanda A lisasse, välja arvatud lennuettevõtja Hewa Bora Airways, kes tuleks kanda B lisasse. |
| --- | --- |

(64)

Seega on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõik Kongo Demokraatlikus Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjad tuleks kanda A lisasse, välja arvatud lennuettevõtja Hewa Bora Airways, kes tuleks kanda B lisasse.

| (65) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei teinud Ühendkuningriigi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, kui tekkisid kahtlused Ekvatoriaal-Guineas litsensteeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta. 27. märtsil 2002 kirjutas Ühendkuningriik Ekvatoriaal-Guinea tisviillennundusameti peadirektorile (17) ning küsis selgitust järgmistes küsimustes:






  — | Ekvatoriaal-Guineas registreeritud õhusõidukite arvu märkimisväärne suurenemine ning väited, et asjakohast registrit võib hallata õhusõidukite registreerimise büroo (Aircraft Registration Bureau) või sarnane organisatsioon; |
| --- | --- | --- |

(65)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei teinud Ühendkuningriigi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, kui tekkisid kahtlused Ekvatoriaal-Guineas litsensteeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta. 27. märtsil 2002 kirjutas Ühendkuningriik Ekvatoriaal-Guinea tisviillennundusameti peadirektorile (17) ning küsis selgitust järgmistes küsimustes:

—

Ekvatoriaal-Guineas registreeritud õhusõidukite arvu märkimisväärne suurenemine ning väited, et asjakohast registrit võib hallata õhusõidukite registreerimise büroo (Aircraft Registration Bureau) või sarnane organisatsioon;

| — | asjaolu, et Ekvatoriaal-Guinea ei olnud põhitegevuskoht mitme lennuettevõtja puhul, kelle lennuettevõtja sertifikaadi oli välja andnud Evatoriaal-Guinea. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Ekvatoriaal-Guinea ei olnud põhitegevuskoht mitme lennuettevõtja puhul, kelle lennuettevõtja sertifikaadi oli välja andnud Evatoriaal-Guinea.

Kirjas teatati Ekvatoriaal-Guinea tisviillennundusameti peadirektorile ka seda, et Ühendkuningriigil ei ole võimalik lubada Ekvatoriaal-Guinea lennuettevõtjatel oma territooriumil jätkata äritegevust seni, kuni Ühendkuningriigi ametiasutused ei ole veendunud, et kõnealuste lennuettevõtjate üle teostatakse piisavat järelevalvet. Evatoriaal-Guinea ei vastanud kirjale.

| (66) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid; seda kinnitavad eriti rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi raames rakendatud auditid ja asjakohased parandusmeetmete kavad. Selline Ekvatoriaal-Guineat käsitlev üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi audit viidi läbi 2001. aasta mais ning kõnealuse auditi aruandes (18) on märgitud, et tisviillennundusamet ei suutnud auditi toimumise ajal korraldada piisavat järelevalvet oma lennuettevõtjate üle ning tagada, et nad tegutsevad kooskõlas rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni standarditega. Auditi järeldused hõlmasid järgmist:






  — | sellise asutuse puudumine, kes on võimeline teostama ohutusjärelevalvet, eelkõige litsentseerimise, õhusõidukite käitamise ja lennukõlblikkuse valdkonna erialaspetsialistide puudumine; |
| --- | --- | --- |

(66)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid; seda kinnitavad eriti rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi raames rakendatud auditid ja asjakohased parandusmeetmete kavad. Selline Ekvatoriaal-Guineat käsitlev üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi audit viidi läbi 2001. aasta mais ning kõnealuse auditi aruandes (18) on märgitud, et tisviillennundusamet ei suutnud auditi toimumise ajal korraldada piisavat järelevalvet oma lennuettevõtjate üle ning tagada, et nad tegutsevad kooskõlas rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni standarditega. Auditi järeldused hõlmasid järgmist:

—

sellise asutuse puudumine, kes on võimeline teostama ohutusjärelevalvet, eelkõige litsentseerimise, õhusõidukite käitamise ja lennukõlblikkuse valdkonna erialaspetsialistide puudumine;

| — | suutmatus kindlaks määrata registrisse kantud õhusõidukite arvu või välja antud lennukõlblikkussertifikaatide arvu; |
| --- | --- |

—

suutmatus kindlaks määrata registrisse kantud õhusõidukite arvu või välja antud lennukõlblikkussertifikaatide arvu;

| — | suutmatus luua struktureeritud süsteem lennuettevõtjate sertifitseerimiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- |

—

suutmatus luua struktureeritud süsteem lennuettevõtjate sertifitseerimiseks ja järelevalveks;

| — | suutmatus võtta vastu lennunduseeskirju; |
| --- | --- |

—

suutmatus võtta vastu lennunduseeskirju;

| — | suutmatus teostada järelevalvet volitatud lennuettevõtjate üle; |
| --- | --- |

—

suutmatus teostada järelevalvet volitatud lennuettevõtjate üle;

| — | suutmatus rakendada süsteemi, millega tagatakse lennukõlblikkuse kontrollimisasutuse põhiülesannete täitmine. |
| --- | --- |

—

suutmatus rakendada süsteemi, millega tagatakse lennukõlblikkuse kontrollimisasutuse põhiülesannete täitmine.

Lisaks sellele ei ole Ekvatoriaal-Guinea tsiviillennundusamet seniajani rahvusvahelisele tsiviillennundusorganisatsioonile esitanud tegevusplaani kõnealuste auditijärelduste käsitlemiseks (19) ning sellest tulenevalt ei ole toimunud auditijärgset külastust.

| (67) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. Mõnede Ekvatoriaal-Guinea välja antud lennuettevõtjasertifikaati omavate lennuettevõtjate põhitegevuskoht ei ole Ekvatoriaal-Guinea ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. (20) |
| --- | --- |

(67)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. Mõnede Ekvatoriaal-Guinea välja antud lennuettevõtjasertifikaati omavate lennuettevõtjate põhitegevuskoht ei ole Ekvatoriaal-Guinea ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. (20)

| (68) | Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: Air Consul SA, Avirex Guinée Equatoriale, COAGE – Compagnie Aeree de Guinée Equatorial, Ecuato Guineana de Aviación, Ecuatorial Cargo, GEASA – Guinea Ecuatorial Airlines SA, GETRA – Guinea Ecuatorial de Transportes Aéreos, Jetline Inc., King Transavia Cargo, Prompt Air GE SA, UTAGE – Unión de Transporte Aéreo de Guinea Ecuatorial. |
| --- | --- |

(68)

Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: Air Consul SA, Avirex Guinée Equatoriale, COAGE – Compagnie Aeree de Guinée Equatorial, Ecuato Guineana de Aviación, Ecuatorial Cargo, GEASA – Guinea Ecuatorial Airlines SA, GETRA – Guinea Ecuatorial de Transportes Aéreos, Jetline Inc., King Transavia Cargo, Prompt Air GE SA, UTAGE – Unión de Transporte Aéreo de Guinea Ecuatorial.

| (69) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Ekvatoriaal-Guineas sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(69)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Ekvatoriaal-Guineas sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse.

| (70) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke Libeerias sertifitseeritud lennuettevõtjal International Air Services. Need puudujäägid on kindlaks teinud Prantsusmaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (21) |
| --- | --- |

(70)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke Libeerias sertifitseeritud lennuettevõtjal International Air Services. Need puudujäägid on kindlaks teinud Prantsusmaa SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (21)

| (71) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused ei teinud Ühendkuningriigi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, kui neile teatati tõsistest ohutuspuudujääkidest, mille tegi 1996. aasta 5. märtsil kindlaks Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet Libeerias registreeritud õhusõiduki seisuplatsil kontrollimisel. (22) Muret Libeerias litsentseeritud või sertifitseeritud lennuettevõtjate tegevuse ohutuse pärast väljendati kohe, kui 1996. aasta 12. märtsil teatas Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet Libeeria tsiviillennundusametile, et ühtki Libeerias registreeritud õhusõidukite äriteenuste Ühendkuningriigis pakkumist käsitlevat taotlust ei rahuldata seni, kuni Libeeria ametiasutused suudavad tõendada sellise tõhusa reguleerimissüsteemi olemasolu, millega tagatakse Libeeria registrisse kantud õhusõidukite lennukõlblikkus. Libeeria ametiasutustelt vastust ei tulnud. Samuti ei teinud Libeeria ametiasutused Prantsusmaa tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, keeldudes vastamast, kui nimetatud liikmesriik väljendas muret Libeerias litsentseeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(71)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused ei teinud Ühendkuningriigi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, kui neile teatati tõsistest ohutuspuudujääkidest, mille tegi 1996. aasta 5. märtsil kindlaks Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet Libeerias registreeritud õhusõiduki seisuplatsil kontrollimisel. (22) Muret Libeerias litsentseeritud või sertifitseeritud lennuettevõtjate tegevuse ohutuse pärast väljendati kohe, kui 1996. aasta 12. märtsil teatas Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet Libeeria tsiviillennundusametile, et ühtki Libeerias registreeritud õhusõidukite äriteenuste Ühendkuningriigis pakkumist käsitlevat taotlust ei rahuldata seni, kuni Libeeria ametiasutused suudavad tõendada sellise tõhusa reguleerimissüsteemi olemasolu, millega tagatakse Libeeria registrisse kantud õhusõidukite lennukõlblikkus. Libeeria ametiasutustelt vastust ei tulnud. Samuti ei teinud Libeeria ametiasutused Prantsusmaa tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, keeldudes vastamast, kui nimetatud liikmesriik väljendas muret Libeerias litsentseeritud või sertifitseeritud lennuettevõtja tegevuse ohutuse kohta.

| (72) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid. Libeeria valitsus tunnistas ise 1996. aastal, (23) et kodusõja tõttu ei suuda ta Libeerias registreeritud õhusõidukeid regulatiivselt kontrollida. Kuigi 2003. aastal kirjutati alla üldisele rahukokkuleppele ning ÜRO ja Libeeria rahvuslik üleminekuvalitsus võtavad tasapisi kasutusele meetmeid turvalisuse parandamiseks, ei ole tõenäoline, et valitsuse võime reguleerida oma registrit on alates 1996. aastast paranenud. Turvalisusprobleemi tõttu ei ole rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon veel üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi auditit läbi viinud. |
| --- | --- |

(72)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid. Libeeria valitsus tunnistas ise 1996. aastal, (23) et kodusõja tõttu ei suuda ta Libeerias registreeritud õhusõidukeid regulatiivselt kontrollida. Kuigi 2003. aastal kirjutati alla üldisele rahukokkuleppele ning ÜRO ja Libeeria rahvuslik üleminekuvalitsus võtavad tasapisi kasutusele meetmeid turvalisuse parandamiseks, ei ole tõenäoline, et valitsuse võime reguleerida oma registrit on alates 1996. aastast paranenud. Turvalisusprobleemi tõttu ei ole rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon veel üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi auditit läbi viinud.

| (73) | Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: International Air Services Inc., Satgur Air Transport Corp., Weasua Air Transport Co. Ltd. |
| --- | --- |

(73)

Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: International Air Services Inc., Satgur Air Transport Corp., Weasua Air Transport Co. Ltd.

| (74) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Libeerias sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(74)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Libeerias sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse.

| (75) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Air Universal Ltd. Need puudujäägid on kindlaks teinud Rootsi SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (24) |
| --- | --- |

(75)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke lennuettevõtjal Air Universal Ltd. Need puudujäägid on kindlaks teinud Rootsi SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (24)

| (76) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei teinud Rootsi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes vastamata kõnealuse liikmesriigi kirjadele, kui tekkisid kahtlused Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtja Air Universal Ltd tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(76)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei teinud Rootsi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes vastamata kõnealuse liikmesriigi kirjadele, kui tekkisid kahtlused Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtja Air Universal Ltd tegevuse ohutuse kohta.

| (77) | Ühendkuningriik on Sierra Leone ametiasutuste järelevalve alla kuuluvate lennuettevõtjate tegevusloa või tehnilise loa varem tühistanud või selle andmisest keeldunud. |
| --- | --- |

(77)

Ühendkuningriik on Sierra Leone ametiasutuste järelevalve alla kuuluvate lennuettevõtjate tegevusloa või tehnilise loa varem tühistanud või selle andmisest keeldunud.

| (78) | Kuigi lennuettevõtja Air Universal Ltd lennuettevõtja sertifikaadi on välja andnud Sierra Leone, on olemas tõendid, mille kohaselt on kõnealuse lennuettevõtja põhitegevuskoht Jordaanias, ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. |
| --- | --- |

(78)

Kuigi lennuettevõtja Air Universal Ltd lennuettevõtja sertifikaadi on välja andnud Sierra Leone, on olemas tõendid, mille kohaselt on kõnealuse lennuettevõtja põhitegevuskoht Jordaanias, ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega.

| (79) | Lennuettevõtja Air Universal Ltd regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. |
| --- | --- |

(79)

Lennuettevõtja Air Universal Ltd regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei ole teostanud piisavat järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele.

| (80) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Universal Ltd ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(80)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Universal Ltd ei vasta asjakohastele ohutusstandarditele.

| (81) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtjatel. Need puudujäägid on kindlaks teinud kolm liikmesriiki (Ühendkuningriik, Malta ja Rootsi) SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (25) |
| --- | --- |

(81)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtjatel. Need puudujäägid on kindlaks teinud kolm liikmesriiki (Ühendkuningriik, Malta ja Rootsi) SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (25)

| (82) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei teinud Rootsi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes vastamata kõnealuse liikmesriigi kirjadele, kui tekkisid kahtlused Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtja Air Universal Ltd tegevuse ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(82)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei teinud Rootsi tsiviillennundusametiga täielikku koostööd, jättes vastamata kõnealuse liikmesriigi kirjadele, kui tekkisid kahtlused Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtja Air Universal Ltd tegevuse ohutuse kohta.

| (83) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. Sierra Leonel puudub asjakohane süsteem oma lennuettevõtjate ja õhusõidukite üle järelevalve teostamiseks, samuti ei ole tal sellise ülesande täitmiseks tehnilisi võimalusi ja ressursse. Mõnede Sierra Leone väljastatud lennuettevõtjasertifikaati omavate lennuettevõtjate põhitegevuskoht ei olnud Sierra Leone ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega. |
| --- | --- |

(83)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid vastavalt Chicago konventsioonist tulenevatele kohustustele. Sierra Leonel puudub asjakohane süsteem oma lennuettevõtjate ja õhusõidukite üle järelevalve teostamiseks, samuti ei ole tal sellise ülesande täitmiseks tehnilisi võimalusi ja ressursse. Mõnede Sierra Leone väljastatud lennuettevõtjasertifikaati omavate lennuettevõtjate põhitegevuskoht ei olnud Sierra Leone ning see on vastuolus Chicago konventsiooni 6. lisa nõuetega.

| (84) | Sierra Leone esitatud parandusmeetmete kava ei ole kindlaks tehtud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks asjakohane (või piisav). Sierra Leone tsiviillennundusamet on tema nimel teatavate järelevalvetoimingute teostamiseks sõlminud lepingu eraettevõttega International Aviation Surveys (IAS). Vastastikuse mõistmise memorandumis (26) kahe osapoole vahel sõlmitud kokkulepetega ei ole siiski ette nähtud piisavat järelevalvesüsteemi Sierra Leone registrisse kantud õhusõidukite jaoks. Eelkõige:






  — | vastastikuse mõistmise memorandumiga hõlmatud õhusõidukite/lennuettevõtjate põhitegevuskoht ei olnud Sierra Leone ning IASi personali põhitegevuskoht ei olnud ei Sierra Leone ega riik, mis oli lennuettevõtjate põhitegevuskoht; |
| --- | --- | --- |

(84)

Sierra Leone esitatud parandusmeetmete kava ei ole kindlaks tehtud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks asjakohane (või piisav). Sierra Leone tsiviillennundusamet on tema nimel teatavate järelevalvetoimingute teostamiseks sõlminud lepingu eraettevõttega International Aviation Surveys (IAS). Vastastikuse mõistmise memorandumis (26) kahe osapoole vahel sõlmitud kokkulepetega ei ole siiski ette nähtud piisavat järelevalvesüsteemi Sierra Leone registrisse kantud õhusõidukite jaoks. Eelkõige:

—

vastastikuse mõistmise memorandumiga hõlmatud õhusõidukite/lennuettevõtjate põhitegevuskoht ei olnud Sierra Leone ning IASi personali põhitegevuskoht ei olnud ei Sierra Leone ega riik, mis oli lennuettevõtjate põhitegevuskoht;

| — | IASil ei olnud täidesaatvaid volitusi; |
| --- | --- |

—

IASil ei olnud täidesaatvaid volitusi;

| — | IAS vastutas küll asjaomaste lennuettevõtjate korrapärase kontrollimise eest, kuid kontrolli ulatus ei olnud täpsustatud; |
| --- | --- |

—

IAS vastutas küll asjaomaste lennuettevõtjate korrapärase kontrollimise eest, kuid kontrolli ulatus ei olnud täpsustatud;

| — | vastastikuse mõistmise memorandumi alusel oli IAS asjaomaste lennuettevõtjatega lepingulises suhtes; |
| --- | --- |

—

vastastikuse mõistmise memorandumi alusel oli IAS asjaomaste lennuettevõtjatega lepingulises suhtes;

| — | vastastikuse mõistmise memorandum ei käsitlenud piisavalt lennutegevuse järelevalvet. |
| --- | --- |

—

vastastikuse mõistmise memorandum ei käsitlenud piisavalt lennutegevuse järelevalvet.

| (85) | Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: Aerolift Co. Ltd, Afrik Air Links, Air Leone Ltd, Air Rum Ltd, Air Salone, Ltd, Air Universal Ltd, Destiny Air Services Ltd, First Line Air (SL) Ltd, Heavylift Cargo, Paramount Airlines, Ltd, Star Air Ltd, Teebah Airways, West Coast Airways Ltd. |
| --- | --- |

(85)

Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: Aerolift Co. Ltd, Afrik Air Links, Air Leone Ltd, Air Rum Ltd, Air Salone, Ltd, Air Universal Ltd, Destiny Air Services Ltd, First Line Air (SL) Ltd, Heavylift Cargo, Paramount Airlines, Ltd, Star Air Ltd, Teebah Airways, West Coast Airways Ltd.

| (86) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(86)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse.

| (87) | Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke Svaasimaal sertifitseeritud lennuettevõtjal Jet Africa. Need puudujäägid on kindlaks teinud Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (27) |
| --- | --- |

(87)

Kontrollitud tõendite kohaselt on tõsiseid ohutuspuudujääke Svaasimaal sertifitseeritud lennuettevõtjal Jet Africa. Need puudujäägid on kindlaks teinud Madalmaad SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimise käigus. (27)

| (88) | Lennuettevõtja Jet Africa ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Madalmaade tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist. |
| --- | --- |

(88)

Lennuettevõtja Jet Africa ei andnud piisavat ega õigeaegset vastust Madalmaade tsiviillennundusameti järelepärimisele lennuettevõtja tegevuse turvalisuse kohta, näidates kõnealuse liikmesriigi saadetud kirjadele vastamata jätmisega üles läbipaistvuse ja suhtlemisvalmiduse puudumist.

| (89) | Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Madalmaade asjakohasele taotlusele on lennuettevõtja Jet Africa esitanud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks parandusmeetmete kava. |
| --- | --- |

(89)

Puuduvad tõendid selle kohta, et vastuseks Madalmaade asjakohasele taotlusele on lennuettevõtja Jet Africa esitanud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks parandusmeetmete kava.

| (90) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid; seda kinnitab eriti üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi audit, mis viidi läbi 1999. aasta märtsis. Auditiaruandes (28) on jõutud järeldusele, et auditi toimumise ajal ei suutnud Svaasimaa oma lennuettevõtjate ja õhusõidukite registri osas täita piisavalt ohutusjärelevalvega seotud kohustusi. Aruandes on ka märgitud, et registrisse kantud õhusõidukite tegelikku arvu ei olnud võimalik kindlaks teha, kuna registrit ei peetud nõuetekohaselt. Auditirühmal ei olnud lisaks võimalik teha kindlaks Svaasimaa välja antud ja veel kehtivate lennunduspersonali lennunduslubade tegelikku arvu, kuna ei peetud vastavat registrit. Üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi auditi järgset külastust ei ole toimunud, kuna Svaasimaa ei ole rahvusvahelisele tsiviillennundusorganisatsioonile esitanud teavet selle kohta, milliseid edusamme ta on teinud auditi tulemusel kindlakstehtud puuduste kõrvaldamise tegevuskava rakendamisel. |
| --- | --- |

(90)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused ei ole suutnud piisavalt rakendada ega jõustada asjakohaseid ohutusstandardeid; seda kinnitab eriti üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi audit, mis viidi läbi 1999. aasta märtsis. Auditiaruandes (28) on jõutud järeldusele, et auditi toimumise ajal ei suutnud Svaasimaa oma lennuettevõtjate ja õhusõidukite registri osas täita piisavalt ohutusjärelevalvega seotud kohustusi. Aruandes on ka märgitud, et registrisse kantud õhusõidukite tegelikku arvu ei olnud võimalik kindlaks teha, kuna registrit ei peetud nõuetekohaselt. Auditirühmal ei olnud lisaks võimalik teha kindlaks Svaasimaa välja antud ja veel kehtivate lennunduspersonali lennunduslubade tegelikku arvu, kuna ei peetud vastavat registrit. Üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi auditi järgset külastust ei ole toimunud, kuna Svaasimaa ei ole rahvusvahelisele tsiviillennundusorganisatsioonile esitanud teavet selle kohta, milliseid edusamme ta on teinud auditi tulemusel kindlakstehtud puuduste kõrvaldamise tegevuskava rakendamisel.

| (91) | Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: Aero Africa (Pty) Ltd, African International Airways (Pty) Ltd, Airlink Swaziland Ltd, Northeast Airlines (Pty) Ltd, Scan Air Charter Ltd, Swazi Express Airways, Jet Africa. |
| --- | --- |

(91)

Järgmiste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused ei ole olnud suutlikud korraldama piisavat ohutusjärelevalvet järgmiste lennuettevõtjate üle: Aero Africa (Pty) Ltd, African International Airways (Pty) Ltd, Airlink Swaziland Ltd, Northeast Airlines (Pty) Ltd, Scan Air Charter Ltd, Swazi Express Airways, Jet Africa.

| (92) | Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Svaasimaal sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(92)

Seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõikide Svaasimaal sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes tuleb kohaldada tegevuskeeldu ja nad tuleb kanda A lisasse.

| (93) | Kuna see ei avalda mõju ohutusele, võib lubada kõikidel eespool nimetatud lennuettevõtjatel kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid. |
| --- | --- |

(93)

Kuna see ei avalda mõju ohutusele, võib lubada kõikidel eespool nimetatud lennuettevõtjatel kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

| (94) | Ühenduse nimekirja tuleb ajakohastada regulaarselt ning kui selleks tekib vajadus, et võtta arvesse asjaomaste lennuettevõtjate ohutusnõuetele vastavuse arengut, ning nimekirja ajakohastatakse võetud parandusmeetmete kohta saadud lisatõendite alusel. |
| --- | --- |

(94)

Ühenduse nimekirja tuleb ajakohastada regulaarselt ning kui selleks tekib vajadus, et võtta arvesse asjaomaste lennuettevõtjate ohutusnõuetele vastavuse arengut, ning nimekirja ajakohastatakse võetud parandusmeetmete kohta saadud lisatõendite alusel.

| (95) | Lennuettevõtja Tuninter ja tema regulatiivse järelevalve eest vastutavate Tuneesia ametiasutuste esitatud tõendite ja Itaalia antud täiendava kinnituse põhjal leitakse, et on põhjendatud tõendeid selle kohta, et Itaalia ametiasutuste poolt kahe seisuplatsil korraldatud kontrollimise käigus kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid on kõnealune lennuettevõtja kõrvaldanud. |
| --- | --- |

(95)

Lennuettevõtja Tuninter ja tema regulatiivse järelevalve eest vastutavate Tuneesia ametiasutuste esitatud tõendite ja Itaalia antud täiendava kinnituse põhjal leitakse, et on põhjendatud tõendeid selle kohta, et Itaalia ametiasutuste poolt kahe seisuplatsil korraldatud kontrollimise käigus kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid on kõnealune lennuettevõtja kõrvaldanud.

| (96) | Saksamaa esitatud teabe põhjal leitakse, et enam ei ole põhjendatud tõendeid Tadžikistanis sertifitseeritud lennuettevõtjate üle regulatiivse järelevalve eest vastutavate Tadžikistani ametiasutuste suutlikkuse või tahtlikkuse puudumise kohta. |
| --- | --- |

(96)

Saksamaa esitatud teabe põhjal leitakse, et enam ei ole põhjendatud tõendeid Tadžikistanis sertifitseeritud lennuettevõtjate üle regulatiivse järelevalve eest vastutavate Tadžikistani ametiasutuste suutlikkuse või tahtlikkuse puudumise kohta.

| (97) | Belgia esitatud teabe põhjal on täielikult kõrvaldatud puudujäägid, mille tõttu kehtestati riiklik tegevuskeeld lennuettevõtjate I.C.T.T.P.W. ja South Airlines suhtes, ning seetõttu ei ole enam põhjendatud tõendeid kõnealuste lennuettevõtjate tõsiste ohutuspuudujääkide kohta. |
| --- | --- |

(97)

Belgia esitatud teabe põhjal on täielikult kõrvaldatud puudujäägid, mille tõttu kehtestati riiklik tegevuskeeld lennuettevõtjate I.C.T.T.P.W. ja South Airlines suhtes, ning seetõttu ei ole enam põhjendatud tõendeid kõnealuste lennuettevõtjate tõsiste ohutuspuudujääkide kohta.

| (98) | Saksamaa esitatud teabe põhjal ei kuulu teatav õhusõiduk, mille tõttu lennuettevõtja Atlant Soyuz suhtes tegevuspiirang kehtestati, enam kõnealuse lennuettevõtja õhussõidukite hulka ning seetõttu ei ole enam põhjendatud tõendeid kõnelause lennuettevõtja tõsiste ohutuspuudujääkide kohta. |
| --- | --- |

(98)

Saksamaa esitatud teabe põhjal ei kuulu teatav õhusõiduk, mille tõttu lennuettevõtja Atlant Soyuz suhtes tegevuspiirang kehtestati, enam kõnealuse lennuettevõtja õhussõidukite hulka ning seetõttu ei ole enam põhjendatud tõendeid kõnelause lennuettevõtja tõsiste ohutuspuudujääkide kohta.

| (99) | Käesoleval etapil kättesaadava teabe põhjal leitakse, et enam ei ole põhjendatud tõendeid lennuettevõtja Air Mauritanie kõrvaldamata tõsiste ohutuspuudujääkide kohta. Siiski tuleb täiendavalt hinnata kõnealuse lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate Mauritaania ametiasutuste võimekust. Sel eesmärgil peaks komisjon mis tahes huvitatud liikmesriikide ametiasutuste abiga 2 kuu jooksul korraldama kõnealuse lennuettevõtja ja tema vastutusalas olevate ettevõtjate regulatiivse järelevalve est vastutavate Mauritaania ametiasutuste hindamise. |
| --- | --- |

(99)

Käesoleval etapil kättesaadava teabe põhjal leitakse, et enam ei ole põhjendatud tõendeid lennuettevõtja Air Mauritanie kõrvaldamata tõsiste ohutuspuudujääkide kohta. Siiski tuleb täiendavalt hinnata kõnealuse lennuettevõtja regulatiivse järelevalve eest vastutavate Mauritaania ametiasutuste võimekust. Sel eesmärgil peaks komisjon mis tahes huvitatud liikmesriikide ametiasutuste abiga 2 kuu jooksul korraldama kõnealuse lennuettevõtja ja tema vastutusalas olevate ettevõtjate regulatiivse järelevalve est vastutavate Mauritaania ametiasutuste hindamise.

| (100) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(100)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses kehtestatakse algmääruse II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu.

Artikkel 2

Tegevuskeeld

1.   A lisas loetletud lennuettevõtjate suhtes kehtestatakse ühenduse piires tegevuskeeld kogu nende tegevuse osas.

2.   B lisas loetletud lennuettevõtjate suhtes kehtestatakse ühenduse piires tegevuspiirangud. Tegevuspiirang kujutab endast B lisas nimetatud teatavate õhusõidukite või õhusõidukite liikide kasutamise keeldu.

Artikkel 3

Jõustamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest meetmetest, mis nad võtavad algmääruse artikli 3 lõike 1 alusel selleks, et jõustada oma territooriumil ühenduse nimekirja kantud tegevuskeelde nende lennuettevõtjate puhul, kelle suhtes kõnealuseid tegevuskeelde kohaldatakse.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  Komitee on asutatud nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4).

2

(3)  LBA-D-2005-0003

3

LBA-D-2005-0004

LBA-D-2005-0004.

(4)  DGAC/F 2000-210

4

SAKSAMAA korraldatud muu SAFA-kontrolli kohta viide puudub.

(5)  DGAC/F-2000-895.

5

(6)  LBA-D-2004-269

6

LBA-D-2004-341

LBA-D-2004-374

LBA-D-2004-597.

(7)  ENAC-IT-2005-237.

7

(8)  LFV-S-2004-2004-52

8

CAA-NL-2005-47.

(9)  DGAC/F-2005-1222.

9

(10)  ENAC-IT-2005-170

10

ENAC-IT-2005-370.

(11)  Faktiaruanne, USA riiklik transpordiohutuskomitee, 2. märts 2005 (NTSB ID: DCA05RA033).

11

(12)  CAA-UK-2005-40

12

CAA-UK-2005-41

CAA-UK-2005-42

CAA-UK-2005-46

CAA-UK-2005-47

CAA-UK-2005-48

CAA-NL-2005-49

CAA-NL-2005-51

CAA-NL-2005-54

CAA-NL-2005-55

CAA-NL-2005-56.

(13)  CAA-NL-2005-119

13

CAA-NL-2005-122

CAA-NL-2005-128

CAA-NL-2005-171

CAA-NL-2005-176

CAA-NL-2005-177

CAA-NL-2005-191

CAA-NL-2005-195

CAA-NL-2005-196.

(14)  CAA-NL-2005-230

14

CAA-NL-2005-234

CAA-NL-2005-235.

(15)  BCAA-2005-36.

15

(16)  Belgia ametiasutuste poolt SAFA programmi raames korraldatud ja seisuplatsil toimunud kontrollimine Belgias 11. märtsil 2006.

16

(17)  Kirjavahetus Ühendkuningriigi transpordiministeeriumi ja Ekvatoriaal-Guinea tisviillennundusameti peadirektori vahel Ekvatoriaal-Guinea õhusõidukite registri kohta (27. märts 2002).

17

(18)  Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi kokkuvõtlik aruanne – Ekvatoriaal-Guinea Vabariigi tsiviillennundusameti audit (Malabo, 14.–18. mai 2001).

18

(19)  Rahvusvahelisele tsiviillennundusorganisatsiooni nõukogu töödokument C-WP/12471.

19

(20)  Kirjavahetus Ühendkuningriigi transpordiministeeriumi ja Euroopa tsiviillennunduskonverentsi vahel mittetunnustatud ettevõtete poolt õhusõidukite dokumentide väljastamise kohta.

20

(21)  DGAC/F-2004 nos 315, 316.

21

os

(22)  Ühendkuningriigi tsiviillennundusameti reguleerimisrühm – õhusõidukite ülevaatuse aruanne, 5. märts 1996 (ameti kood: 223).

22

(23)  Libeeria transpordiministeeriumi ja Ühendkuningriigi tisviillennundusameti peadirektori vaheline kirjavahetus, mis käsitles Libeeria suutmatust regulatiivselt kontrollida Libeerias registreeritud õhusõidukeid, 28. august 1996.

23

(24)  LFV-S-04-0037.

24

(25)  CAA-UK-2003-103

25

CAA-UK-2003-111

CAA-UK-2003-136

CAA-UK-2003-198

CAA-MA-2003-4

LFV-S-2004-37.

(26)  Sierra Leone tsiviillennundusameti ja FAST International Aviation Surveyors vaheline vastastikuse mõistmise memorandum kontrolli, järelevalve ja piirkonnavälistele lennuettevõtjatele regulatiivsete teenuste osutamise kohta (IAS/SL DCA MOA 201101).

26

(27)  CAA/NL-2004-98.

27

(28)  Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni üldise ohutusjärelevalve auditeerimisprogrammi kokkuvõtlik aruanne – Svaasimaa tsiviillennundusameti audit (Mbabane, 9.–12. märts 1999).

28

---

A LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE ÜHENDUSE PIIRES TEGEVUSKEELDU KOGU NENDE TEGEVUSE OSAS (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number või tegevusloa number | Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number | Lennuettevõtja riik |
| --- | --- | --- | --- |
| Air Koryo | Teadmata | KOR | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| Air Service Comores | Teadmata | Teadmata | Komoorid |
| Ariana Afghan Airlines (2) | 009 | AFG | Afganistan |
| BGB Air | AK-0194-04 | Teadmata | Kasahstan |
| GST Aero Air Company | AK 0203-04 | BMK | Kasahstan |
| Phoenix Aviation | 02 | PHG | Kõrgõzstan |
| Phuket Airlines | 07/2544 | VAP | Tai |
| Reem Air | 07 | REK | Kõrgõzstan |
| Silverback Cargo Freighters | Teadmata | VRB | Ruanda |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas | Teadmata | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Africa One | 409/CAB/MIN/TC/017/2005 | CFR | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AFRICAN COMPANY AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/017/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIGLE AVIATION | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR BOYOMA | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/TC/010/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR NAVETTE | 409/CAB/MIN/TC/015/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR TROPIQUES s.p.r.l. | 409/CAB/MIN/TC/007/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| ATO – Air Transport Office | Teadmata | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BLUE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/038/2005 | BUL | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSINESS AVIATION s.p.r.l. | 409/CAB/MIN/TC/012/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUTEMBO AIRLINES | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CAA – Compagnie Africaine d’Aviation | 409/CAB/MIN/TC/016/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CARGO BULL AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/032/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CENTRAL AIR EXPRESS | 409/CAB/MIN/TC/011/2005 | CAX | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CETRACA AVIATION SERVICE | 409/CAB/MIN/TC/037/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CHC STELAVIA | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMAIR | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/016/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| C0-ZA AIRWAYS | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| DAS AIRLINES | Teadmata | RKC | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| DOREN AIRCARGO | 409/CAB/MIN/TC/0168/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| ENTERPRISE WORLD AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/031/2005 | EWS | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TC/014/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| FREE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/MNL/CM/014/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GALAXY CORPORATION | 409/CAB/MIN/TC/0002/MNL/CM/014/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GR AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/0403/TW/TK/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GLOBAL AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/029/2005 | BSP | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GOMA EXPRESS | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GREAT LAKE BUSINESS COMPANY | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| I.T.A.B. – International Trans Air Business | 409/CAB/MIN/TC/0022/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| JETAIR – Jet Aero Services, s.p.r.l. | Teadmata | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KINSHASA AIRWAYS, s.p.r.l | Teadmata | KNS | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KIVU AIR | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| LAC – Lignes Aériennes Congolaises | Teadmata | LCG | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MALU AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/013/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Malila Airlift | 409/CAB/MIN/TC/008/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MANGO MAT | Ministri luba | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| RWABIKA “BUSHI EXPRESS” | Teadmata | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SAFARI LOGISTICS | 409/CAB/MIN/TC/0760/V/KK//2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SERVICES AIR | 409/CAB/MIN/TC/034/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TEMBO AIR SERVICES | 409/CAB/VC-MIN/TC/0405/2006 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| THOM’S AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/0033/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TMK AIR COMMUTER | 409/CAB/MIN/TC/020/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRACEP | Teadmata | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRANS AIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TC/035/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRANSPORTS AERIENNES CONGOLAIS (TRACO) | 409/CAB/MIN/TC/034/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| UHURU AIRLINES | 409/CAB/MIN/TC/039/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| VIRUNGA AIR CHARTER | 409/CAB/MIN/TC/018/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| WALTAIR AVIATION | 409/CAB/MIN/TC/036/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| WIMBI DIRI AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TC/005/2005 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas | Teadmata | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| Air Consul SA | Teadmata | RCS | Ekvatoriaal-Guinea |
| Avirex Guinee Equatoriale | Teadmata | AXG | Ekvatoriaal-Guinea |
| COAGE – Compagnie Aeree de Guinee Equatorial | Teadmata | COG | Ekvatoriaal-Guinea |
| Ecuato Guineana de Aviacion | Teadmata | ECV | Ekvatoriaal-Guinea |
| Ecuatorial Cargo | Teadmata | EQC | Ekvatoriaal-Guinea |
| GEASA – Guinea Ecuatorial Airlines SA | Teadmata | GEA | Ekvatoriaal-Guinea |
| GETRA – Guinea Ecuatorial de Transportes Aereos | Teadmata | GET | Ekvatoriaal-Guinea |
| Jetline Inc. | Teadmata | JLE | Ekvatoriaal-Guinea |
| KNG Transavia Cargo | Teadmata | VCG | Ekvatoriaal-Guinea |
| Prompt Air GE SA | Teadmata | POM | Ekvatoriaal-Guinea |
| UTAGE – Union de Transport Aereo de Guinea Ecuatorial | Teadmata | UTG | Ekvatoriaal-Guinea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused, sealhulgas | Teadmata | Teadmata | Libeeria |
| International Air Services | Teadmata | IAX | Libeeria |
| SATGUR AIR TRANSPORT, Corp. | Teadmata | TGR | Libeeria |
| WEASUA AIR TRANSPORT, Co. Ltd | Teadmata | WTC | Libeeria |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas | Teadmata | Teadmata | Sierra Leone |
| AEROLIFT, Co. Ltd | Teadmata | LFT | Sierra Leone |
| AFRIK AIR LINKS | Teadmata | AFK | Sierra Leone |
| AIR LEONE, Ltd | Teadmata | RLL | Sierra Leone |
| AIR RUM, Ltd | Teadmata | RUM | Sierra Leone |
| AIR SALONE, Ltd | Teadmata | RNE | Sierra Leone |
| AIR UNIVERSAL, Ltd | 00007 | UVS | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, Ltd | Teadmata | DTY | Sierra Leone |
| FIRST LINE AIR (SL), Ltd | Teadmata | FIR | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | Teadmata | Teadmata | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, Ltd | Teadmata | PRR | Sierra Leone |
| STAR AIR, Ltd | Teadmata | SIM | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | Teadmata | Teadmata | Sierra Leone |
| WEST COAST AIRWAYS Ltd | Teadmata | WCA | Sierra Leone |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas | Teadmata | Teadmata | Svaasimaa |
| AFRICAN INTERNATIONAL AIRWAYS, (Pty) Ltd | Teadmata | AIA | Svaasimaa |
| AIRLINK SWAZILAND, Ltd | Teadmata | SZL | Svaasimaa |
| Jet Africa | Teadmata | OSW | Svaasimaa |
| NORTHEAST AIRLINES, (Pty) Ltd | Teadmata | NEY | Svaasimaa |
| SCAN AIR CHARTER, Ltd | Teadmata | Teadmata | Svaasimaa |
| SWAZI EXPRESS AIRWAYS | Teadmata | SWX | Svaasimaa |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number või tegevusloa number

Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number

Lennuettevõtja riik

Air Koryo

Teadmata

KOR

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Air Service Comores

Teadmata

Teadmata

Komoorid

Ariana Afghan Airlines (2)

009

AFG

Afganistan

BGB Air

AK-0194-04

Teadmata

Kasahstan

GST Aero Air Company

AK 0203-04

BMK

Kasahstan

Phoenix Aviation

02

PHG

Kõrgõzstan

Phuket Airlines

07/2544

VAP

Tai

Reem Air

07

REK

Kõrgõzstan

Silverback Cargo Freighters

Teadmata

VRB

Ruanda

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas

Teadmata

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

Africa One

409/CAB/MIN/TC/017/2005

CFR

Kongo Demokraatlik Vabariik

AFRICAN COMPANY AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/017/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIGLE AVIATION

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR BOYOMA

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KASAI

409/CAB/MIN/TC/010/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR NAVETTE

409/CAB/MIN/TC/015/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR TROPIQUES s.p.r.l.

409/CAB/MIN/TC/007/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

ATO – Air Transport Office

Teadmata

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BLUE AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/038/2005

BUL

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSINESS AVIATION s.p.r.l.

409/CAB/MIN/TC/012/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUTEMBO AIRLINES

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CAA – Compagnie Africaine d’Aviation

409/CAB/MIN/TC/016/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CARGO BULL AVIATION

409/CAB/MIN/TC/032/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CENTRAL AIR EXPRESS

409/CAB/MIN/TC/011/2005

CAX

Kongo Demokraatlik Vabariik

CETRACA AVIATION SERVICE

409/CAB/MIN/TC/037/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CHC STELAVIA

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMAIR

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION

409/CAB/MIN/TC/016/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

C0-ZA AIRWAYS

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

DAS AIRLINES

Teadmata

RKC

Kongo Demokraatlik Vabariik

DOREN AIRCARGO

409/CAB/MIN/TC/0168/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

ENTERPRISE WORLD AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/031/2005

EWS

Kongo Demokraatlik Vabariik

FILAIR

409/CAB/MIN/TC/014/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

FREE AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/MNL/CM/014/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GALAXY CORPORATION

409/CAB/MIN/TC/0002/MNL/CM/014/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GR AVIATION

409/CAB/MIN/TC/0403/TW/TK/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GLOBAL AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/029/2005

BSP

Kongo Demokraatlik Vabariik

GOMA EXPRESS

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GREAT LAKE BUSINESS COMPANY

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

I.T.A.B. – International Trans Air Business

409/CAB/MIN/TC/0022/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

JETAIR – Jet Aero Services, s.p.r.l.

Teadmata

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KINSHASA AIRWAYS, s.p.r.l

Teadmata

KNS

Kongo Demokraatlik Vabariik

KIVU AIR

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

LAC – Lignes Aériennes Congolaises

Teadmata

LCG

Kongo Demokraatlik Vabariik

MALU AVIATION

409/CAB/MIN/TC/013/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

Malila Airlift

409/CAB/MIN/TC/008/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MANGO MAT

Ministri luba

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

RWABIKA “BUSHI EXPRESS”

Teadmata

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SAFARI LOGISTICS

409/CAB/MIN/TC/0760/V/KK//2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SERVICES AIR

409/CAB/MIN/TC/034/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TEMBO AIR SERVICES

409/CAB/VC-MIN/TC/0405/2006

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

THOM’S AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/0033/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TMK AIR COMMUTER

409/CAB/MIN/TC/020/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRACEP

Teadmata

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRANS AIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TC/035/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRANSPORTS AERIENNES CONGOLAIS (TRACO)

409/CAB/MIN/TC/034/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

UHURU AIRLINES

409/CAB/MIN/TC/039/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

VIRUNGA AIR CHARTER

409/CAB/MIN/TC/018/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

WALTAIR AVIATION

409/CAB/MIN/TC/036/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

WIMBI DIRI AIRWAYS

409/CAB/MIN/TC/005/2005

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas

Teadmata

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

Air Consul SA

Teadmata

RCS

Ekvatoriaal-Guinea

Avirex Guinee Equatoriale

Teadmata

AXG

Ekvatoriaal-Guinea

COAGE – Compagnie Aeree de Guinee Equatorial

Teadmata

COG

Ekvatoriaal-Guinea

Ecuato Guineana de Aviacion

Teadmata

ECV

Ekvatoriaal-Guinea

Ecuatorial Cargo

Teadmata

EQC

Ekvatoriaal-Guinea

GEASA – Guinea Ecuatorial Airlines SA

Teadmata

GEA

Ekvatoriaal-Guinea

GETRA – Guinea Ecuatorial de Transportes Aereos

Teadmata

GET

Ekvatoriaal-Guinea

Jetline Inc.

Teadmata

JLE

Ekvatoriaal-Guinea

KNG Transavia Cargo

Teadmata

VCG

Ekvatoriaal-Guinea

Prompt Air GE SA

Teadmata

POM

Ekvatoriaal-Guinea

UTAGE – Union de Transport Aereo de Guinea Ecuatorial

Teadmata

UTG

Ekvatoriaal-Guinea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused, sealhulgas

Teadmata

Teadmata

Libeeria

International Air Services

Teadmata

IAX

Libeeria

SATGUR AIR TRANSPORT, Corp.

Teadmata

TGR

Libeeria

WEASUA AIR TRANSPORT, Co. Ltd

Teadmata

WTC

Libeeria

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas

Teadmata

Teadmata

Sierra Leone

AEROLIFT, Co. Ltd

Teadmata

LFT

Sierra Leone

AFRIK AIR LINKS

Teadmata

AFK

Sierra Leone

AIR LEONE, Ltd

Teadmata

RLL

Sierra Leone

AIR RUM, Ltd

Teadmata

RUM

Sierra Leone

AIR SALONE, Ltd

Teadmata

RNE

Sierra Leone

AIR UNIVERSAL, Ltd

00007

UVS

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, Ltd

Teadmata

DTY

Sierra Leone

FIRST LINE AIR (SL), Ltd

Teadmata

FIR

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

Teadmata

Teadmata

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, Ltd

Teadmata

PRR

Sierra Leone

STAR AIR, Ltd

Teadmata

SIM

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

Teadmata

Teadmata

Sierra Leone

WEST COAST AIRWAYS Ltd

Teadmata

WCA

Sierra Leone

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas

Teadmata

Teadmata

Svaasimaa

AFRICAN INTERNATIONAL AIRWAYS, (Pty) Ltd

Teadmata

AIA

Svaasimaa

AIRLINK SWAZILAND, Ltd

Teadmata

SZL

Svaasimaa

Jet Africa

Teadmata

OSW

Svaasimaa

NORTHEAST AIRLINES, (Pty) Ltd

Teadmata

NEY

Svaasimaa

SCAN AIR CHARTER, Ltd

Teadmata

Teadmata

Svaasimaa

SWAZI EXPRESS AIRWAYS

Teadmata

SWX

Svaasimaa

---

(1)  A lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

(2)  Tegevuskeeldu lennuettevõtja Ariana Afghan Airlines suhtes kohaldatakse kõnealuse lennuettevõtja kõikide õhusõidukite, välja arvatud järgmise õhusõiduki puhul: A310 registreerimisnumbriga F-GYYY.

---

B LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE ÜHENDUSE PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number | Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number | Lennuettevõtja riik | Õhusõiduki liik | Registreerimisnumber ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber | Õhusõiduki registreerinud riik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Air Bangladesh | 17 | BGD | Bangladesh | B747-269B | S2-ADT | Bangladesh |
| Buraq Air | 002/01 | BRQ | Liibüa | IL-76 | — | UN-76007 (seerianumber 0003426765) |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number

Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number

Lennuettevõtja riik

Õhusõiduki liik

Registreerimisnumber ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber

Õhusõiduki registreerinud riik

Air Bangladesh

17

BGD

Bangladesh

B747-269B

S2-ADT

Bangladesh

Buraq Air

002/01

BRQ

Liibüa

IL-76

—

UN-76007 (seerianumber 0003426765)

| — | 5a-DNA (seerianumber 0023439140) |
| --- | --- |

—

5a-DNA (seerianumber 0023439140)

| — | 5A-DMQ (seerianumber 73479392) |
| --- | --- |

—

5A-DMQ (seerianumber 73479392)

| — | UN-76008 (seerianumber 0033448404) |
| --- | --- |

—

UN-76008 (seerianumber 0033448404)

Liibüa

Buraq Air

002/01

BRQ

Liibüa

Let L-410

5A-DMT (seerianumber 871928)

Liibüa

HBA (2)

416/dac/tc/sec/087/2005

ALX

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a L-101

Kõik õhusõidukid, v.a 9Q-CHC (seerianumber 193H-1206)

Kongo Demokraatlik Vabariik

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

(2)  Lennuettevõtjal Hewa Bora Airways lubatakse Euroopa Ühenduse piires kasutada ainult teatavaid nimetatud õhusõidukeid.

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 475/2006,

22. märts 2006,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 13.–17. märts 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 13.–17. märts 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 13.–17. märts 2006 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 987/2005 (ELT L 167, 29.6.2005, lk 12).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 13.3.2006–17.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 100 | |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 59,6537 | Saavutatud |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

13.3.2006–17.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

100

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

59,6537

Saavutatud

Mauritius

100

Mosambiik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 13.3.2006–17.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 0 | Saavutatud |
| Muud | 100 | |

Riik

13.3.2006–17.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

0

Saavutatud

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 13.3.2006–17.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

13.3.2006–17.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 476/2006,

21. märts 2006,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1)

võttes arvesse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, (2) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused.

| (2) | Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, liik, teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | 40,08 | 23,06 | 1 144,09 | 299,08 | 627,17 | 10 387,56 |
| 138,40 | 27,90 | 17,21 | 153,79 | 9 601,13 | 1 496,31 |
| 374,36 | 27,84 | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 45,11 | 25,95 | 1 287,57 | 336,59 | 705,82 | 11 690,26 |
| 155,76 | 31,40 | 19,37 | 173,07 | 10 805,20 | 1 683,96 |
| 421,31 | 31,33 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 176,06 | 101,29 | 5 025,18 | 1 313,66 | 2 754,69 | 45 625,04 |
| 607,89 | 122,55 | 75,58 | 675,48 | 42 170,81 | 6 572,19 |
| 1 644,30 | 122,27 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 75,26 | 43,30 | 2 148,16 | 561,56 | 1 177,57 | 19 503,76 |
| 259,86 | 52,39 | 32,31 | 288,75 | 18 027,15 | 2 809,47 |
| 702,90 | 52,27 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 46,72 | 26,88 | 1 333,53 | 348,61 | 731,01 | 12 107,49 |
| 161,31 | 32,52 | 20,06 | 179,25 | 11 190,84 | 1 744,06 |
| 436,35 | 32,45 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 97,14 | 55,88 | 2 772,67 | 724,82 | 1 519,91 | 25 173,83 |
| 335,40 | 67,62 | 41,70 | 372,70 | 23 267,94 | 3 626,24 |
| 907,25 | 67,46 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 40,79 | 23,47 | 1 164,27 | 304,36 | 638,22 | 10 570,73 |
| 140,84 | 28,39 | 17,51 | 156,50 | 9 770,43 | 1 522,69 |
| 380,96 | 28,33 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 75,69 | 43,54 | 2 160,42 | 564,77 | 1 184,29 | 19 615,06 |
| 261,34 | 52,69 | 32,49 | 290,40 | 18 130,03 | 2 825,51 |
| 706,91 | 52,57 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 335,80 | 193,19 | 9 584,86 | 2 505,64 | 5 254,20 | 87 023,68 |
| 1 159,47 | 233,75 | 144,16 | 1 288,38 | 80 435,20 | 12 535,57 |
| 3 136,28 | 233,22 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, liik, teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

40,08

23,06

1 144,09

299,08

627,17

10 387,56

138,40

27,90

17,21

153,79

9 601,13

1 496,31

374,36

27,84

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

45,11

25,95

1 287,57

336,59

705,82

11 690,26

155,76

31,40

19,37

173,07

10 805,20

1 683,96

421,31

31,33

1.40

Küüslauk

0703 20 00

176,06

101,29

5 025,18

1 313,66

2 754,69

45 625,04

607,89

122,55

75,58

675,48

42 170,81

6 572,19

1 644,30

122,27

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

75,26

43,30

2 148,16

561,56

1 177,57

19 503,76

259,86

52,39

32,31

288,75

18 027,15

2 809,47

702,90

52,27

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

46,72

26,88

1 333,53

348,61

731,01

12 107,49

161,31

32,52

20,06

179,25

11 190,84

1 744,06

436,35

32,45

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

97,14

55,88

2 772,67

724,82

1 519,91

25 173,83

335,40

67,62

41,70

372,70

23 267,94

3 626,24

907,25

67,46

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

40,79

23,47

1 164,27

304,36

638,22

10 570,73

140,84

28,39

17,51

156,50

9 770,43

1 522,69

380,96

28,33

1.140

Redised

ex 0706 90 90

75,69

43,54

2 160,42

564,77

1 184,29

19 615,06

261,34

52,69

32,49

290,40

18 130,03

2 825,51

706,91

52,57

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

335,80

193,19

9 584,86

2 505,64

5 254,20

87 023,68

1 159,47

233,75

144,16

1 288,38

80 435,20

12 535,57

3 136,28

233,22

1.170

Oad:

1.170.1

—

oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

183,01

105,29

5 223,79

1 365,58

2 863,56

47 428,31

631,91

127,40

78,57

702,17

43 837,56

6 831,95

1 709,29

127,10

1.170.2

| — | oad (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

oad (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)

ex 0708 20 00

202,00

116,21

5 765,69

1 507,24

3 160,61

52 348,30

697,47

140,61

86,72

775,01

48 385,06

7 540,66

1 886,60

140,29

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

283,28

162,97

8 085,57

2 113,70

4 432,32

73 411,18

978,10

197,19

121,61

1 086,85

67 853,29

10 574,72

2 645,69

196,74

1.200.2

| — | muud
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0709 20 00

498,42

286,74

14 226,44

3 719,02

7 798,60

129 165,88

1 720,95

346,95

213,97

1 912,29

119 386,85

18 606,07

4 655,06

346,15

1.210

Baklažaan

0709 30 00

149,51

86,01

4 267,38

1 115,56

2 339,28

38 744,79

516,22

104,07

64,18

573,61

35 811,46

5 581,10

1 396,34

103,83

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

64,31

37,00

1 835,59

479,85

1 006,23

16 665,83

222,05

44,77

27,61

246,74

15 404,08

2 400,68

600,63

44,66

1.230

Kukeseened

0709 59 10

334,34

192,35

9 543,07

2 494,71

5 231,28

86 644,21

1 154,41

232,73

143,53

1 282,76

80 084,46

12 480,91

3 122,60

232,20

1.240

Maguspipar

0709 60 10

177,10

101,88

5 054,87

1 321,43

2 770,96

45 894,64

611,48

123,28

76,03

679,47

42 420,00

6 611,02

1 654,01

122,99

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

117,16

67,40

3 344,09

874,20

1 833,15

30 361,91

404,53

81,55

50,30

449,51

28 063,24

4 373,57

1 094,22

81,37

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

61,76

35,53

1 762,93

460,86

966,40

16 006,11

213,26

42,99

26,52

236,97

14 794,31

2 305,65

576,85

42,90

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

165,20

95,04

4 715,40

1 232,68

2 584,87

42 812,49

570,41

115,00

70,92

633,84

39 571,19

6 167,05

1 542,93

114,73

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | veri- ja poolveriapelsinid
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

veri- ja poolveriapelsinid

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | muud
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | klementiinid
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

klementiinid

ex 0805 20 10

141,64

81,49

4 042,87

1 056,87

2 216,21

36 706,39

489,06

98,60

60,81

543,44

33 927,39

5 287,48

1 322,87

98,37

2.70.2

| — | monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

monrealid ja satsumad

ex 0805 20 30

130,26

74,94

3 718,01

971,95

2 038,13

33 756,88

449,76

90,67

55,92

499,77

31 201,18

4 862,61

1 216,58

90,47

2.70.3

| — | mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

75,41

43,38

2 152,34

562,66

1 179,86

19 541,67

260,36

52,49

32,37

289,31

18 062,19

2 814,94

704,27

52,37

2.70.4

| — | tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

54,22

31,19

1 547,46

404,53

848,28

14 049,87

187,19

37,74

23,27

208,01

12 986,17

2 023,85

506,35

37,65

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

79,86

45,95

2 279,56

595,91

1 249,60

20 696,78

275,75

55,59

34,29

306,41

19 129,85

2 981,33

745,90

55,47

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

78,85

45,36

2 250,65

588,36

1 233,75

20 434,26

272,26

54,89

33,85

302,53

18 887,20

2 943,51

736,44

54,76

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

80,62

46,38

2 301,26

601,59

1 261,49

20 893,76

278,38

56,12

34,61

309,33

19 311,91

3 009,70

753,00

55,99

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

154,83

89,07

4 419,35

1 155,29

2 422,58

40 124,56

534,60

107,78

66,47

594,04

37 086,77

5 779,86

1 446,06

107,53

2.110

Arbuusid

0807 11 00

51,85

29,83

1 479,95

386,88

811,28

13 436,93

179,03

36,09

22,26

198,93

12 419,63

1 935,56

484,26

36,01

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

59,86

34,44

1 708,72

446,69

936,68

15 513,91

206,70

41,67

25,70

229,68

14 339,37

2 234,75

559,11

41,58

2.120.2

| — | muud
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0807 19 00

60,83

35,00

1 736,32

453,90

951,81

15 764,51

210,04

42,34

26,12

233,39

14 570,99

2 270,84

568,14

42,25

2.140

pirnid:

2.140.1

| — | pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia).
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia).

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

149,08

85,77

4 255,19

1 112,38

2 332,60

38 634,08

514,74

103,77

64,00

571,98

35 709,13

5 565,16

1 392,35

103,54

2.160

Kirsid

0809 20 05

0809 20 95

137,39

79,04

3 921,52

1 025,15

2 149,69

35 604,62

474,38

95,64

58,98

527,12

32 909,03

5 128,77

1 283,17

95,42

2.170

Virsikud

0809 30 90

128,47

73,91

3 666,92

958,59

2 010,12

33 293,00

443,58

89,43

55,15

492,90

30 772,42

4 795,79

1 199,86

89,22

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

153,26

88,17

4 374,41

1 143,54

2 397,95

39 716,47

529,16

106,68

65,79

588,00

36 709,58

5 721,07

1 431,36

106,44

2.190

Ploomid

0809 40 05

223,25

128,43

6 372,08

1 665,76

3 493,03

57 853,94

770,82

155,40

95,84

856,52

53 473,87

8 333,74

2 085,02

155,04

2.200

Maasikad

0810 10 00

179,40

103,21

5 120,51

1 338,58

2 806,94

46 490,53

619,42

124,88

77,01

688,29

42 970,77

6 696,86

1 675,49

124,59

2.205

Vaarikad

0810 20 10

828,71

476,76

23 653,91

6 183,51

12 966,51

214 760,53

2 861,37

576,87

355,77

3 179,52

198 501,22

30 935,79

7 739,83

575,54

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 053,49

606,07

30 069,64

7 860,69

16 483,47

273 010,82

3 637,48

733,33

452,26

4 041,91

252 341,43

39 326,62

9 839,14

731,65

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

178,63

102,77

5 098,64

1 332,87

2 794,95

46 291,96

616,77

124,34

76,69

685,35

42 787,24

6 668,26

1 668,33

124,06

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

384,47

221,19

10 973,93

2 868,76

6 015,65

99 635,40

1 327,50

267,63

165,05

1 475,10

92 092,10

14 352,27

3 590,80

267,01

2.240

Kakiploomid (sh sharon)

ex 0810 90 95

181,58

104,46

5 182,86

1 354,88

2 841,12

47 056,69

626,96

126,40

77,95

696,67

43 494,07

6 778,41

1 695,89

126,11

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/37

---

KOMISJONI OTSUS,

22. juuni 2005,

Madalmaade rakendatavate abimeetmete kohta, mis on kehtestatud AVR’ile ohtlike jäätmete käitlemiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1789 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/237/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades, et:

1   MENETLUS

| (1) | 7. jaanuari 2003. aasta kirjas (registreeritud 10. jaanuaril 2003 numbri all A/30189) teatasid Madalmaad tegevusabi andmisest AVR Nutsbedrijf Gevaarlijk Afval BV’le (edaspidi “AVR Nuts”) Madalmaades kõrvaldamisele määratud ohtlike jäätmete käitlemiseks. Suurem osa sellest abist oli selliste jäätmete põletamiseks kahes pöördtrummelahjus (edaspidi “pöördtrummelahjud”). Madalmaad taotlesid lepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamist ja palusid komisjonil otsustada, et see meede ei kujuta endast riigiabi lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna tegemist on asjakohase kompensatsiooniga kohustuse eest osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses. Juhtum registreeriti abimeetmena nr. N 43/2003. |
| --- | --- |

(1)

7. jaanuari 2003. aasta kirjas (registreeritud 10. jaanuaril 2003 numbri all A/30189) teatasid Madalmaad tegevusabi andmisest AVR Nutsbedrijf Gevaarlijk Afval BV’le (edaspidi “AVR Nuts”) Madalmaades kõrvaldamisele määratud ohtlike jäätmete käitlemiseks. Suurem osa sellest abist oli selliste jäätmete põletamiseks kahes pöördtrummelahjus (edaspidi “pöördtrummelahjud”). Madalmaad taotlesid lepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamist ja palusid komisjonil otsustada, et see meede ei kujuta endast riigiabi lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna tegemist on asjakohase kompensatsiooniga kohustuse eest osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses. Juhtum registreeriti abimeetmena nr. N 43/2003.

| (2) | 7. veebruari 2003. aasta (viitenumbriga D/50847) ja 22. aprilli 2003. aasta (viitenumbriga D/52566) kirjades palus komisjon täiendavat teavet. Madalmaad esitasid täiendava teabe 24. märtsi 2003. aasta (registreeritud 28. märtsil numbri all A/32279) ja 19. juuni 2003. aasta (registreeritud 25. juunil numbri all A/34394) kirjades. Madalmaade esindajad ja komisjoni talitused pidasid 21. mail 2003 koosoleku. Kaks konkurenti esitasid 2. mai 2003. aasta kirjas (registreeritud 5. mail 2003 numbri all A/33155) ühiskaebuse abi vastu. 20. mai 2003. aasta kirjas (registreeritud samal päeval numbri all A/33548) teatasid nad komisjonile, et selle kaebusega ühines neist ühe tütarettevõtja. |
| --- | --- |

(2)

7. veebruari 2003. aasta (viitenumbriga D/50847) ja 22. aprilli 2003. aasta (viitenumbriga D/52566) kirjades palus komisjon täiendavat teavet. Madalmaad esitasid täiendava teabe 24. märtsi 2003. aasta (registreeritud 28. märtsil numbri all A/32279) ja 19. juuni 2003. aasta (registreeritud 25. juunil numbri all A/34394) kirjades. Madalmaade esindajad ja komisjoni talitused pidasid 21. mail 2003 koosoleku. Kaks konkurenti esitasid 2. mai 2003. aasta kirjas (registreeritud 5. mail 2003 numbri all A/33155) ühiskaebuse abi vastu. 20. mai 2003. aasta kirjas (registreeritud samal päeval numbri all A/33548) teatasid nad komisjonile, et selle kaebusega ühines neist ühe tütarettevõtja.

| (3) | 24. juuni 2003. aasta otsusega C(2003) 1763 algatas komisjon lepingu artiklis 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse seoses väljakuulutatud meetmega. Juhtum registreeriti abimeetmena nr. C 43/2003. Otsus edastati Madalmaadele 26. juuni 2003. aasta kirjaga (viitenumber D/230250). See otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas20. augustil 2003. (2) Komisjonile esitasid märkusi neli huvitatud isikut (registreeritud numbrite all A/36309, A/36463, A/36645, A/36679, A/36870, A/37077, A/37480 ja A/37569), nende hulgas ka üks kahest konkurendist, kes mais kaebuse esitas. See kaebus esitati ka ühe teise ettevõtte nimel, mis on osa kontsernist, kuhu kuulub üks kahest algselt kaebuse esitanud konkurendist (edaspidi nimetatakse neid nelja üksust koos “kaks ühiselt tegutsevat konkurenti”). Komisjon saatis need märkused Madalmaadele edasi 1. oktoobri (viitenumber D/56129), 29. oktoobri (viitenumber D/56898), 7. novembri (viitenumber D/57120) ja 12. novembri (viitenumber D/57185) 2003. aasta kirjadega. Nendes kirjades esitas komisjon ka mitmeid teisi küsimusi. |
| --- | --- |

(3)

24. juuni 2003. aasta otsusega C(2003) 1763 algatas komisjon lepingu artiklis 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse seoses väljakuulutatud meetmega. Juhtum registreeriti abimeetmena nr. C 43/2003. Otsus edastati Madalmaadele 26. juuni 2003. aasta kirjaga (viitenumber D/230250). See otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas20. augustil 2003. (2) Komisjonile esitasid märkusi neli huvitatud isikut (registreeritud numbrite all A/36309, A/36463, A/36645, A/36679, A/36870, A/37077, A/37480 ja A/37569), nende hulgas ka üks kahest konkurendist, kes mais kaebuse esitas. See kaebus esitati ka ühe teise ettevõtte nimel, mis on osa kontsernist, kuhu kuulub üks kahest algselt kaebuse esitanud konkurendist (edaspidi nimetatakse neid nelja üksust koos “kaks ühiselt tegutsevat konkurenti”). Komisjon saatis need märkused Madalmaadele edasi 1. oktoobri (viitenumber D/56129), 29. oktoobri (viitenumber D/56898), 7. novembri (viitenumber D/57120) ja 12. novembri (viitenumber D/57185) 2003. aasta kirjadega. Nendes kirjades esitas komisjon ka mitmeid teisi küsimusi.

| (4) | 13. augusti 2003. aasta kirjas (registreeritud 14. augustil 2003 numbri all A/35706) andsid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti komisjonile teada, et osa abist on AVR Nuts’ile välja makstud ja palusid komisjonil nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr. 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) artikli 11 põhjal vastu võtta otsused, et anda Madalmaadele korraldus peatada edasised maksed ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõuda. Komisjoni palvel 20. augustist 2003. (kiri viitenumbriga D/55321) kinnitasid Madalmaad 25. septembri 2003. aasta (registreeritud 30. septembril 2003 numbri all A/36690) kirjas, et abi, millest teatati, on 2002. aasta ja 2003. aasta esimese kvartali eest AVR Nuts’ile välja makstud. 20. oktoobri 2003. aasta kirjaga (viitenumber D/56735) teatas komisjon kahele ühiselt tegutsevale konkurendile, et tal ei ole kavas taotletud otsuseid vastu võtta. Kaks ühiselt tegutsevat konkurenti kordasid oma palvet tungivalt 14. novembri 2003. aasta kirjas (registreeritud 17. novembril 2003 numbri all A/37909) ja 1. detsembri 2003. aasta kirjas (registreeritud 2. detsembril 2003 numbri all A/38325). See viimane kiri edastati tegelikult samaaegselt komisjoni vastusega 24. novembrist 2003 (viitenumbriga D/57541), milles komisjon oma seisukohta kinnitas. |
| --- | --- |

(4)

13. augusti 2003. aasta kirjas (registreeritud 14. augustil 2003 numbri all A/35706) andsid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti komisjonile teada, et osa abist on AVR Nuts’ile välja makstud ja palusid komisjonil nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr. 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) artikli 11 põhjal vastu võtta otsused, et anda Madalmaadele korraldus peatada edasised maksed ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõuda. Komisjoni palvel 20. augustist 2003. (kiri viitenumbriga D/55321) kinnitasid Madalmaad 25. septembri 2003. aasta (registreeritud 30. septembril 2003 numbri all A/36690) kirjas, et abi, millest teatati, on 2002. aasta ja 2003. aasta esimese kvartali eest AVR Nuts’ile välja makstud. 20. oktoobri 2003. aasta kirjaga (viitenumber D/56735) teatas komisjon kahele ühiselt tegutsevale konkurendile, et tal ei ole kavas taotletud otsuseid vastu võtta. Kaks ühiselt tegutsevat konkurenti kordasid oma palvet tungivalt 14. novembri 2003. aasta kirjas (registreeritud 17. novembril 2003 numbri all A/37909) ja 1. detsembri 2003. aasta kirjas (registreeritud 2. detsembril 2003 numbri all A/38325). See viimane kiri edastati tegelikult samaaegselt komisjoni vastusega 24. novembrist 2003 (viitenumbriga D/57541), milles komisjon oma seisukohta kinnitas.

| (5) | Pärast edasilükkamistaotlust (14. juuli 2003. aasta kiri, registreeritud 18. juulil 2003 numbri all A/35109 ja 29. oktoobri 2003. aasta kiri, registreeritud 5. novembril 2003 numbri all A/37568), mis rahuldati 23. juuli 2003. aasta kirjas (viitenumber D/54737), esitasid Madalmaad 18. detsembri 2003. aasta kirjas (registreeritud 8. jaanuaril 2004 numbri all A/30088) märkusi seoses komisjoni otsusega. Madalmaad esitasid märkusi seoses huvitatud isikutelt saadud märkustega 23. detsembri 2003. aasta (registreeritud 8. jaanuaril 2004 numbri all A/30090), 23. jaanuari 2004. aasta (registreeritud 29. jaanuaril 2004 numbri all A/30621), 25. veebruari 2004. aasta (registreeritud 27. veebruaril 2004 numbri all A/31451) ja 23. aprilli 2004. aasta (registreeritud 30. aprillil 2004 numbri all A/33118) kirjades. Kahes viimases kirjas teavitasid Madalmaad komisjoni ka arengust AVR Nuts’is. Kuna kasvav puudujääk oleks nõudnud järjest suuremaid abisummasid, otsustati üks kahest pöördtrummelahjust alates 1. juulist 2004 sulgeda. Teise pöördtrummelahju võimalik sulgemine oli veel kaalumisel. Ilmnes, et algne abileping sisaldas sätteid, mille põhjal Madalmaad hüvitaksid sulgemiskulud teatavas ulatuses. |
| --- | --- |

(5)

Pärast edasilükkamistaotlust (14. juuli 2003. aasta kiri, registreeritud 18. juulil 2003 numbri all A/35109 ja 29. oktoobri 2003. aasta kiri, registreeritud 5. novembril 2003 numbri all A/37568), mis rahuldati 23. juuli 2003. aasta kirjas (viitenumber D/54737), esitasid Madalmaad 18. detsembri 2003. aasta kirjas (registreeritud 8. jaanuaril 2004 numbri all A/30088) märkusi seoses komisjoni otsusega. Madalmaad esitasid märkusi seoses huvitatud isikutelt saadud märkustega 23. detsembri 2003. aasta (registreeritud 8. jaanuaril 2004 numbri all A/30090), 23. jaanuari 2004. aasta (registreeritud 29. jaanuaril 2004 numbri all A/30621), 25. veebruari 2004. aasta (registreeritud 27. veebruaril 2004 numbri all A/31451) ja 23. aprilli 2004. aasta (registreeritud 30. aprillil 2004 numbri all A/33118) kirjades. Kahes viimases kirjas teavitasid Madalmaad komisjoni ka arengust AVR Nuts’is. Kuna kasvav puudujääk oleks nõudnud järjest suuremaid abisummasid, otsustati üks kahest pöördtrummelahjust alates 1. juulist 2004 sulgeda. Teise pöördtrummelahju võimalik sulgemine oli veel kaalumisel. Ilmnes, et algne abileping sisaldas sätteid, mille põhjal Madalmaad hüvitaksid sulgemiskulud teatavas ulatuses.

| (6) | Toetudes uuele teabele, võttis komisjon 17. juulil 2004 vastu lõpliku otsuse C(2004) 2640, et laiendada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlust pöördtrummelahjude (võimaliku) sulgemise kulude hüvitamisele. See otsus edastati 16. juulil 2004 Madalmaadele, kes taotlesid tähtaja pikendamist, et esitada selle otsuse kohta märkusi, ja samuti selleks, et pidada koosolek, kus arutatakse toimuvat arengut (30. juuli 2004. aasta kiri, registreeritud 4. augustil 2004 numbri all A/35996). 23. augustil 2004 toimus Madalmaade ja komisjoni esindajate koosolek. 26. augustil 2004 toimus teine komisjoni talituste ja kahe ühiselt tegutseva konkurendi koosolek. See advokaadibüroo esindas veel ühte konkurenti. Madalmaad esitasid komisjoni otsuse kohta märkusi 10. septembri 2004. aasta kirjas (registreeritud 17. septembril 2004 numbri all A/36999). Komisjon palus 30. septembri 2004. aasta kirjas (viitenumbriga D/56902) lisateavet, mille Madalmaad edastasid 22. oktoobri 2004. aasta kirjas (registreeritud 27. oktoobril 2004 numbri all A/38271). Selles kirjas kinnitasid Madalmaad, et abisaajale maksti välja edasine toetus ülejäänud 2003. aastaks, 2004. aasta kolmeks esimeseks kvartaliks ja ühe seadme sulgemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Toetudes uuele teabele, võttis komisjon 17. juulil 2004 vastu lõpliku otsuse C(2004) 2640, et laiendada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlust pöördtrummelahjude (võimaliku) sulgemise kulude hüvitamisele. See otsus edastati 16. juulil 2004 Madalmaadele, kes taotlesid tähtaja pikendamist, et esitada selle otsuse kohta märkusi, ja samuti selleks, et pidada koosolek, kus arutatakse toimuvat arengut (30. juuli 2004. aasta kiri, registreeritud 4. augustil 2004 numbri all A/35996). 23. augustil 2004 toimus Madalmaade ja komisjoni esindajate koosolek. 26. augustil 2004 toimus teine komisjoni talituste ja kahe ühiselt tegutseva konkurendi koosolek. See advokaadibüroo esindas veel ühte konkurenti. Madalmaad esitasid komisjoni otsuse kohta märkusi 10. septembri 2004. aasta kirjas (registreeritud 17. septembril 2004 numbri all A/36999). Komisjon palus 30. septembri 2004. aasta kirjas (viitenumbriga D/56902) lisateavet, mille Madalmaad edastasid 22. oktoobri 2004. aasta kirjas (registreeritud 27. oktoobril 2004 numbri all A/38271). Selles kirjas kinnitasid Madalmaad, et abisaajale maksti välja edasine toetus ülejäänud 2003. aastaks, 2004. aasta kolmeks esimeseks kvartaliks ja ühe seadme sulgemiseks.

| (7) | Otsus menetluse laiendamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas9. oktoobril 2004. (4) Komisjonile esitasid märkusi kaks ühiselt tegutsevat konkurenti (16. ja 19. novembri 2004. aasta kirjad, registreeritud numbrite all A/38860 ja A/38978). Komisjon saatis need märkused Madalmaadele 22. novembri 2004. aasta kirjas (viitenumber D/58307). Madalmaad esitasid märkusi nende märkuste kohta ning vastasid komisjoni küsimustele 22. detsembri 2004. aasta kirjas (registreeritud 5. jaanuaril 2005 numbri all A/30171) ja 12. jaanuari 2005. aasta kirjas (registreeritud 17. jaanuaril 2005 numbri all A/30525). Nendes kirjades teatasid Madalmaad komisjonile otsusest ka teine ahi sulgeda ja vastavast sulgemiskulude hüvitamisest. |
| --- | --- |

(7)

Otsus menetluse laiendamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas9. oktoobril 2004. (4) Komisjonile esitasid märkusi kaks ühiselt tegutsevat konkurenti (16. ja 19. novembri 2004. aasta kirjad, registreeritud numbrite all A/38860 ja A/38978). Komisjon saatis need märkused Madalmaadele 22. novembri 2004. aasta kirjas (viitenumber D/58307). Madalmaad esitasid märkusi nende märkuste kohta ning vastasid komisjoni küsimustele 22. detsembri 2004. aasta kirjas (registreeritud 5. jaanuaril 2005 numbri all A/30171) ja 12. jaanuari 2005. aasta kirjas (registreeritud 17. jaanuaril 2005 numbri all A/30525). Nendes kirjades teatasid Madalmaad komisjonile otsusest ka teine ahi sulgeda ja vastavast sulgemiskulude hüvitamisest.

| (8) | Lõpuks kinnitasid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti oma vastuseisu abile 25. aprilli 2005. aasta kirjas (registreeritud samal päeval numbri all A/33476) ja 2. mai 2005. aasta kirjas (registreeritud 12. mail 2005 numbri all A/33884). Pärast neid kirju toimus 26. mail 2005 veel üks komisjoni talituste ja kahe ühiselt tegutseva konkurendi koosolek. Teisel korral esindas advokaadibüroo ka sama kolmandat konkurenti (edaspidi nimetatakse seda konkurenti ja kahte ülejäänud konkurenti koos “kolm ühiselt tegutsevat konkurenti”). Sellel koosolekul esitati dokument, mis osutas, et AVR Nuts’ile oli makstud edasine abi 2004. aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Lõpuks kinnitasid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti oma vastuseisu abile 25. aprilli 2005. aasta kirjas (registreeritud samal päeval numbri all A/33476) ja 2. mai 2005. aasta kirjas (registreeritud 12. mail 2005 numbri all A/33884). Pärast neid kirju toimus 26. mail 2005 veel üks komisjoni talituste ja kahe ühiselt tegutseva konkurendi koosolek. Teisel korral esindas advokaadibüroo ka sama kolmandat konkurenti (edaspidi nimetatakse seda konkurenti ja kahte ülejäänud konkurenti koos “kolm ühiselt tegutsevat konkurenti”). Sellel koosolekul esitati dokument, mis osutas, et AVR Nuts’ile oli makstud edasine abi 2004. aastaks.

2   ASJAOMASE MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1   Taust ja eesmärk

| (9) | Nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete kohta) (5) artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et “liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv jäätmekõrvaldamisrajatiste võrgustik, võttes arvesse parimat võimalikku tehnoloogiat, mis ei põhjusta liigseid kulutusi. Selline võrgustik peab tagama ühenduse kui terviku sõltumatuse jäätmete kõrvaldamise valdkonnas ning võimaldama liikmesriikidel omaette seda eesmärki püüelda, arvestades geograafilisi tingimusi ning vajadust spetsiaalsete rajatiste järele teatud jäätmeliikidega seoses”. Sama direktiivi artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et “võrgustik peab ka võimaldama jäätmete kõrvaldamist lähimas sobivas rajatises sobivaima meetodi ja tehnoloogia abil, et tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase”. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete kohta) (5) artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et “liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv jäätmekõrvaldamisrajatiste võrgustik, võttes arvesse parimat võimalikku tehnoloogiat, mis ei põhjusta liigseid kulutusi. Selline võrgustik peab tagama ühenduse kui terviku sõltumatuse jäätmete kõrvaldamise valdkonnas ning võimaldama liikmesriikidel omaette seda eesmärki püüelda, arvestades geograafilisi tingimusi ning vajadust spetsiaalsete rajatiste järele teatud jäätmeliikidega seoses”. Sama direktiivi artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et “võrgustik peab ka võimaldama jäätmete kõrvaldamist lähimas sobivas rajatises sobivaima meetodi ja tehnoloogia abil, et tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase”.

| (10) | 1990-ndate aastate algul võeti Madalmaades neid eesmärke silmas pidades kasutusele spetsiaalne jäätmete hoidla (edaspidi “C2 liiki jäätmete hoidla”) ja pöördtrummelahjud. C2 liiki jäätmete hoidlat kasutatakse ohtlike jäätmete nõuetekohaseks kõrvaldamiseks, mida ei saa põletada (edaspidi “C2 liiki jäätmed”). Pöördtrummelahjusid kasutatakse ohtlike jäätmete, mida hoolimata nende madalast kütteväärtusest siiski põletamise teel saab töödelda (6) (edaspidi “pöördtrummelahju jäätmed”) nõuetekohaseks kõrvaldamiseks. Selliseks põletamiseks on vajalik lisasüütamine ja praktikas on kõige kuluefektiivsemaks kütteaineks kõrge kütteväärtusega ohtlikud jäätmed. |
| --- | --- |

(10)

1990-ndate aastate algul võeti Madalmaades neid eesmärke silmas pidades kasutusele spetsiaalne jäätmete hoidla (edaspidi “C2 liiki jäätmete hoidla”) ja pöördtrummelahjud. C2 liiki jäätmete hoidlat kasutatakse ohtlike jäätmete nõuetekohaseks kõrvaldamiseks, mida ei saa põletada (edaspidi “C2 liiki jäätmed”). Pöördtrummelahjusid kasutatakse ohtlike jäätmete, mida hoolimata nende madalast kütteväärtusest siiski põletamise teel saab töödelda (6) (edaspidi “pöördtrummelahju jäätmed”) nõuetekohaseks kõrvaldamiseks. Selliseks põletamiseks on vajalik lisasüütamine ja praktikas on kõige kuluefektiivsemaks kütteaineks kõrge kütteväärtusega ohtlikud jäätmed.

| (11) | Liikmesriigid võivad vastavalt direktiivi 75/442/EÜ artikli 8 lõikele 3 ja nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr. 259/93 (jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral) (7) artikli 4 lõikele 3 “kõrvaldamiseks määratud jäätmete” väljaveo keelata. Alles pärast erinevate kontrollide teostamist tohib niisuguseid jäätmeid teisaldada. Samuti ei tohi liikmesriigid “taaskasutamiseks määratud jäätmete” väljavedu teistesse liikmesriikidesse üldiselt keelata. (8) Mõisted “kõrvaldamiseks määratud jäätmed” ja “taaskasutamiseks määratud jäätmed” on Euroopa Ühenduste Kohtu erinevates kohtuotsustes lahti seletatud. (9) Selle tulemusena tuleb võrreldes Madalmaade seni kasutatud tõlgendusega vaadelda “kõrvaldamiseks määratud jäätmetena” väiksemat kogust ohtlikke jäätmeid, seega enamik jäätmeid kuulub “taaskasutamiseks määratud jäätmete” hulka. See eristus ei sõltu jäätmete kütteväärtusest, vaid pigem jäätmekäitlusseadme esmasest otstarbest ja jäätmete liigist. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid võivad vastavalt direktiivi 75/442/EÜ artikli 8 lõikele 3 ja nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr. 259/93 (jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral) (7) artikli 4 lõikele 3 “kõrvaldamiseks määratud jäätmete” väljaveo keelata. Alles pärast erinevate kontrollide teostamist tohib niisuguseid jäätmeid teisaldada. Samuti ei tohi liikmesriigid “taaskasutamiseks määratud jäätmete” väljavedu teistesse liikmesriikidesse üldiselt keelata. (8) Mõisted “kõrvaldamiseks määratud jäätmed” ja “taaskasutamiseks määratud jäätmed” on Euroopa Ühenduste Kohtu erinevates kohtuotsustes lahti seletatud. (9) Selle tulemusena tuleb võrreldes Madalmaade seni kasutatud tõlgendusega vaadelda “kõrvaldamiseks määratud jäätmetena” väiksemat kogust ohtlikke jäätmeid, seega enamik jäätmeid kuulub “taaskasutamiseks määratud jäätmete” hulka. See eristus ei sõltu jäätmete kütteväärtusest, vaid pigem jäätmekäitlusseadme esmasest otstarbest ja jäätmete liigist.

| (12) | C2 liiki jäätmeid ja ahjujäätmeid toimetavad kohale ettevõtted kõikidest majandussektoritest. Olulised sektorid on muu hulgas metallisektor, äri- ja valitsusasutused, (nafta-) keemiasektor, transport ja mäetööstus. Suurema osa jäätmetest toovad kohale selleks spetsialiseerunud vahendajad, kelle teenuste skaala juba sisaldab eri liiki jäätmeid: C2 liiki jäätmeid ja ahjujäätmeid, muid ohtlikke jäätmeid ning ohutuid jäätmeid. Need teenused on enamasti seotud kohaga, kus jäätmeid toodetakse, kuid spetsiifilisemat liiki jäätmeid transporditakse ka pikemate distantside taha. Mitmed suured tööstuslikud jäätmekäitlusettevõtted on rahvusvahelised ettevõtted, kellel on kontorid mitmes riigis. |
| --- | --- |

(12)

C2 liiki jäätmeid ja ahjujäätmeid toimetavad kohale ettevõtted kõikidest majandussektoritest. Olulised sektorid on muu hulgas metallisektor, äri- ja valitsusasutused, (nafta-) keemiasektor, transport ja mäetööstus. Suurema osa jäätmetest toovad kohale selleks spetsialiseerunud vahendajad, kelle teenuste skaala juba sisaldab eri liiki jäätmeid: C2 liiki jäätmeid ja ahjujäätmeid, muid ohtlikke jäätmeid ning ohutuid jäätmeid. Need teenused on enamasti seotud kohaga, kus jäätmeid toodetakse, kuid spetsiifilisemat liiki jäätmeid transporditakse ka pikemate distantside taha. Mitmed suured tööstuslikud jäätmekäitlusettevõtted on rahvusvahelised ettevõtted, kellel on kontorid mitmes riigis.

| (13) | Viimastel aastatel on võimalused ohtlike jäätmete taaskasutuseks edasi arenenud. Järjest suuremaid koguseid kasutatakse tsemenditööstuses (eelkõige Belgias) või suletud kaevanduste täitmiseks (eelkõige Saksamaal). “Kõrvaldamiseks määratud jäätmete” täpne määratlemine Euroopa Kohtu poolt on soodustanud seda arengut. Samal ajal on tootjad tootmise käigus tekkivate jäätmete kogust suutnud vähendada. Seaduslikes piirides ja teataval määral võivad tootjad osa jäätmetest segada vähemohtlike jäätmetega, mis võimaldab odavamat kõrvaldamist või taaskasutamist. Seeläbi vähenes pöördtrummelahju jäätmete kogus 80 000-100 000 tonnilt 1995. aastal umbes 34 000 tonnini 2002. aastal, mis on loodetust parem näitaja võrreldes 2002. aastaks kavandatud 38 500 tonniga. 2004. aasta keskel hindas AVR Nuts, et talle pakutakse ainult 16 000 tonni pöördtrummelahju jäätmeid aastas. (10) C2 liiki jäätmete hulk vähenes umbes 6 000 tonnilt 2000. aastal umbes 4 000 tonnini 2002. aastal. Madalmaades toodetud ohtlike jäätmete väljavedu suurenes umbes 36 000 tonnini, millest umbes 4 000 tonni on pöördtrummelahju jäätmed. Seepärast on jäätmekõrvaldamisseadmetes tekkinud vaba võimsust. Sama suundumust võib täheldada ka mujal, näiteks Suurbritannias, Saksamaal ja Belgias. |
| --- | --- |

(13)

Viimastel aastatel on võimalused ohtlike jäätmete taaskasutuseks edasi arenenud. Järjest suuremaid koguseid kasutatakse tsemenditööstuses (eelkõige Belgias) või suletud kaevanduste täitmiseks (eelkõige Saksamaal). “Kõrvaldamiseks määratud jäätmete” täpne määratlemine Euroopa Kohtu poolt on soodustanud seda arengut. Samal ajal on tootjad tootmise käigus tekkivate jäätmete kogust suutnud vähendada. Seaduslikes piirides ja teataval määral võivad tootjad osa jäätmetest segada vähemohtlike jäätmetega, mis võimaldab odavamat kõrvaldamist või taaskasutamist. Seeläbi vähenes pöördtrummelahju jäätmete kogus 80 000-100 000 tonnilt 1995. aastal umbes 34 000 tonnini 2002. aastal, mis on loodetust parem näitaja võrreldes 2002. aastaks kavandatud 38 500 tonniga. 2004. aasta keskel hindas AVR Nuts, et talle pakutakse ainult 16 000 tonni pöördtrummelahju jäätmeid aastas. (10) C2 liiki jäätmete hulk vähenes umbes 6 000 tonnilt 2000. aastal umbes 4 000 tonnini 2002. aastal. Madalmaades toodetud ohtlike jäätmete väljavedu suurenes umbes 36 000 tonnini, millest umbes 4 000 tonni on pöördtrummelahju jäätmed. Seepärast on jäätmekõrvaldamisseadmetes tekkinud vaba võimsust. Sama suundumust võib täheldada ka mujal, näiteks Suurbritannias, Saksamaal ja Belgias.

2.2   Soodustatud isik

| (14) | C2 liiki jäätmete hoidla ja erinevad pöördtrummelahjud olid algselt loodud jäätmekäitluskeskuse Chemie CV (edaspidi “AVR Chemie”) poolt, kus riigi osalus on 30% ja Holding AVR Bedrijven NV (edaspidi “AVR Holding” või lühidalt “AVR”) osalus on 70%. AVR on Madalmaade jäätmeturul peamine turujõud. Praegu on AVR’i 100% omanik Rotterdami kohalik omavalitsus, kuid kes on hiljuti teatanud oma kavatsusest müüa osalus AVR’is maha. Alates 1990-ndate aastate keskpaigast jäi AVR Chemie kahjumisse (10,9 miljonit eurot 2000. aastal ja 7,2 miljonit eurot 2001. aastal). Seepärast tahtis AVR sulgeda need kolm pöördtrummelahju, mis tal sellel ajahetkel töötasid. Madalmaad saavutasid aga siiski kokkuleppe ümberkorraldamise suhtes. AVR Chemie jagati kaheks. AVR Nuts asutati selleks, et pärast ühe pöördtrummelahju sulgemist jätkata C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete töötlemist. AVR-Industrial Waste Services Rotterdam BV (edaspidi “AVR IW”) asutati ülejäänud tegevuseks (ohtlike) jäätmete turgudel, kus AVR oma ärilistel põhjustel soovis aktiivset äritegevust jätkata. Mõlemad ettevõtted kuuluvad täielikult AVR’ile. AVR Chemie ainus tegevus on hoonete rentimine AVR Nuts’ile. AVR Nuts ja AVR IW teevad tihedat koostööd. Teenuslepingus on sätestatud, et enamiku AVR Nuts’i juhtimis- ja kommertsülesandeid täidab AVR IW. |
| --- | --- |

(14)

C2 liiki jäätmete hoidla ja erinevad pöördtrummelahjud olid algselt loodud jäätmekäitluskeskuse Chemie CV (edaspidi “AVR Chemie”) poolt, kus riigi osalus on 30% ja Holding AVR Bedrijven NV (edaspidi “AVR Holding” või lühidalt “AVR”) osalus on 70%. AVR on Madalmaade jäätmeturul peamine turujõud. Praegu on AVR’i 100% omanik Rotterdami kohalik omavalitsus, kuid kes on hiljuti teatanud oma kavatsusest müüa osalus AVR’is maha. Alates 1990-ndate aastate keskpaigast jäi AVR Chemie kahjumisse (10,9 miljonit eurot 2000. aastal ja 7,2 miljonit eurot 2001. aastal). Seepärast tahtis AVR sulgeda need kolm pöördtrummelahju, mis tal sellel ajahetkel töötasid. Madalmaad saavutasid aga siiski kokkuleppe ümberkorraldamise suhtes. AVR Chemie jagati kaheks. AVR Nuts asutati selleks, et pärast ühe pöördtrummelahju sulgemist jätkata C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete töötlemist. AVR-Industrial Waste Services Rotterdam BV (edaspidi “AVR IW”) asutati ülejäänud tegevuseks (ohtlike) jäätmete turgudel, kus AVR oma ärilistel põhjustel soovis aktiivset äritegevust jätkata. Mõlemad ettevõtted kuuluvad täielikult AVR’ile. AVR Chemie ainus tegevus on hoonete rentimine AVR Nuts’ile. AVR Nuts ja AVR IW teevad tihedat koostööd. Teenuslepingus on sätestatud, et enamiku AVR Nuts’i juhtimis- ja kommertsülesandeid täidab AVR IW.

| (15) | AVR’il on luba kahe pöördtrummelahju jaoks, mille võimsus on 100 000 tonni ohtlikke jäätmeid aastas. Teoreetiliselt moodustab lubatud võimsusest tegelik võimsus 80-85%. AVR töötles 2001. aastal 84 880 tonni ohtlikke jäätmeid (pöördtrummelahju jäätmed ja muu), 2002. aastal 81 274 tonni ja 2003. aastal 78 297 tonni. Pöördtrummelahju jäätmete põletamisel on kütteaineks vaja enam-vähem sama kogust muid ohtlikke jäätmeid. Pöördtrummelahjudes tegelikult töödeldud jäätmete kogus oli 2002. aastal hinnanguliselt 19 000 tonni ja 2003. aastal 23 000 tonni. Teatud liiki pöördtrummelahju jäätmeid on võimalik töödelda ka majapidamisjäätmete põletamisseadmetes, mis töötavad madalal põletamistemperatuuril. |
| --- | --- |

(15)

AVR’il on luba kahe pöördtrummelahju jaoks, mille võimsus on 100 000 tonni ohtlikke jäätmeid aastas. Teoreetiliselt moodustab lubatud võimsusest tegelik võimsus 80-85%. AVR töötles 2001. aastal 84 880 tonni ohtlikke jäätmeid (pöördtrummelahju jäätmed ja muu), 2002. aastal 81 274 tonni ja 2003. aastal 78 297 tonni. Pöördtrummelahju jäätmete põletamisel on kütteaineks vaja enam-vähem sama kogust muid ohtlikke jäätmeid. Pöördtrummelahjudes tegelikult töödeldud jäätmete kogus oli 2002. aastal hinnanguliselt 19 000 tonni ja 2003. aastal 23 000 tonni. Teatud liiki pöördtrummelahju jäätmeid on võimalik töödelda ka majapidamisjäätmete põletamisseadmetes, mis töötavad madalal põletamistemperatuuril.

| (16) | AVR Nuts on kohustatud pidama eraldi raamatupidamist vastavalt komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivile 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta. (11) |
| --- | --- |

(16)

AVR Nuts on kohustatud pidama eraldi raamatupidamist vastavalt komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivile 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta. (11)

2.3   Abi

2.3.1   Tegevuspuudujääk

| (17) | Abi ja abikõlblikke tegevusvaldkondi kirjeldatakse elamuehituse, ruumilise planeerimise ja keskkonnaministri 3. juuli 2002. aasta kontsessiooniotsuses ja Madalmaade, AVR Holding'i, AVR Nuts'i, AVR IW teiste tütarettevõtete vahelises kontsessioonilepingus, mis allkirjastati 10. juulil 2002. aastal. Selle otsuse alusel annab riik “AVR Nuts'ile ainuõiguse kasutada viie aasta jooksul C2 liiki jäätmete hoidlat ja töödelda ohtlikke jäätmeid pöördtrummelahjudes koos kohustusega pakkuda C2 liiki jäätmete hoidlat ja ohtlike jäätmete töötlemist pöördtrummelahjudes avalikkusele üldist majandushuvi pakkuva teenusena mõistlikel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning ühiskondlikult vastuvõetavate tariifidega, arvestades tingimusi ja sätteid, mis on sätestatud kontsessioonilepingus”. See leping sätestab üksikasjalikult AVR Nuts'i tegevuse tingimused. Leping kehtib alates 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006. |
| --- | --- |

(17)

Abi ja abikõlblikke tegevusvaldkondi kirjeldatakse elamuehituse, ruumilise planeerimise ja keskkonnaministri 3. juuli 2002. aasta kontsessiooniotsuses ja Madalmaade, AVR Holding'i, AVR Nuts'i, AVR IW teiste tütarettevõtete vahelises kontsessioonilepingus, mis allkirjastati 10. juulil 2002. aastal. Selle otsuse alusel annab riik “AVR Nuts'ile ainuõiguse kasutada viie aasta jooksul C2 liiki jäätmete hoidlat ja töödelda ohtlikke jäätmeid pöördtrummelahjudes koos kohustusega pakkuda C2 liiki jäätmete hoidlat ja ohtlike jäätmete töötlemist pöördtrummelahjudes avalikkusele üldist majandushuvi pakkuva teenusena mõistlikel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning ühiskondlikult vastuvõetavate tariifidega, arvestades tingimusi ja sätteid, mis on sätestatud kontsessioonilepingus”. See leping sätestab üksikasjalikult AVR Nuts'i tegevuse tingimused. Leping kehtib alates 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006.

| (18) | Abi antakse 100% ulatuses hinnanguliselt tegevuspuudujäägilt, mille sõltumatu audiitor arvutab välja kindla metoodika põhjal. Juhul kui tuvastatakse tegevusülejääk, kasutatakse sellest 70% eelmistel aastatel antud abi tagasimaksmiseks. Hinnanguline tegevuspuudujääk oli 1,5 miljonit eurot 2002. aastal ja 2,8 miljonit eurot 2003. aastal. Selle määruse I lisas tuuakse ära kõnealuse metoodika kokkuvõte ja selle rakendamine ajavahemikul 2002–2004. Suurem osa abist on seotud pöördtrummelahjudega. Näiteks oli C2 liiki jäätmete hoidla hinnanguline puudujääk 2003. aastal 370 000 eurot. |
| --- | --- |

(18)

Abi antakse 100% ulatuses hinnanguliselt tegevuspuudujäägilt, mille sõltumatu audiitor arvutab välja kindla metoodika põhjal. Juhul kui tuvastatakse tegevusülejääk, kasutatakse sellest 70% eelmistel aastatel antud abi tagasimaksmiseks. Hinnanguline tegevuspuudujääk oli 1,5 miljonit eurot 2002. aastal ja 2,8 miljonit eurot 2003. aastal. Selle määruse I lisas tuuakse ära kõnealuse metoodika kokkuvõte ja selle rakendamine ajavahemikul 2002–2004. Suurem osa abist on seotud pöördtrummelahjudega. Näiteks oli C2 liiki jäätmete hoidla hinnanguline puudujääk 2003. aastal 370 000 eurot.

| (19) | Vastavalt teenuslepingule teostab AVR IW suurema osa AVR Nuts'i haldus- ja tegevusülesannetest. Selle eest makstakse hüvitist, mis arvestatakse hinnangulise puudujäägi sisse, kasutades tegevuspõhist arvestussüsteemi. Praktikas tähendas see seda, et ajavahemikul 2002–2004 jaotati keskmiselt 30% AVR’i üldkuludest AVR Nuts'ile. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt teenuslepingule teostab AVR IW suurema osa AVR Nuts'i haldus- ja tegevusülesannetest. Selle eest makstakse hüvitist, mis arvestatakse hinnangulise puudujäägi sisse, kasutades tegevuspõhist arvestussüsteemi. Praktikas tähendas see seda, et ajavahemikul 2002–2004 jaotati keskmiselt 30% AVR’i üldkuludest AVR Nuts'ile.

| (20) | Esialgsesse eelarvesse on võetud täiendava kuluartiklina jäätmete omandamine, mille eest antakse AVR Nuts'ile abi ning mille ta omakorda edastab AVR IW’le. Võttes arvesse püsikulude suurt osa, peeti jäätmete omandamist vajalikuks, et maksimaalselt ära kasutada olemasolevat võimsust ja hoida tegevuskulud võimalikult madalad. Hinnangulised ja tegelikud kulud on esitatud 1. tabelis.
  1. tabel:
  Hinnangulised ja tegelikud omandamiskulud | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnangulised lisakulud | 514 000 | 532 000 | 550 000 |
| Hinnangulised tegevuse alustamise kulud – rahvusvaheline omandamine | 400 000 | 400 000 | – |
| Hinnangulised kulud kokku | 914 000 | 932 000 | 550 000 |
| Tegelikud kulud | 875 000 | 900 000 | 930 000 |

(20)

Esialgsesse eelarvesse on võetud täiendava kuluartiklina jäätmete omandamine, mille eest antakse AVR Nuts'ile abi ning mille ta omakorda edastab AVR IW’le. Võttes arvesse püsikulude suurt osa, peeti jäätmete omandamist vajalikuks, et maksimaalselt ära kasutada olemasolevat võimsust ja hoida tegevuskulud võimalikult madalad. Hinnangulised ja tegelikud kulud on esitatud 1. tabelis.

1. tabel:

Hinnangulised ja tegelikud omandamiskulud

2002

2003

2004

Hinnangulised lisakulud

514 000

532 000

550 000

Hinnangulised tegevuse alustamise kulud – rahvusvaheline omandamine

400 000

400 000

–

Hinnangulised kulud kokku

914 000

932 000

550 000

Tegelikud kulud

875 000

900 000

930 000

| (21) | Hinnanguliselt pidi puudujääk 2006. aastaks kasvama 3,8 miljoni euroni, kuid turu- ja äritegevuse tingimused osutusid loodetust raskemateks ning lootus nende paranemiseks oli samuti väike. Lisaks hinnangulisele puudujäägile oli ajavahemikul 2002–2003 AVR Nuts'i kahjum 12 miljonit eurot. Prognooside alusel eeldati 2004. aasta ja järgnevate aastate hinnangulise puudujäägi kasvu ning 2004. aasta hinnanguline puudujääk ulatus juba 8,898 miljoni euroni (12). Selles arvutuses võeti arvesse ka pöördtrummelahjude sulgemise otsust. |
| --- | --- |

(21)

Hinnanguliselt pidi puudujääk 2006. aastaks kasvama 3,8 miljoni euroni, kuid turu- ja äritegevuse tingimused osutusid loodetust raskemateks ning lootus nende paranemiseks oli samuti väike. Lisaks hinnangulisele puudujäägile oli ajavahemikul 2002–2003 AVR Nuts'i kahjum 12 miljonit eurot. Prognooside alusel eeldati 2004. aasta ja järgnevate aastate hinnangulise puudujäägi kasvu ning 2004. aasta hinnanguline puudujääk ulatus juba 8,898 miljoni euroni (12). Selles arvutuses võeti arvesse ka pöördtrummelahjude sulgemise otsust.

2.3.2   Sulgemiskulude hüvitamine

| (22) | Võttes arvesse kasvavat tegevusdefitsiiti, vaatasid Madalmaad (vaata punkte 5 ja 7) oma põhimõtted üle. 2003. aasta lõpus otsustati üks kahest pöördtrummelahjust alates 1. juulist 2004 sulgeda. 2004. aasta suvel otsustati sulgeda teine pöördtrummelahi alates 1. jaanuarist 2005. Ülejäänud aastate hinnangulised kahjumid C2 liiki jäätmete kogumisel olid ootuspäraselt väikesed. |
| --- | --- |

(22)

Võttes arvesse kasvavat tegevusdefitsiiti, vaatasid Madalmaad (vaata punkte 5 ja 7) oma põhimõtted üle. 2003. aasta lõpus otsustati üks kahest pöördtrummelahjust alates 1. juulist 2004 sulgeda. 2004. aasta suvel otsustati sulgeda teine pöördtrummelahi alates 1. jaanuarist 2005. Ülejäänud aastate hinnangulised kahjumid C2 liiki jäätmete kogumisel olid ootuspäraselt väikesed.

| (23) | Kontsessioonilepingu kohaselt peaks riik AVR’ile hüvitama nende investeeringute raamatupidamisliku jääkväärtuse, mis lepingu kehtivusajal riigi heakskiidul AVR Nuts’is tehti. Selle klausli varasema kasutamisega arvutasid Madalmaade ametivõimud esimese pöördtrummelahju sulgemiskulude hüvitiseks 8 670 108 eurot. See summa sisaldab erinevaid investeeringuid, mis kanti 50% ulatuses kuludesse, kui investeeringut kasutati mõlema pöördtrummelahju puhul ja 100% ulatuses kuludesse, kui investeering olid tehtud ainult selle pöördtrummelahju jaoks, mis suleti. Kogusumma koosneb 1,9 miljoni euro suurusest investeeringust tuleohutusse, 3,3 miljoni eurosest investeeringust homogeniseerimisseadmetesse, 1,5 miljoni euro suurusest investeeringust koksilehtrite vahetamisse ja 0,5 miljoni euro suurusest investeeringust trumliotsa ja Steffersoni rõnga soetamiseks. Teise pöördtrummelahju sulgemise puhul on seadmete ja materiaalse põhivara jääkväärtuse hüvitamiseks vaja 11 151 000 eurot. See summa sisaldab teist 50% riigi nõusolekul tehtud eespool osutatud investeeringute arvestuslikust jääkväärtusest ja 100% nende riigi nõusolekul tehtud investeeringute jääkväärtusest, mis tehti ainult teise pöördtrummelahju jaoks. Viimane sisaldab eelkõige investeeringut allesjäänud pöördtrummelahju tervikkontrolli, mis viidi läbi 2004. aastal. Selle kontrolliga kaasnesid kulud summas 3 273 000 eurot, mis oli kavandatust tunduvalt enam. See osutus ebaõnnestunud investeeringuks. |
| --- | --- |

(23)

Kontsessioonilepingu kohaselt peaks riik AVR’ile hüvitama nende investeeringute raamatupidamisliku jääkväärtuse, mis lepingu kehtivusajal riigi heakskiidul AVR Nuts’is tehti. Selle klausli varasema kasutamisega arvutasid Madalmaade ametivõimud esimese pöördtrummelahju sulgemiskulude hüvitiseks 8 670 108 eurot. See summa sisaldab erinevaid investeeringuid, mis kanti 50% ulatuses kuludesse, kui investeeringut kasutati mõlema pöördtrummelahju puhul ja 100% ulatuses kuludesse, kui investeering olid tehtud ainult selle pöördtrummelahju jaoks, mis suleti. Kogusumma koosneb 1,9 miljoni euro suurusest investeeringust tuleohutusse, 3,3 miljoni eurosest investeeringust homogeniseerimisseadmetesse, 1,5 miljoni euro suurusest investeeringust koksilehtrite vahetamisse ja 0,5 miljoni euro suurusest investeeringust trumliotsa ja Steffersoni rõnga soetamiseks. Teise pöördtrummelahju sulgemise puhul on seadmete ja materiaalse põhivara jääkväärtuse hüvitamiseks vaja 11 151 000 eurot. See summa sisaldab teist 50% riigi nõusolekul tehtud eespool osutatud investeeringute arvestuslikust jääkväärtusest ja 100% nende riigi nõusolekul tehtud investeeringute jääkväärtusest, mis tehti ainult teise pöördtrummelahju jaoks. Viimane sisaldab eelkõige investeeringut allesjäänud pöördtrummelahju tervikkontrolli, mis viidi läbi 2004. aastal. Selle kontrolliga kaasnesid kulud summas 3 273 000 eurot, mis oli kavandatust tunduvalt enam. See osutus ebaõnnestunud investeeringuks.

| (24) | Kuna Madalmaad olid kontsessioonilepinguga võtnud kohustuse eelarvepuudujäägid kuni 2006. aastani hüvitada, pidi riik AVR’iga läbi rääkima teise pöördtrummelahju sulgemise lisakulude hüvitamise alates 1. jaanuarist 2004. Seega sisaldab hüvitis järgmisi täiendavaid summasid:






  — | 1,75 miljonit eurot negatiivse mõju kõrvaldamiseks, mis kaasneb jäätmevoogude ümbersuunamisega 2004. aastal; |
| --- | --- | --- |

(24)

Kuna Madalmaad olid kontsessioonilepinguga võtnud kohustuse eelarvepuudujäägid kuni 2006. aastani hüvitada, pidi riik AVR’iga läbi rääkima teise pöördtrummelahju sulgemise lisakulude hüvitamise alates 1. jaanuarist 2004. Seega sisaldab hüvitis järgmisi täiendavaid summasid:

—

1,75 miljonit eurot negatiivse mõju kõrvaldamiseks, mis kaasneb jäätmevoogude ümbersuunamisega 2004. aastal;

| — | 5,843 miljonit eurot ajavahemiku 2005–2006 jooksvateks püsikuludeks, mis hõlmavad näiteks info- ja arvutitehnoloogia infrastruktuuri, kontoriruumi renti, turvalepinguid, ühiseid objekte (näiteks söökla) jne. AVR oli selleks summaks arvutanud 8,208 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

5,843 miljonit eurot ajavahemiku 2005–2006 jooksvateks püsikuludeks, mis hõlmavad näiteks info- ja arvutitehnoloogia infrastruktuuri, kontoriruumi renti, turvalepinguid, ühiseid objekte (näiteks söökla) jne. AVR oli selleks summaks arvutanud 8,208 miljonit eurot;

| — | 7,868 miljonit täiendavateks koondamiskuludeks, mis tekivad viimase pöördtrummelahju ennetähtaegsel sulgemisel. See summa on vahe pöördtrummelahju kohese sulgemise hinnanguliste koondamiskulude ja abilepingu lõpus hinnanguliste lõpetamiskulude vahel, nt kaks aastat hiljem. Lõplik summa põhineb hinnangutel, mis mõjutavad umbes 244 töötajat. Lisaks arvestatakse sellega, et enamikku töötajaid on võimalik äriühingu siseselt ümber paigutada; |
| --- | --- |

—

7,868 miljonit täiendavateks koondamiskuludeks, mis tekivad viimase pöördtrummelahju ennetähtaegsel sulgemisel. See summa on vahe pöördtrummelahju kohese sulgemise hinnanguliste koondamiskulude ja abilepingu lõpus hinnanguliste lõpetamiskulude vahel, nt kaks aastat hiljem. Lõplik summa põhineb hinnangutel, mis mõjutavad umbes 244 töötajat. Lisaks arvestatakse sellega, et enamikku töötajaid on võimalik äriühingu siseselt ümber paigutada;

| — | muud kulud, nt AVR-ettevõtete nende varade jääkväärtus, mis soetati teenuslepingus osutatud teenuste osutamiseks, ala haldamise kulud ja toetuse lõppemise kulud, mida AVR IW oleks saanud juhul, kui jäätmete põletamist oleks pöördtrummelahjudes jätkatud ka 2005. ja 2006. aastal, eelarvevälised sulgemiskulud ja mitmeaastaste lepingute väljaostmiskulud. AVR arvestas nende kulude kogusummaks 29,567 miljonit eurot, mis sisaldab näiteks 11,716 miljonit eurot AVR Nuts'i 2002. ja 2003. täiendava kahjumi eest. Läbirääkimiste käigus leppisid riik ja AVR kokku ainult 1,238 miljoni euro suuruses summas. |
| --- | --- |

—

muud kulud, nt AVR-ettevõtete nende varade jääkväärtus, mis soetati teenuslepingus osutatud teenuste osutamiseks, ala haldamise kulud ja toetuse lõppemise kulud, mida AVR IW oleks saanud juhul, kui jäätmete põletamist oleks pöördtrummelahjudes jätkatud ka 2005. ja 2006. aastal, eelarvevälised sulgemiskulud ja mitmeaastaste lepingute väljaostmiskulud. AVR arvestas nende kulude kogusummaks 29,567 miljonit eurot, mis sisaldab näiteks 11,716 miljonit eurot AVR Nuts'i 2002. ja 2003. täiendava kahjumi eest. Läbirääkimiste käigus leppisid riik ja AVR kokku ainult 1,238 miljoni euro suuruses summas.

| (25) | Nendel läbirääkimistel nõustas Madalmaid sõltumatu audiitor, kelle aruanne esitati komisjonile. Kogu kokkulepitud hüvitis teise pöördtrummelahju sulgemise eest oli 27,85 miljonit eurot. See summa on palju väiksem AVR hinnatud summast, mis oli 58,544 miljonit eurot (või 46,828 miljonit eurot, kui AVR Nuts'i 2002. ja 2003. aasta täiendavat kahjumit sisse ei arvestata). Madalmaad selgitasid, et kui viimane pöördtrummelahi oleks jäänud 2006. aasta lõpuni käiku, oleks hinnanguline 2005. ja 2006. aasta tegevuspuudujääk ning sulgemiskulude hüvitis 2006. aasta lõpus ulatunud 31 miljoni euroni. Ennetähtaegse sulgemise kokkuleppe tulemusena vähenesid seega riigi kulud. |
| --- | --- |

(25)

Nendel läbirääkimistel nõustas Madalmaid sõltumatu audiitor, kelle aruanne esitati komisjonile. Kogu kokkulepitud hüvitis teise pöördtrummelahju sulgemise eest oli 27,85 miljonit eurot. See summa on palju väiksem AVR hinnatud summast, mis oli 58,544 miljonit eurot (või 46,828 miljonit eurot, kui AVR Nuts'i 2002. ja 2003. aasta täiendavat kahjumit sisse ei arvestata). Madalmaad selgitasid, et kui viimane pöördtrummelahi oleks jäänud 2006. aasta lõpuni käiku, oleks hinnanguline 2005. ja 2006. aasta tegevuspuudujääk ning sulgemiskulude hüvitis 2006. aasta lõpus ulatunud 31 miljoni euroni. Ennetähtaegse sulgemise kokkuleppe tulemusena vähenesid seega riigi kulud.

| (26) | Selle sulgemishüvitise tulemusena antakse ajavahemikul 2002–2004 abi kokku 49 718 108 eurot (vt ülevaadet 2. tabelis).
  2. tabel:
  Ülevaade AVR’ile makstud hüvitisest






  Hinnanguline eelarvepuudujääk 2002. aastal | 1 500 000 |
| --- | --- | --- |
| Hinnanguline eelarvepuudujääk 2003. aastal | 2 800 000 |
| Hinnanguline eelarvepuudujääk 2004. aastal | 8 898 000 |
| Esimese pöördtrummelahju jääkväärtuse hüvitamine | 8 670 108 |
| Teise pöördtrummelahju jääkväärtuse hüvitamine | 11 151 000 |
| Sulgemise lisakulude kompensatsioon |
| – | täiendavad tegevuskulud 2004. aastal |

(26)

Selle sulgemishüvitise tulemusena antakse ajavahemikul 2002–2004 abi kokku 49 718 108 eurot (vt ülevaadet 2. tabelis).

2. tabel:

Ülevaade AVR’ile makstud hüvitisest

Hinnanguline eelarvepuudujääk 2002. aastal

1 500 000

Hinnanguline eelarvepuudujääk 2003. aastal

2 800 000

Hinnanguline eelarvepuudujääk 2004. aastal

8 898 000

Esimese pöördtrummelahju jääkväärtuse hüvitamine

8 670 108

Teise pöördtrummelahju jääkväärtuse hüvitamine

11 151 000

Sulgemise lisakulude kompensatsioon

–

1 750 000

| – | jooksvad püsikulud 2005.-2006. aastal |
| --- | --- |

–

5 843 000

| – | täiendavad koondamiskulud |
| --- | --- |

–

7 868 000

| – | muud kulud |
| --- | --- |

–

1 238 000

16 699 000

ABI KOKKU

49 718 108

| (27) | Madalmaad tunnistasid, et AVR’ile anti abi summas 19 543 608 eurot. Teise pöördtrummelahju sulgemisega seotud kompensatsioon kanti kinnisele kontole. |
| --- | --- |

(27)

Madalmaad tunnistasid, et AVR’ile anti abi summas 19 543 608 eurot. Teise pöördtrummelahju sulgemisega seotud kompensatsioon kanti kinnisele kontole.

2.3.3   Lammutus- ja järelhoolduskulude garantii

| (28) | Kontsessioonileping näeb ette ka garantii, et AVR Chemie likvideerimisel kannab riik maksimaalselt 30% lammutus- ja järelhoolduskuludest. See protsent vastab riigi osalusele AVR Chemie's. |
| --- | --- |

(28)

Kontsessioonileping näeb ette ka garantii, et AVR Chemie likvideerimisel kannab riik maksimaalselt 30% lammutus- ja järelhoolduskuludest. See protsent vastab riigi osalusele AVR Chemie's.

2.4   Tegevuslikud aspektid

| (29) | Enne kontsessioonilepingu sõlmimist oli AVR Chemie juba tõstnud oma vastuvõtutariife 700 Madalmaade kuldnani tonni kohta (317,6 eurot/tonn). Veelgi kõrgemad tariifid põhjustaksid Madalmaade hinnangul soovimatut käitumist nagu ohtlike jäätmete segamist muude jäätmetega ja jäätmete mahapanekut selleks mitte ettenähtud kohas, mis ei oleks tegevuspuudujäägi vähendamisel tõhus. Võrreldes naaberriikidega on vastuvõtutariifid kõrged. Seda võimaldab Madalmaade poliitika, mis keelab kõrvaldamiseks mõeldud jäätmete väljaveo. Abimeetmete eesmärk oli tariife mitte muuta ega alandada. Kontsessioonilepingus on lisa, milles sätestatakse tariifide struktuur ja ulatus ning tariifide arvutamise meetod. Madalmaade ametiasutustel on tariifide üle kontroll, kuna nad peavad eelnevalt heaks kiitma hinnangulise eelarvepuudujäägi ning kõnealused tariifid on selles arvutuses keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

(29)

Enne kontsessioonilepingu sõlmimist oli AVR Chemie juba tõstnud oma vastuvõtutariife 700 Madalmaade kuldnani tonni kohta (317,6 eurot/tonn). Veelgi kõrgemad tariifid põhjustaksid Madalmaade hinnangul soovimatut käitumist nagu ohtlike jäätmete segamist muude jäätmetega ja jäätmete mahapanekut selleks mitte ettenähtud kohas, mis ei oleks tegevuspuudujäägi vähendamisel tõhus. Võrreldes naaberriikidega on vastuvõtutariifid kõrged. Seda võimaldab Madalmaade poliitika, mis keelab kõrvaldamiseks mõeldud jäätmete väljaveo. Abimeetmete eesmärk oli tariife mitte muuta ega alandada. Kontsessioonilepingus on lisa, milles sätestatakse tariifide struktuur ja ulatus ning tariifide arvutamise meetod. Madalmaade ametiasutustel on tariifide üle kontroll, kuna nad peavad eelnevalt heaks kiitma hinnangulise eelarvepuudujäägi ning kõnealused tariifid on selles arvutuses keskse tähtsusega.

| (30) | Kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega ohtlike jäätmete vastuvõtutariifid on palju madalamad kui pöördtrummelahju jäätmete omad. AVR Nuts ostab neid jäätmeid turuhinnaga, mida makstaks näiteks pöördtrummelahjudes töötlemise eest välismaal või tsemenditööstuses. |
| --- | --- |

(30)

Kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega ohtlike jäätmete vastuvõtutariifid on palju madalamad kui pöördtrummelahju jäätmete omad. AVR Nuts ostab neid jäätmeid turuhinnaga, mida makstaks näiteks pöördtrummelahjudes töötlemise eest välismaal või tsemenditööstuses.

| (31) | Kuna püsikulud on võrreldes muutuvkuludega äärmiselt kõrged, püüab AVR Nuts kahjude vähendamiseks oma võimsusi maksimaalselt ära kasutada. Seepärast vähendatakse ohtlike jäätmete pakkujatele kehtestatud vastuvõtutariife koos jäätmete pakkumise kasvuga. Need astmelised allahindlused määratakse eelnevalt kindlaks ja kehtivad siis, kui koos pöördtrummelahju jäätmetega pakutakse nende kogusest vähemalt 75% ulatuses kõrge kütteväärtusega jäätmeid. |
| --- | --- |

(31)

Kuna püsikulud on võrreldes muutuvkuludega äärmiselt kõrged, püüab AVR Nuts kahjude vähendamiseks oma võimsusi maksimaalselt ära kasutada. Seepärast vähendatakse ohtlike jäätmete pakkujatele kehtestatud vastuvõtutariife koos jäätmete pakkumise kasvuga. Need astmelised allahindlused määratakse eelnevalt kindlaks ja kehtivad siis, kui koos pöördtrummelahju jäätmetega pakutakse nende kogusest vähemalt 75% ulatuses kõrge kütteväärtusega jäätmeid.

| (32) | Kõik tariifid on kogu kontsessiooniperioodiks eelnevalt kindlaks määratud (13) ja kehtivad nii AVR’i konkurentide kui ka AVR IW jaoks. Alates kontsessioonilepingu sõlmimisest olid C2 liiki jäätmete ja ahjujäätmete tariifid kõikidele pakkujatele avalikult kättesaadavad. Alates 2004. aasta algusest olid kõrge kütteväärtusega jäätmete tariifid samuti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(32)

Kõik tariifid on kogu kontsessiooniperioodiks eelnevalt kindlaks määratud (13) ja kehtivad nii AVR’i konkurentide kui ka AVR IW jaoks. Alates kontsessioonilepingu sõlmimisest olid C2 liiki jäätmete ja ahjujäätmete tariifid kõikidele pakkujatele avalikult kättesaadavad. Alates 2004. aasta algusest olid kõrge kütteväärtusega jäätmete tariifid samuti kättesaadavad.

| (33) | Oma võimsuse paremaks planeerimiseks laseb AVR IW igal aastal tarnijatel teatada, kui suure koguse jäätmeid nad kavatsevad pakkuda ja arvutab aasta jooksul vastuvõtutariifid astmelise hinnaalanduse põhjal. Kui aasta lõpus osutuvad tegelikud kogused algselt teatatust suuremaks või väiksemaks, tehakse tagasimakse või arvestatakse lisasumma, et teha õige allahindlus tegelikult toodud koguse põhjal. Üldjuhul lepingud ei kohusta kokkulepitud kogust tooma. |
| --- | --- |

(33)

Oma võimsuse paremaks planeerimiseks laseb AVR IW igal aastal tarnijatel teatada, kui suure koguse jäätmeid nad kavatsevad pakkuda ja arvutab aasta jooksul vastuvõtutariifid astmelise hinnaalanduse põhjal. Kui aasta lõpus osutuvad tegelikud kogused algselt teatatust suuremaks või väiksemaks, tehakse tagasimakse või arvestatakse lisasumma, et teha õige allahindlus tegelikult toodud koguse põhjal. Üldjuhul lepingud ei kohusta kokkulepitud kogust tooma.

3   ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (34) | Oma otsuses artiklis 88 lõike 2 kohase menetluse algatamiseks väljendas komisjon järgmisi kahtlusi. |
| --- | --- |

(34)

Oma otsuses artiklis 88 lõike 2 kohase menetluse algatamiseks väljendas komisjon järgmisi kahtlusi.

| (35) | Esiteks kahtles komisjon selles, kas AVR Nuts'i tegevust saab lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses, kuna ei olnud näiteks selge, kas AVR oli ainuke ettevõte, kes oli võimeline seda liiki teenuseid samadel või võrdväärsetel tingimustel pakkuma. Edasi kahtles komisjon selles, kas Madalmaad järgisid õiget menetlust AVR Nuts'i valimisel. Lisaks kahtles komisjon, kas igal juhul välditi “saastaja maksab” põhimõtte rikkumist, kuna asjaomaste jäätmete tootjad peavad maksma vastuvõtutariife, mida võib vaadelda kui tavakulusid. |
| --- | --- |

(35)

Esiteks kahtles komisjon selles, kas AVR Nuts'i tegevust saab lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses, kuna ei olnud näiteks selge, kas AVR oli ainuke ettevõte, kes oli võimeline seda liiki teenuseid samadel või võrdväärsetel tingimustel pakkuma. Edasi kahtles komisjon selles, kas Madalmaad järgisid õiget menetlust AVR Nuts'i valimisel. Lisaks kahtles komisjon, kas igal juhul välditi “saastaja maksab” põhimõtte rikkumist, kuna asjaomaste jäätmete tootjad peavad maksma vastuvõtutariife, mida võib vaadelda kui tavakulusid.

| (36) | Teiseks oli komisjonil kahtlusi seoses võimaliku ülemäärase hüvitamisega, mille tulemusena võis abi kanduda teistesse jäätmeturu segmentidesse. Ülemäärane hüvitamine võis saada alguse asjaolust, et abi tugines eelnevalt tehtud arvutusele, mille kohaselt AVR Nuts võis endale jätta osa võimalikust positiivsest vahest tegeliku ja hinnangulise kasumi või kahjumi vahel. |
| --- | --- |

(36)

Teiseks oli komisjonil kahtlusi seoses võimaliku ülemäärase hüvitamisega, mille tulemusena võis abi kanduda teistesse jäätmeturu segmentidesse. Ülemäärane hüvitamine võis saada alguse asjaolust, et abi tugines eelnevalt tehtud arvutusele, mille kohaselt AVR Nuts võis endale jätta osa võimalikust positiivsest vahest tegeliku ja hinnangulise kasumi või kahjumi vahel.

| (37) | Meetme hindamise puhul artikli 87 kohaselt kahtles komisjon selles, kas ühenduse suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (14) õigustavad abi käsitlemist ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(37)

Meetme hindamise puhul artikli 87 kohaselt kahtles komisjon selles, kas ühenduse suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (14) õigustavad abi käsitlemist ühisturuga kokkusobivana.

| (38) | Oma otsuses artikli 88 lõike 2 kohase menetluse pikendamise kohta selgitas komisjon, et samasugused kahtlused olid 2004. aasta tunduvalt suurema abisumma ja pöördtrummelahjude varasemaks sulgemiseks antud hüvitise suhtes. |
| --- | --- |

(38)

Oma otsuses artikli 88 lõike 2 kohase menetluse pikendamise kohta selgitas komisjon, et samasugused kahtlused olid 2004. aasta tunduvalt suurema abisumma ja pöördtrummelahjude varasemaks sulgemiseks antud hüvitise suhtes.

4   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (39) | Pärast komisjoni otsust artikli 88 lõike 2 kohase menetluse algatamise kohta saatsid neli huvitatud isikut oma märkused. |
| --- | --- |

(39)

Pärast komisjoni otsust artikli 88 lõike 2 kohase menetluse algatamise kohta saatsid neli huvitatud isikut oma märkused.

| (40) | Esimene huvitatud isik väitis, et see meede takistab konkurentsi Iiri turul, kuna AVR võiks oma 50% osalusega Iiri ettevõttes Safeway Warehousing/South Coast Transport küsida omahinnast ja tavalisest Iiri turuhinnast madalamat hinda. |
| --- | --- |

(40)

Esimene huvitatud isik väitis, et see meede takistab konkurentsi Iiri turul, kuna AVR võiks oma 50% osalusega Iiri ettevõttes Safeway Warehousing/South Coast Transport küsida omahinnast ja tavalisest Iiri turuhinnast madalamat hinda.

| (41) | Ka teine huvitatud isik viitab AVR’i ja Safeway ühisettevõtte ebaausale konkurentsieelisele. Iirimaalt imporditakse suuri koguseid ohtlikke jäätmeid. Lisaks väitis huvitatud isik, et see meede takistab konkurentsi kasutamiskõlblike PCB-de, pestitsiidide ja muude ohtlike orgaaniliste jäätmete kõrvaldamise rahvusvahelisel turul. |
| --- | --- |

(41)

Ka teine huvitatud isik viitab AVR’i ja Safeway ühisettevõtte ebaausale konkurentsieelisele. Iirimaalt imporditakse suuri koguseid ohtlikke jäätmeid. Lisaks väitis huvitatud isik, et see meede takistab konkurentsi kasutamiskõlblike PCB-de, pestitsiidide ja muude ohtlike orgaaniliste jäätmete kõrvaldamise rahvusvahelisel turul.

| (42) | Kolmas huvitatud isik, Edelchemie, viitas kodumaisele turule. See ettevõte on välja arendanud oma tehnoloogia galvaanika ja fotograafia (“öko-variant”) jäätmete töötlemiseks ning nendest jäätmetest (sealhulgas väärismetallid ja obsidiaan) väärtuslike materjalide eraldamiseks ja taaskasutusele võtmiseks. AVR’i abimeetmed kahjustaksid selle ettevõtte äritegevust ja pidurdaksid tehnoloogilist arengut. Edelchemie märkused käivad AVR Nuts’i, AVR Chemie ja selle eelkäijate kohta kuni 1963. aastani. Lisaks esitatakse üksikasju selle ajavahemiku Madalmaade ohtlike jäätmete poliitika kohta. |
| --- | --- |

(42)

Kolmas huvitatud isik, Edelchemie, viitas kodumaisele turule. See ettevõte on välja arendanud oma tehnoloogia galvaanika ja fotograafia (“öko-variant”) jäätmete töötlemiseks ning nendest jäätmetest (sealhulgas väärismetallid ja obsidiaan) väärtuslike materjalide eraldamiseks ja taaskasutusele võtmiseks. AVR’i abimeetmed kahjustaksid selle ettevõtte äritegevust ja pidurdaksid tehnoloogilist arengut. Edelchemie märkused käivad AVR Nuts’i, AVR Chemie ja selle eelkäijate kohta kuni 1963. aastani. Lisaks esitatakse üksikasju selle ajavahemiku Madalmaade ohtlike jäätmete poliitika kohta.

| (43) | Lõpuks osutasid kolm ühiselt tegutsevat konkurenti kodumaisele pöördtrummelahju jäätmete turule. Nii Madalmaades kui ka teistes liikmesriikides on võimsust, mis on võrdne AVR’i pöördtrummelahjude omaga. AVR’i tegevuse laiendamine oleks tekitanud Madalmaade pöördtrummelahju jäätmete turul ülevõimsuse ja andmed pöördtrummelahju jäätmete kohta ei oleks täielikud ja õiged. 1990-ndate aastate keskel sulges AVR ühe oma pöördtrummelahjudest ja juba siis võis eeldada, et ohtlike jäätmete hulk väheneb ka edaspidi. Võttes neid prognoose arvesse, oleks ülejäänud kahest pöördtrummelahjust tulnud üks sulgeda. 26. mai 2005. aasta koosolekul andis üks esindaja otse mõista, et “õige otsus [2002. aastal] oleks olnud üks pöördtrummelahi sulgeda”. Lisaks süüdistati AVR’i turgu valitseva seisundi ärakasutamises, kõrgete tariifide kehtestamises ning pöördtrummelahjude jaoks kõrge kütteväärtusega jäätmete tarnimise nõudmises. Tariifistruktuur ei olnud samuti läbipaistev ja avalik. Nii saaks AVR IW ka teatavate pöördtrummelahju jäätmete puhul arvestada tariife ning töödelda neid majapidamisjäätmete põletusseadmete pöördtrummelahjudes. Sellega kaasneksid väiksemad tegevuskulud, sest need ahjud töötavad ka madalamal temperatuuril. |
| --- | --- |

(43)

Lõpuks osutasid kolm ühiselt tegutsevat konkurenti kodumaisele pöördtrummelahju jäätmete turule. Nii Madalmaades kui ka teistes liikmesriikides on võimsust, mis on võrdne AVR’i pöördtrummelahjude omaga. AVR’i tegevuse laiendamine oleks tekitanud Madalmaade pöördtrummelahju jäätmete turul ülevõimsuse ja andmed pöördtrummelahju jäätmete kohta ei oleks täielikud ja õiged. 1990-ndate aastate keskel sulges AVR ühe oma pöördtrummelahjudest ja juba siis võis eeldada, et ohtlike jäätmete hulk väheneb ka edaspidi. Võttes neid prognoose arvesse, oleks ülejäänud kahest pöördtrummelahjust tulnud üks sulgeda. 26. mai 2005. aasta koosolekul andis üks esindaja otse mõista, et “õige otsus [2002. aastal] oleks olnud üks pöördtrummelahi sulgeda”. Lisaks süüdistati AVR’i turgu valitseva seisundi ärakasutamises, kõrgete tariifide kehtestamises ning pöördtrummelahjude jaoks kõrge kütteväärtusega jäätmete tarnimise nõudmises. Tariifistruktuur ei olnud samuti läbipaistev ja avalik. Nii saaks AVR IW ka teatavate pöördtrummelahju jäätmete puhul arvestada tariife ning töödelda neid majapidamisjäätmete põletusseadmete pöördtrummelahjudes. Sellega kaasneksid väiksemad tegevuskulud, sest need ahjud töötavad ka madalamal temperatuuril.

| (44) | See meede ei vasta tegevusabi kriteeriumidele. Seda teenust ei saa käsitleda kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Lisaks ei ole täidetud Altmarki neli kriteeriumi, mida kasutatakse hüvitise liigitamisel riigiabina (15) või mitte. Et komisjon kiidaks abi andmise (või osa sellest) heaks, peavad olema täidetud mitmed tingimused, et vältida ristsubsideerimist, ühte liiki jäätmete vastuvõtu sidumist teiste jäätmeliikidega ja hinnadiskrimineerimist. Lisaks ei tohiks Madalmaadel lubada seda meedet veel kümneks aastaks pikendada. |
| --- | --- |

(44)

See meede ei vasta tegevusabi kriteeriumidele. Seda teenust ei saa käsitleda kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Lisaks ei ole täidetud Altmarki neli kriteeriumi, mida kasutatakse hüvitise liigitamisel riigiabina (15) või mitte. Et komisjon kiidaks abi andmise (või osa sellest) heaks, peavad olema täidetud mitmed tingimused, et vältida ristsubsideerimist, ühte liiki jäätmete vastuvõtu sidumist teiste jäätmeliikidega ja hinnadiskrimineerimist. Lisaks ei tohiks Madalmaadel lubada seda meedet veel kümneks aastaks pikendada.

| (45) | Pärast komisjoni otsust menetluse pikendamiseks esitasid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti samuti märkusi. Nad esitasid taas oma esimese avalduse kõik seisukohad ning lisasid täiendavaid dokumente, et näidata ristsubsideerimise olemasolu. Esitati ka järgmisi täiendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(45)

Pärast komisjoni otsust menetluse pikendamiseks esitasid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti samuti märkusi. Nad esitasid taas oma esimese avalduse kõik seisukohad ning lisasid täiendavaid dokumente, et näidata ristsubsideerimise olemasolu. Esitati ka järgmisi täiendavaid asjaolusid.

| (46) | Hoolimata ühe pöördtrummelahju sulgemisest on endiselt üllatav, et hinnanguline tegevuspuudujääk on algselt määratletust palju suurem. Kui oleks järgitud Altmarki neljandat kriteeriumi (tõhusus), oleks tegevuspuudujääk pidanud vähenema. |
| --- | --- |

(46)

Hoolimata ühe pöördtrummelahju sulgemisest on endiselt üllatav, et hinnanguline tegevuspuudujääk on algselt määratletust palju suurem. Kui oleks järgitud Altmarki neljandat kriteeriumi (tõhusus), oleks tegevuspuudujääk pidanud vähenema.

| (47) | Teiseks on konkurendid pöördtrummelahjude sulgemise hüvitamiseks antava abi vastu. AVR’ile ei kaasne sellega mingeid kohustusi. Seda hüvitist ei saa nimetada kahjuhüvitiseks ja selle andmine ei olnud õigustatud juba seepärast, et investeeringud tehti tegevuse jätkamiseks veel kümneks aastaks, kuigi kõnealused ahjud on olnud käigus vähem kui kolm aastat. Neil oli ka küsitavusi arvutuste üksikasjade kohta, eelkõige mahakandmiste, koondamiskulude ja jooksvate püsikulude kohta. Kogusumma on väga suur ja tunduvalt suurem kui kontsessioonilepingu artikli 21 lõikes 2 osutatud 2 miljonit eurot. Lisaks märgiti ühes parlamendidokumendis, et pöördtrummelahju sulgemise eest AVR’i hüvitise määramisel jõuti seoses Lickebaertpolderi dioksiinireostusega tekkinud AVR’i nõude puhul kokkuleppele elamuehituse, ruumilise planeerimise ja keskkonna ministeeriumiga. Selle tulemusel sai ministeerium 2,5 miljonit eurot, mille laekumist 2004. aastal ei prognoositud. Kolm ühiselt tegutsevat konkurenti on arvamusel, et see vaidlus võis hüvitise arvutamist mõjutada. Neil on mulje, et teatavaid asjaolusid on maha vaikitud. |
| --- | --- |

(47)

Teiseks on konkurendid pöördtrummelahjude sulgemise hüvitamiseks antava abi vastu. AVR’ile ei kaasne sellega mingeid kohustusi. Seda hüvitist ei saa nimetada kahjuhüvitiseks ja selle andmine ei olnud õigustatud juba seepärast, et investeeringud tehti tegevuse jätkamiseks veel kümneks aastaks, kuigi kõnealused ahjud on olnud käigus vähem kui kolm aastat. Neil oli ka küsitavusi arvutuste üksikasjade kohta, eelkõige mahakandmiste, koondamiskulude ja jooksvate püsikulude kohta. Kogusumma on väga suur ja tunduvalt suurem kui kontsessioonilepingu artikli 21 lõikes 2 osutatud 2 miljonit eurot. Lisaks märgiti ühes parlamendidokumendis, et pöördtrummelahju sulgemise eest AVR’i hüvitise määramisel jõuti seoses Lickebaertpolderi dioksiinireostusega tekkinud AVR’i nõude puhul kokkuleppele elamuehituse, ruumilise planeerimise ja keskkonna ministeeriumiga. Selle tulemusel sai ministeerium 2,5 miljonit eurot, mille laekumist 2004. aastal ei prognoositud. Kolm ühiselt tegutsevat konkurenti on arvamusel, et see vaidlus võis hüvitise arvutamist mõjutada. Neil on mulje, et teatavaid asjaolusid on maha vaikitud.

| (48) | Kolmandaks on nad teiste eeliste vastu, mis on AVR’ile antud kontsessioonilepingu artikli 21 lõike 5 alusel. Eelkõige on nad selle vastu, et AVR Chemie sulgemise korral katab riik 30% rajatiste lammutus- ja järelhoolduskuludest. Võttes arvesse riigiabi eeskirju, ei oleks riik tohtinud selliseid kohustusi võtta. |
| --- | --- |

(48)

Kolmandaks on nad teiste eeliste vastu, mis on AVR’ile antud kontsessioonilepingu artikli 21 lõike 5 alusel. Eelkõige on nad selle vastu, et AVR Chemie sulgemise korral katab riik 30% rajatiste lammutus- ja järelhoolduskuludest. Võttes arvesse riigiabi eeskirju, ei oleks riik tohtinud selliseid kohustusi võtta.

| (49) | Neljandaks ei ole tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega, kuna selline teenus ei ole vajalik, arvestades olemasolevaid alternatiive nagu pürolüüs, töötlemine tsemenditööstuses, matmine soolakaevandustesse, töötlemine elektrijaamades ja välismaa pöördtrummelahjudes. Asjaomast tegevust loetakse ainult siis üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kui see tegevus osutuks kahjumlikuks. Kontsessioonileping sõlmiti ainult selleks, et rahastada investeeringuid pöördtrummelahjudesse, milleks AVR Nuts oli saanud ainuõiguse. Edasi kahtlevad kaks ühiselt tegutsevat konkurenti selles, kas see abi tagab teenuse eest mõistlikud hinnad, arvestades AVR’i kõrgemaid vastuvõtutariife võrreldes naaberriikide omadega. Kõrgeid tariife saab seostada kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega jäätmete vastuvõtu sidumisega teiste jäätmeliikidega ja ristsubsideerimisega. Tariifid ei ole läbipaistvad ja avalikud. Kasumi saab AVR IW ja kahjumi AVR Nuts. Nii sai AVR IW arvestada kõrgemaid vastuvõtutariife pöördtrummelahju jäätmete eest. Lisaks keeldub AVR vastu võtmast pöördtrummelahju jäätmeid, kui koos nendega ei tooda kõrge kütteväärtusega jäätmeid, millega AVR rikub oma kontsessioonilepingujärgseid kohustusi teenuseid pakkuda kõikidele klientidele. Ning erinevalt muudest alternatiividest ei säilitata ega parandata selle teenuse kvaliteeti. |
| --- | --- |

(49)

Neljandaks ei ole tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega, kuna selline teenus ei ole vajalik, arvestades olemasolevaid alternatiive nagu pürolüüs, töötlemine tsemenditööstuses, matmine soolakaevandustesse, töötlemine elektrijaamades ja välismaa pöördtrummelahjudes. Asjaomast tegevust loetakse ainult siis üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kui see tegevus osutuks kahjumlikuks. Kontsessioonileping sõlmiti ainult selleks, et rahastada investeeringuid pöördtrummelahjudesse, milleks AVR Nuts oli saanud ainuõiguse. Edasi kahtlevad kaks ühiselt tegutsevat konkurenti selles, kas see abi tagab teenuse eest mõistlikud hinnad, arvestades AVR’i kõrgemaid vastuvõtutariife võrreldes naaberriikide omadega. Kõrgeid tariife saab seostada kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega jäätmete vastuvõtu sidumisega teiste jäätmeliikidega ja ristsubsideerimisega. Tariifid ei ole läbipaistvad ja avalikud. Kasumi saab AVR IW ja kahjumi AVR Nuts. Nii sai AVR IW arvestada kõrgemaid vastuvõtutariife pöördtrummelahju jäätmete eest. Lisaks keeldub AVR vastu võtmast pöördtrummelahju jäätmeid, kui koos nendega ei tooda kõrge kütteväärtusega jäätmeid, millega AVR rikub oma kontsessioonilepingujärgseid kohustusi teenuseid pakkuda kõikidele klientidele. Ning erinevalt muudest alternatiividest ei säilitata ega parandata selle teenuse kvaliteeti.

| (50) | Viiendaks, abi ei vasta Altmarki kriteeriumidele. Kontsessiooni andmisel ei toimunud avalikku pakkumismenetlust ja abi ei määratud keskmise ja hästi toimiva ettevõtte kulude põhjal. Lisaks ei määratud abi objektiivsetel ja läbipaistvatel alustel, samuti on abisumma suurem kui vajalik ning hõlmab ka teisi turge. Välismaal asuvad pöördtrummelahjud suudavad pakkuda madalamaid tariife, vajamata selleks abi. Samuti ei ole arvesse võetud odavamaid kõrvaldamismeetodeid. Lisaks on AVR’il lubatud osa kasumist endale jätta, kui ta tegevus kujuneb prognoositust paremaks. |
| --- | --- |

(50)

Viiendaks, abi ei vasta Altmarki kriteeriumidele. Kontsessiooni andmisel ei toimunud avalikku pakkumismenetlust ja abi ei määratud keskmise ja hästi toimiva ettevõtte kulude põhjal. Lisaks ei määratud abi objektiivsetel ja läbipaistvatel alustel, samuti on abisumma suurem kui vajalik ning hõlmab ka teisi turge. Välismaal asuvad pöördtrummelahjud suudavad pakkuda madalamaid tariife, vajamata selleks abi. Samuti ei ole arvesse võetud odavamaid kõrvaldamismeetodeid. Lisaks on AVR’il lubatud osa kasumist endale jätta, kui ta tegevus kujuneb prognoositust paremaks.

| (51) | Lõpuks märkisid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti, et Madalmaade ametiasutused kavatsesid riigiabi eeskirjade rikkumist jätkata, kuna komisjoni negatiivse otsuse korral arutaksid nad selle AVR’iga läbi ning otsiksid koos lahendust võimalikele finantsprobleemidele, mille selline otsus võib AVR’ile kaasa tuua. |
| --- | --- |

(51)

Lõpuks märkisid kaks ühiselt tegutsevat konkurenti, et Madalmaade ametiasutused kavatsesid riigiabi eeskirjade rikkumist jätkata, kuna komisjoni negatiivse otsuse korral arutaksid nad selle AVR’iga läbi ning otsiksid koos lahendust võimalikele finantsprobleemidele, mille selline otsus võib AVR’ile kaasa tuua.

5   MADALMAADE MÄRKUSED

5.1   Kohaldatavad õigusaktid

| (52) | Arvestades ühenduse õigusaktide kohast liikmesriikide õigust keelata kõrvaldamiseks määratud jäätmete väljavedu, ei moonuta abi liikmesriikide vahelist konkurentsi. |
| --- | --- |

(52)

Arvestades ühenduse õigusaktide kohast liikmesriikide õigust keelata kõrvaldamiseks määratud jäätmete väljavedu, ei moonuta abi liikmesriikide vahelist konkurentsi.

5.2   Üldist majandushuvi pakkuv teenus

| (53) | Madalmaad väitsid, et abi antakse ainult üldist majandushuvi pakkuva teenuse jaoks, mida osutab AVR Nuts. Avalikku pakkumismenetlust ei peetud kohaseks, kuna AVR Nuts oli Madalmaades ainuke ettevõte, kes oli võimeline ja valmis töötlema kõiki asjaomaseid C2 liiki ja pöördtrummelahju jäätmeid. Kontsessioon tehti teatavaks ka ametlikes teadaannetes (Staatscourant) ning huvitatud isikutel oli võimalus esitada asjakohane kaebus. Kaebusi ei esitatud. Enne otsuse langetamist pöördtrummelahjude sulgemiseks olid Madalmaade ametiasutused juba teinud vajalikke ettevalmistusi avaliku pakkumise korraldamiseks, et pikendada pöördtrummelahjude käigushoidmist. |
| --- | --- |

(53)

Madalmaad väitsid, et abi antakse ainult üldist majandushuvi pakkuva teenuse jaoks, mida osutab AVR Nuts. Avalikku pakkumismenetlust ei peetud kohaseks, kuna AVR Nuts oli Madalmaades ainuke ettevõte, kes oli võimeline ja valmis töötlema kõiki asjaomaseid C2 liiki ja pöördtrummelahju jäätmeid. Kontsessioon tehti teatavaks ka ametlikes teadaannetes (Staatscourant) ning huvitatud isikutel oli võimalus esitada asjakohane kaebus. Kaebusi ei esitatud. Enne otsuse langetamist pöördtrummelahjude sulgemiseks olid Madalmaade ametiasutused juba teinud vajalikke ettevalmistusi avaliku pakkumise korraldamiseks, et pikendada pöördtrummelahjude käigushoidmist.

| (54) | Meede on vastavuses Altmarki kriteeriumidega ja seepärast ei saa seda lugeda riigiabiks. Näiteks hinnangulise puudujäägi osas nõustas riiki sõltumatu audiitorfirma. Meede ei ole vastuolus “saastaja maksab” põhimõttega, kuna tariifid on kõrgemad kui naabruses asuvates liikmesriikides. |
| --- | --- |

(54)

Meede on vastavuses Altmarki kriteeriumidega ja seepärast ei saa seda lugeda riigiabiks. Näiteks hinnangulise puudujäägi osas nõustas riiki sõltumatu audiitorfirma. Meede ei ole vastuolus “saastaja maksab” põhimõttega, kuna tariifid on kõrgemad kui naabruses asuvates liikmesriikides.

| (55) | Lisaks ei ole otstarbekas, kui AVR Nuts võtaks vastu ainult pöördtrummelahju jäätmeid, kui nendega koos pakutakse ka kõrge kütteväärtusega jäätmeid. Samuti on kehtestatud nõue, et teistelt jäätmekäitlusettevõtetelt küsitakse muude jäätmete töötlemise eest samasuguseid tariife nagu kolmandatelt isikutelt. (16) Madalmaad küsisid audiitorfirmalt nõu, kuidas suurendada AVR Nuts’i ja AVR IW vaheliste lepingute läbipaistvust. Neid soovitusi võeti arvesse ja järgiti. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks ei ole otstarbekas, kui AVR Nuts võtaks vastu ainult pöördtrummelahju jäätmeid, kui nendega koos pakutakse ka kõrge kütteväärtusega jäätmeid. Samuti on kehtestatud nõue, et teistelt jäätmekäitlusettevõtetelt küsitakse muude jäätmete töötlemise eest samasuguseid tariife nagu kolmandatelt isikutelt. (16) Madalmaad küsisid audiitorfirmalt nõu, kuidas suurendada AVR Nuts’i ja AVR IW vaheliste lepingute läbipaistvust. Neid soovitusi võeti arvesse ja järgiti.

| (56) | AVR Nuts'i tulemustega seoses märkisid Madalmaad, et tegevuspuudujäägi arvutamisel ei võetud kasumimäära üldse arvesse. Juhul kui hinnanguline tegevusülejääk tekiks, on kasumi laeks kehtestatud 30% kuni kogu eelnev abi on tagasi makstud. |
| --- | --- |

(56)

AVR Nuts'i tulemustega seoses märkisid Madalmaad, et tegevuspuudujäägi arvutamisel ei võetud kasumimäära üldse arvesse. Juhul kui hinnanguline tegevusülejääk tekiks, on kasumi laeks kehtestatud 30% kuni kogu eelnev abi on tagasi makstud.

5.3   Märkused huvitatud isikute märkuste kohta

| (57) | Madalmaade hinnangul ei selgunud märkustest, kuidas abi mõjutab AVR’i ja Safeway ühisettevõtte sisseostuhinda. See ettevõte maksaks töötlemise eest Rotterdamis samu tariife, mida küsitakse kodumaistelt jäätmepakkujatelt. Peale selle töödeldakse Rotterdamis ainult kolmandik ühisettevõtte kogutud jäätmetest, millest kontsessioonilepingu järgsed C2 liiki jäätmed ja pöördtrummelahju jäätmed moodustavad ainult väikese osa. Konkureerivate hindade põhjuseks võivad olla muud tegurid: 1) Safeway on Iirimaal ainuke ettevõte, millel on ümberlaadimiskeskus, kus jäätmeid enne sobivasse töötluskohta saatmist sorteeritakse ja eraldatakse; 2) loodud on otseside transpordiettevõttega Southcoast, mis on logistiliseks eeliseks ja hoiab kokku kulusid, ja 3) Iirimaal olid varasemad tariifid konkurentsi puudumise tõttu üsna kõrged. |
| --- | --- |

(57)

Madalmaade hinnangul ei selgunud märkustest, kuidas abi mõjutab AVR’i ja Safeway ühisettevõtte sisseostuhinda. See ettevõte maksaks töötlemise eest Rotterdamis samu tariife, mida küsitakse kodumaistelt jäätmepakkujatelt. Peale selle töödeldakse Rotterdamis ainult kolmandik ühisettevõtte kogutud jäätmetest, millest kontsessioonilepingu järgsed C2 liiki jäätmed ja pöördtrummelahju jäätmed moodustavad ainult väikese osa. Konkureerivate hindade põhjuseks võivad olla muud tegurid: 1) Safeway on Iirimaal ainuke ettevõte, millel on ümberlaadimiskeskus, kus jäätmeid enne sobivasse töötluskohta saatmist sorteeritakse ja eraldatakse; 2) loodud on otseside transpordiettevõttega Southcoast, mis on logistiliseks eeliseks ja hoiab kokku kulusid, ja 3) Iirimaal olid varasemad tariifid konkurentsi puudumise tõttu üsna kõrged.

| (58) | Kasutamisvalmis puhastusprojektide jäätmete töötlemise eest arvestab AVR kõrgemaid tariife kui teistele kodumaistele tarnijatele. Teistest riikidest pärit jäätmetele kehtivad keskmisest kõrgemad tariifid. Lisaks ei ole madalamad tariifid seotud suurema abiga, kuna abi sõltub hinnangulisest tegevuspuudujäägist. |
| --- | --- |

(58)

Kasutamisvalmis puhastusprojektide jäätmete töötlemise eest arvestab AVR kõrgemaid tariife kui teistele kodumaistele tarnijatele. Teistest riikidest pärit jäätmetele kehtivad keskmisest kõrgemad tariifid. Lisaks ei ole madalamad tariifid seotud suurema abiga, kuna abi sõltub hinnangulisest tegevuspuudujäägist.

| (59) | Kontsessioonilepingu allakirjutamise ajal töötasid mõlemad pöördtrummelahjud täiel võimsusel. Suuri varusid arvestades prognoositi täisvõimsuse kasutamist. Praeguse ülevõimsuse põhjuseks ei ole konkurentide suurenenud turuosa, vaid jäätmete suurenenud taaskasutamine, näiteks nende segamine teiste jäätmeliikidega, mis on seadusega lubatud. |
| --- | --- |

(59)

Kontsessioonilepingu allakirjutamise ajal töötasid mõlemad pöördtrummelahjud täiel võimsusel. Suuri varusid arvestades prognoositi täisvõimsuse kasutamist. Praeguse ülevõimsuse põhjuseks ei ole konkurentide suurenenud turuosa, vaid jäätmete suurenenud taaskasutamine, näiteks nende segamine teiste jäätmeliikidega, mis on seadusega lubatud.

| (60) | Pürolüüsi puhul märkisid Madalmaad, et AVR’i tariifid on kõrgemad võrreldes Madalmaade ainsa ettevõttega, kellel on pürolüüsiseadmed. |
| --- | --- |

(60)

Pürolüüsi puhul märkisid Madalmaad, et AVR’i tariifid on kõrgemad võrreldes Madalmaade ainsa ettevõttega, kellel on pürolüüsiseadmed.

| (61) | Madalmaad selgitasid, et osa abist maksti välja, kuna AVR Nuts’il oli rahalisi raskusi. Arvesse võeti ka Altmarki otsust ja artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse lõpetamiseks vajalikku aega. |
| --- | --- |

(61)

Madalmaad selgitasid, et osa abist maksti välja, kuna AVR Nuts’il oli rahalisi raskusi. Arvesse võeti ka Altmarki otsust ja artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse lõpetamiseks vajalikku aega.

| (62) | Madalmaad märkisid, et Edelchemie peamine valdkond on fotograafia jäätmed, mida AVR ei saa töödelda. Ettevõttel on erinevaid seadmeid, kuid pürolüüsiahi on selliseks töötlemiseks kõige olulisem. Võrreldes AVR’i seadmetega ei sobi see tehnoloogia igat liiki pöördtrummelahju jäätmete töötlemiseks. Vastavalt keskkonnaloale võib selles pöördtrummelahjus töödelda ainult kuni 10 000 tonni, millest ei piisa Madalmaade ohtlike jäätmete töötlemiseks. Kuna AVR ei töötle fotograafiliste protsesside jäätmeid ning kasutab turutariife, jääb Madalmaadele arusaamatuks, kuidas kõnealune abi kahjustab Edelchemie huvisid. Tehnoloogilist arengut ergutatakse näiteks mitmete toetusprogrammidega ning keskkonnalubade andmisel nõutakse parimate tehnoloogiate kasutamist. Nende lubade kehtivusaeg on kuni viis aastat. Varem antud abi jääb määruse (EÜ) nr. 659/1999 artiklis 15 sätestatud 10 aasta piirist välja ning kuna seadmed amortiseeruvad kümne aasta jooksul, ei saa see kuidagi mõjuta AVR’i hinnangulise tegevuspuudujäägi arvutusi. |
| --- | --- |

(62)

Madalmaad märkisid, et Edelchemie peamine valdkond on fotograafia jäätmed, mida AVR ei saa töödelda. Ettevõttel on erinevaid seadmeid, kuid pürolüüsiahi on selliseks töötlemiseks kõige olulisem. Võrreldes AVR’i seadmetega ei sobi see tehnoloogia igat liiki pöördtrummelahju jäätmete töötlemiseks. Vastavalt keskkonnaloale võib selles pöördtrummelahjus töödelda ainult kuni 10 000 tonni, millest ei piisa Madalmaade ohtlike jäätmete töötlemiseks. Kuna AVR ei töötle fotograafiliste protsesside jäätmeid ning kasutab turutariife, jääb Madalmaadele arusaamatuks, kuidas kõnealune abi kahjustab Edelchemie huvisid. Tehnoloogilist arengut ergutatakse näiteks mitmete toetusprogrammidega ning keskkonnalubade andmisel nõutakse parimate tehnoloogiate kasutamist. Nende lubade kehtivusaeg on kuni viis aastat. Varem antud abi jääb määruse (EÜ) nr. 659/1999 artiklis 15 sätestatud 10 aasta piirist välja ning kuna seadmed amortiseeruvad kümne aasta jooksul, ei saa see kuidagi mõjuta AVR’i hinnangulise tegevuspuudujäägi arvutusi.

| (63) | Madalmaad väitsid, et ülemäärast hüvitamist ei toimunud ei AVR Nuts’i ega AVR IW kasuks. AVR IW tegutses vahendajana, kes ei saanud oma positsiooni ülemäärase hüvitise saamiseks kasutada ega teinud seda. Näiteks AWR Nuts’i konkurentide toodud jäätmete puhul, mille paberil AVR Nuts'i nimel võttis vastu AVR IW, ei võetud neid AVR IW vastuvõtutariifide astmeliste hinnaalanduste arvestamisel arvesse. Neid jäätmeid ei viidud AVR IW asukohta, vaid otse pöördtrummelahjudesse, kuna täiendavaid logistilisi lisakulutusi ei peetud vajalikuks. |
| --- | --- |

(63)

Madalmaad väitsid, et ülemäärast hüvitamist ei toimunud ei AVR Nuts’i ega AVR IW kasuks. AVR IW tegutses vahendajana, kes ei saanud oma positsiooni ülemäärase hüvitise saamiseks kasutada ega teinud seda. Näiteks AWR Nuts’i konkurentide toodud jäätmete puhul, mille paberil AVR Nuts'i nimel võttis vastu AVR IW, ei võetud neid AVR IW vastuvõtutariifide astmeliste hinnaalanduste arvestamisel arvesse. Neid jäätmeid ei viidud AVR IW asukohta, vaid otse pöördtrummelahjudesse, kuna täiendavaid logistilisi lisakulutusi ei peetud vajalikuks.

| (64) | Abi jäätmete omandamiskulude hüvitamiseks on kohane. Pöördtrummelahju jäätmete aktiivne omandamine on vajalik, kuna selliste jäätmete segamise ja jäätmete pakendite muutmise võimalusi kasutatakse laialdaselt, misjärel need jäätmed ei ole enam käsitletavad pöördtrummelahju jäätmetena. Ilma sellise omandamiseta kahaneks AVR Nuts’i turuosa ja suureneks alternatiivse töötlemise osakaal eelkõige välismaal. Selle tulemusena väheneks olemasolevate võimsuste kasutamine ning kasvaksid kahjumid. Kõrge kütteväärtusega ohtlike jäätmete omandamiskulude AVR IW’le hüvitamise põhjuseks toodi asjaolu, et selliseid jäätmeid on vaja kütteaineks. Selle alusel toimus ka omandamiskulude jaotamine AVR Nuts’i ja AVR IW vahel. Pöördtrummelahjude sulgemisega kaotatakse ka seitse ametikohta, mis vastavad arvestatud kuludele. See omakorda tõestab, et need seitse ametikohta on tegelikult täiendavad omandamiskulud, mis tehti ainult AVR Nuts’i huvides. |
| --- | --- |

(64)

Abi jäätmete omandamiskulude hüvitamiseks on kohane. Pöördtrummelahju jäätmete aktiivne omandamine on vajalik, kuna selliste jäätmete segamise ja jäätmete pakendite muutmise võimalusi kasutatakse laialdaselt, misjärel need jäätmed ei ole enam käsitletavad pöördtrummelahju jäätmetena. Ilma sellise omandamiseta kahaneks AVR Nuts’i turuosa ja suureneks alternatiivse töötlemise osakaal eelkõige välismaal. Selle tulemusena väheneks olemasolevate võimsuste kasutamine ning kasvaksid kahjumid. Kõrge kütteväärtusega ohtlike jäätmete omandamiskulude AVR IW’le hüvitamise põhjuseks toodi asjaolu, et selliseid jäätmeid on vaja kütteaineks. Selle alusel toimus ka omandamiskulude jaotamine AVR Nuts’i ja AVR IW vahel. Pöördtrummelahjude sulgemisega kaotatakse ka seitse ametikohta, mis vastavad arvestatud kuludele. See omakorda tõestab, et need seitse ametikohta on tegelikult täiendavad omandamiskulud, mis tehti ainult AVR Nuts’i huvides.

| (65) | Madalmaade ametiasutused esitasid uurimuse asjaomaste jäätmete kõrvaldamise ja taaskasutusele võtmise alternatiivide arengust Madalmaades ja naaberriikides (vaata 13. punkti). Sellest ilmneb, et selliste jäätmete ohutuks ja nõuetekohaseks kõrvaldamiseks ja taaskasutusele võtmiseks on kavandatud piisavalt alternatiive. |
| --- | --- |

(65)

Madalmaade ametiasutused esitasid uurimuse asjaomaste jäätmete kõrvaldamise ja taaskasutusele võtmise alternatiivide arengust Madalmaades ja naaberriikides (vaata 13. punkti). Sellest ilmneb, et selliste jäätmete ohutuks ja nõuetekohaseks kõrvaldamiseks ja taaskasutusele võtmiseks on kavandatud piisavalt alternatiive.

| (66) | Madalmaad esitasid ka majandusanalüüsi kontsessioonilepingu ja võimaliku ülemäärase hüvitamise kohta. Selle analüüsi tegi konsultant AVR’i tellimusel. Selles märgitakse, et esiteks oli kõigil AVR’i olulistel konkurentidel võimalus saada suuremaid astmelisi hinnaalandusi, kuid ilmselt eelistasid nad tarnida osa kogutud jäätmeid välismaale, et neid kõrvaldada või taaskasutusele võtta seal. Teiseks oli Madalmaade tegelik abi pöördtrummelahjude sulgemiseks tunduvalt väiksem kui AVR’i enda poolt arvestatud kulud summas 45 miljonit eurot või siis sõltumatu audiitori arvestatud kulud summas 40 miljonit eurot. Peamine erinevus tuleneb koondamiskulude erinevatest arvutustest. |
| --- | --- |

(66)

Madalmaad esitasid ka majandusanalüüsi kontsessioonilepingu ja võimaliku ülemäärase hüvitamise kohta. Selle analüüsi tegi konsultant AVR’i tellimusel. Selles märgitakse, et esiteks oli kõigil AVR’i olulistel konkurentidel võimalus saada suuremaid astmelisi hinnaalandusi, kuid ilmselt eelistasid nad tarnida osa kogutud jäätmeid välismaale, et neid kõrvaldada või taaskasutusele võtta seal. Teiseks oli Madalmaade tegelik abi pöördtrummelahjude sulgemiseks tunduvalt väiksem kui AVR’i enda poolt arvestatud kulud summas 45 miljonit eurot või siis sõltumatu audiitori arvestatud kulud summas 40 miljonit eurot. Peamine erinevus tuleneb koondamiskulude erinevatest arvutustest.

| (67) | Madalmaad esitasid 2004. aasta eelarvepuudujäägi üksikasjaliku arvutuse. See oli hoolimata ühe pöördtrummelahju sulgemisest suurem kui möödunud aastatel. Selle põhjuseks oli halvenenud turuolukord ja kõrge kütteväärtusega jäätmete tariifide alanemine. |
| --- | --- |

(67)

Madalmaad esitasid 2004. aasta eelarvepuudujäägi üksikasjaliku arvutuse. See oli hoolimata ühe pöördtrummelahju sulgemisest suurem kui möödunud aastatel. Selle põhjuseks oli halvenenud turuolukord ja kõrge kütteväärtusega jäätmete tariifide alanemine.

| (68) | Kuna riigi osalus AVR Chemie's on 30%, peavad AVR Chemie likvideerimise korral riik ja AVR kokku leppima, kes maksab lammutamise ja järelhoolduse eest. Komisjoni võimaliku negatiivse otsuse puhul teatatud abi kohta tuleb samuti alustada läbirääkimisi ning otsida lahendusi, võttes arvesse komisjoni seisukohti. |
| --- | --- |

(68)

Kuna riigi osalus AVR Chemie's on 30%, peavad AVR Chemie likvideerimise korral riik ja AVR kokku leppima, kes maksab lammutamise ja järelhoolduse eest. Komisjoni võimaliku negatiivse otsuse puhul teatatud abi kohta tuleb samuti alustada läbirääkimisi ning otsida lahendusi, võttes arvesse komisjoni seisukohti.

6   HINDAMINE

6.1   Riigiabi olemasolu

| (69) | Vastavalt lepingu artikli 87 lõikele 1 on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt lepingu artikli 87 lõikele 1 on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (70) | Punktides 17–27 osutatud tegevusabi ja pöördtrummelahjude sulgemise hüvitist annab AVR Nuts'ile riik otse oma ressurssidest. Need meetmed on selektiivsed, kuna esmajoones mõjutavad AVR’i, AVR Nuts’i ja AVR IW’d. Need ettevõtted pakuvad oma teenuseid kõrvaldamiseks määratud jäätmete turul ja taaskasutamiseks määratud jäätmete turul. Sama kehtib maksete suhtes, mida riik teeb lammutus- ja järelhoolduskulude katmiseks, millele riik on andnud kuni 30%-lise garantii. |
| --- | --- |

(70)

Punktides 17–27 osutatud tegevusabi ja pöördtrummelahjude sulgemise hüvitist annab AVR Nuts'ile riik otse oma ressurssidest. Need meetmed on selektiivsed, kuna esmajoones mõjutavad AVR’i, AVR Nuts’i ja AVR IW’d. Need ettevõtted pakuvad oma teenuseid kõrvaldamiseks määratud jäätmete turul ja taaskasutamiseks määratud jäätmete turul. Sama kehtib maksete suhtes, mida riik teeb lammutus- ja järelhoolduskulude katmiseks, millele riik on andnud kuni 30%-lise garantii.

| (71) | Need meetmed kahjustavad liikmesriikide vahelist kaubandust. Kõrvaldamiseks määratud jäätmete turud ja taaskasutamiseks määratud jäätmete turud on omavahel seotud ning vaatamata õiguslikule raamistikule ja töötlemiseks määratud jäätmete rangetele kontrollidele toimub kaubandus liikmesriikide vahel mõlemal turul. Näiteks pärast pöördtrummelahjude sulgemise väljakuulutamist esitati tunduvalt rohkem taotlusi jäätmete teistesse riikidesse eksportimiseks. Komisjoni järeldas, et abi pöördtrummelahjude käigushoidmiseks takistas liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(71)

Need meetmed kahjustavad liikmesriikide vahelist kaubandust. Kõrvaldamiseks määratud jäätmete turud ja taaskasutamiseks määratud jäätmete turud on omavahel seotud ning vaatamata õiguslikule raamistikule ja töötlemiseks määratud jäätmete rangetele kontrollidele toimub kaubandus liikmesriikide vahel mõlemal turul. Näiteks pärast pöördtrummelahjude sulgemise väljakuulutamist esitati tunduvalt rohkem taotlusi jäätmete teistesse riikidesse eksportimiseks. Komisjoni järeldas, et abi pöördtrummelahjude käigushoidmiseks takistas liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (72) | Need meetmed ei anna eeliseid ohtlike jäätmete pakkujatele. Kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega jäätmete vastuvõtutariifid on kehtestatud turuhindades, lähtudes Madalmaades ja naaberriikides kasutatavatest tariifidest. C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete vastuvõtutariifid määrati poliitilistel kaalutlustel kindlaks ühiskondlikult vastuvõetaval tasemel, kuid olid siiski kõrgemad kui naaberriikide omad. See oli võimalik kõrvaldamiseks määratud jäätmetele kehtivate ekspordipiirangute tõttu. Tavalistes turutingimustes ei oleks kõrgemate tariifide kehtestamine teostatav ega reaalne, kuna siis suureneks jäätmete eksport, jäätmete segamine teiste jäätmetega, leitaks muid legaalseid või illegaalseid võimalusi jäätmete kõrvaldamiseks, mis ei suurendaks AVR Nuts’i tulusid. Pöördtrummelahjude sulgemisega vähenesid vastuvõtutariifid Belgias ja Saksamaal, mis oli kasulik pakkujatele. Abi andmiseta oleks pöördtrummelahjud suletud varem ning kõrvaldamiseks mõeldud jäätmete eksportimise võimalused määruse (EÜ) nr. 259/93 kohaselt oleksid paranenud varem. Seda kinnitavad teise ahju sulgemise järgsed muutused hindades ja kogustes. Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades on komisjon seisukohal, et see meede ei säästnud ohtlike jäätmete pakkujaid kuludest, mis tavaliselt kajastuksid nende eelarves. |
| --- | --- |

(72)

Need meetmed ei anna eeliseid ohtlike jäätmete pakkujatele. Kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega jäätmete vastuvõtutariifid on kehtestatud turuhindades, lähtudes Madalmaades ja naaberriikides kasutatavatest tariifidest. C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete vastuvõtutariifid määrati poliitilistel kaalutlustel kindlaks ühiskondlikult vastuvõetaval tasemel, kuid olid siiski kõrgemad kui naaberriikide omad. See oli võimalik kõrvaldamiseks määratud jäätmetele kehtivate ekspordipiirangute tõttu. Tavalistes turutingimustes ei oleks kõrgemate tariifide kehtestamine teostatav ega reaalne, kuna siis suureneks jäätmete eksport, jäätmete segamine teiste jäätmetega, leitaks muid legaalseid või illegaalseid võimalusi jäätmete kõrvaldamiseks, mis ei suurendaks AVR Nuts’i tulusid. Pöördtrummelahjude sulgemisega vähenesid vastuvõtutariifid Belgias ja Saksamaal, mis oli kasulik pakkujatele. Abi andmiseta oleks pöördtrummelahjud suletud varem ning kõrvaldamiseks mõeldud jäätmete eksportimise võimalused määruse (EÜ) nr. 259/93 kohaselt oleksid paranenud varem. Seda kinnitavad teise ahju sulgemise järgsed muutused hindades ja kogustes. Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades on komisjon seisukohal, et see meede ei säästnud ohtlike jäätmete pakkujaid kuludest, mis tavaliselt kajastuksid nende eelarves.

| (73) | Ilma et see piiraks meetme hindamist lepingu artikli 86 lõike 2 alusel, on komisjon arvamusel, et Altmarki otsuse neljas kriteerium ei ole täidetud. Esiteks ei valitud AVR Nuts’i avaliku pakkumismenetluse tulemusena. Lisaks ei asenda avatud ja läbipaistvat pakkumismenetlust kontsessiooniotsusest teavitamine ametlikes teadaannetes (Staatscourant), mille järel huvitatud pooled võisid kuue nädala jooksul esitada vastuväiteid. Teiseks ei määratud hüvitist kulude põhjal, mida oleks kandnud keskmine ja hästi toimiv ettevõte, kellel on jäätmete töötlemiseks vajalik võimsus. Kuna C2 liiki jäätmete hoidlad ja pöördtrummelahjud on riigis unikaalsed, siis sellise keskmise ettevõtte leidmine Madalmaades ei ole võimalik. Kui hinnanguline eelarvepuudujääk midagi näitab, siis eelkõige eritingimusi, mille alusel AVR Nuts neid seadmeid kasutab, kusjuures arvesse ei ole võetud välismaal asuvaid võrdväärsete seadmete kulusid. On selge, et AVR’i töötlemisvõimsus ei olnud nõuetekohane: ülevõimsuse tulemusena töötasid pöördtrummelahjud alakoormusega ning lõpuks need suleti. Seda on omakorda näha abimeetmetes, näiteks 2004. aasta puudujääk ja sulgemishüvitised. Neid asjaolusid silmas pidades annavad need meetmed selektiivse eelise AVR Nuts’ile ning ei ole käsitletavad ainult hüvitisena, mida teised ettevõtted sarnases olukorras võrdväärsetel tingimustel oleksid saanud, kui selle teenuse osutamine oleks olnud nende kohustus. |
| --- | --- |

(73)

Ilma et see piiraks meetme hindamist lepingu artikli 86 lõike 2 alusel, on komisjon arvamusel, et Altmarki otsuse neljas kriteerium ei ole täidetud. Esiteks ei valitud AVR Nuts’i avaliku pakkumismenetluse tulemusena. Lisaks ei asenda avatud ja läbipaistvat pakkumismenetlust kontsessiooniotsusest teavitamine ametlikes teadaannetes (Staatscourant), mille järel huvitatud pooled võisid kuue nädala jooksul esitada vastuväiteid. Teiseks ei määratud hüvitist kulude põhjal, mida oleks kandnud keskmine ja hästi toimiv ettevõte, kellel on jäätmete töötlemiseks vajalik võimsus. Kuna C2 liiki jäätmete hoidlad ja pöördtrummelahjud on riigis unikaalsed, siis sellise keskmise ettevõtte leidmine Madalmaades ei ole võimalik. Kui hinnanguline eelarvepuudujääk midagi näitab, siis eelkõige eritingimusi, mille alusel AVR Nuts neid seadmeid kasutab, kusjuures arvesse ei ole võetud välismaal asuvaid võrdväärsete seadmete kulusid. On selge, et AVR’i töötlemisvõimsus ei olnud nõuetekohane: ülevõimsuse tulemusena töötasid pöördtrummelahjud alakoormusega ning lõpuks need suleti. Seda on omakorda näha abimeetmetes, näiteks 2004. aasta puudujääk ja sulgemishüvitised. Neid asjaolusid silmas pidades annavad need meetmed selektiivse eelise AVR Nuts’ile ning ei ole käsitletavad ainult hüvitisena, mida teised ettevõtted sarnases olukorras võrdväärsetel tingimustel oleksid saanud, kui selle teenuse osutamine oleks olnud nende kohustus.

| (74) | Selektiivne eelis ei hõlma ainult tegevuspuudujääki ja sulgemiskulude hüvitamist, vaid ka riigi garantiid, mille puhul riik hüvitab 30% seadmete lammutus- ja järelhoolduskuludest. Nende kulude vastavus riigi osalusele AVR Chemie’s ei muuda selle meetme riigiabi olemust, kuna riik passiivse osanikuna vastutab AVR Chemie's ainult oma osaluse ulatuses ega vastuta täiendavate nõuete eest, mis tema osalust ületavad. Garantii on eelkõige seotud riigi poliitilise eesmärgiga vältida olukorda, kus pärast AVR Nuts’i ja AVR Chemie likvideerimist ei saa ühelegi teisele ettevõttele teha kohustuseks vastutada nõuetekohase lammutamise ja järelhoolduse eest. Tõenäoliselt kaasnesid selle garantiiga eelised kogu kontsessioonilepingu kehtivusajaks, kuna garantii puudumisel peab ettevõte seadmete kasuliku tööea jooksul koguma vajalikud reservid, et tagada lammutus- ja järelhoolduskulude katteks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

(74)

Selektiivne eelis ei hõlma ainult tegevuspuudujääki ja sulgemiskulude hüvitamist, vaid ka riigi garantiid, mille puhul riik hüvitab 30% seadmete lammutus- ja järelhoolduskuludest. Nende kulude vastavus riigi osalusele AVR Chemie’s ei muuda selle meetme riigiabi olemust, kuna riik passiivse osanikuna vastutab AVR Chemie's ainult oma osaluse ulatuses ega vastuta täiendavate nõuete eest, mis tema osalust ületavad. Garantii on eelkõige seotud riigi poliitilise eesmärgiga vältida olukorda, kus pärast AVR Nuts’i ja AVR Chemie likvideerimist ei saa ühelegi teisele ettevõttele teha kohustuseks vastutada nõuetekohase lammutamise ja järelhoolduse eest. Tõenäoliselt kaasnesid selle garantiiga eelised kogu kontsessioonilepingu kehtivusajaks, kuna garantii puudumisel peab ettevõte seadmete kasuliku tööea jooksul koguma vajalikud reservid, et tagada lammutus- ja järelhoolduskulude katteks vajalikud vahendid.

| (75) | Seepärast on teatatud meetmed käsitletavad riigiabina lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(75)

Seepärast on teatatud meetmed käsitletavad riigiabina lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (76) | Komisjonil on kahju, et Madalmaad rakendasid suure osa asjaomasest abist vastuolus lepingu artikli 88 lõikega 3. |
| --- | --- |

(76)

Komisjonil on kahju, et Madalmaad rakendasid suure osa asjaomasest abist vastuolus lepingu artikli 88 lõikega 3.

6.2   Hindamine lepingu artikli 86 lõike 2 alusel

| (77) | Liikmesriikidel on vabadus tegevusalade tunnuste põhjal määratleda, mida nad loevad üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. Seejuures saab seda määratlust kontrollida ainult ilmse vea põhjal. (17) 2003. aasta rohelises raamatus ja 2004. aasta valges raamatus üldist huvi pakkuvate teenuste kohta (18) selgitas komisjon oma lähenemisviisi põhimõtteid. Valge raamatu punkti 3.4 kohaselt tuleb “kooskõlas Euroopa Liidu jätkusuutliku arengu põhimõtetega arvesse võtta ka üldist huvi pakkuvate teenuste osa keskkonna kaitsmisel ja üldist huvi pakkuvate teenuste eriomadusi, mis on keskkonnavaldkonnaga otseses seoses, nagu näiteks vee- ja jäätmemajanduse sektor”. See on kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega, mille kohaselt “teatud jäätmete käitlemine võib kujutada endast üldist majandushuvi pakkuvat teenust, eriti kui see teenus on mõeldud mõne keskkonnaprobleemiga tegelemiseks”. (19) |
| --- | --- |

(77)

Liikmesriikidel on vabadus tegevusalade tunnuste põhjal määratleda, mida nad loevad üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. Seejuures saab seda määratlust kontrollida ainult ilmse vea põhjal. (17) 2003. aasta rohelises raamatus ja 2004. aasta valges raamatus üldist huvi pakkuvate teenuste kohta (18) selgitas komisjon oma lähenemisviisi põhimõtteid. Valge raamatu punkti 3.4 kohaselt tuleb “kooskõlas Euroopa Liidu jätkusuutliku arengu põhimõtetega arvesse võtta ka üldist huvi pakkuvate teenuste osa keskkonna kaitsmisel ja üldist huvi pakkuvate teenuste eriomadusi, mis on keskkonnavaldkonnaga otseses seoses, nagu näiteks vee- ja jäätmemajanduse sektor”. See on kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega, mille kohaselt “teatud jäätmete käitlemine võib kujutada endast üldist majandushuvi pakkuvat teenust, eriti kui see teenus on mõeldud mõne keskkonnaprobleemiga tegelemiseks”. (19)

| (78) | Järgmistel põhjustel nõustub komisjon Madalmaadega, et kontsessiooniotsuses ja kontsessioonilepingus määratletud teenus kujutab endast üldist majandushuvi pakkuvat teenust. |
| --- | --- |

(78)

Järgmistel põhjustel nõustub komisjon Madalmaadega, et kontsessiooniotsuses ja kontsessioonilepingus määratletud teenus kujutab endast üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

| (79) | Esiteks, kõrvaldamiseks määratud ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine pakub avalikku huvi. Lisaks on avalikkuse ja ühenduse huvi tagada, et niisuguse kõrvaldamise jaoks oleksid piisavad riiklikud võimsused. Kooskõlas direktiivi 75/442/EÜ artikli 5 lõikes 1 püstitatud eesmärgiga peavad liikmesriigid püüdlema seda eesmärki iseseisvalt saavutada. |
| --- | --- |

(79)

Esiteks, kõrvaldamiseks määratud ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine pakub avalikku huvi. Lisaks on avalikkuse ja ühenduse huvi tagada, et niisuguse kõrvaldamise jaoks oleksid piisavad riiklikud võimsused. Kooskõlas direktiivi 75/442/EÜ artikli 5 lõikes 1 püstitatud eesmärgiga peavad liikmesriigid püüdlema seda eesmärki iseseisvalt saavutada.

| (80) | Teiseks oli avalik sekkumine vajalik avaliku huvi tagamiseks. Kuna pöördtrummelahjud töötasid kahjumiga, oleks AVR toetust saamata sulgenud kõnealused ahjud ja C2 liiki jäätmete hoidla juba 2001. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(80)

Teiseks oli avalik sekkumine vajalik avaliku huvi tagamiseks. Kuna pöördtrummelahjud töötasid kahjumiga, oleks AVR toetust saamata sulgenud kõnealused ahjud ja C2 liiki jäätmete hoidla juba 2001. aasta lõpus.

| (81) | Kolmandaks, avalik huvi oli tegelik. Ajavahemikul 2002–2004 kõrvaldati oluline kogus Madalmaades toodetud C2 liiki jäätmeid ja pöördtrummelahju jäätmeid, kuigi need kogused olid eeldatust tunduvalt väiksemad. Koguste vähenemise põhjuseks oli kohtuotsus, milles selgitati mõisteid “kõrvaldamiseks määratud jäätmed” ja “taaskasutamiseks määratud jäätmed”. Madalmaad võtsid arvesse turu arengut ja kohandasid võimsust vastavalt uutele vajadustele, loobusid oma varasemast poliitikast ning sulgesid viimase pöördtrummelahju. See ei ole kokkusobimatu avaliku huviga, eelkõige mis puutub tegelikult kõrvaldatud C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete koguseid. Võib-olla oleks kõrvaldamiseks määratud jäätmete kogused olnud väiksemad, kui Madalmaad oleks kohe kasutanud õigeid määratlusi. Samuti on vähetõenäoline, et kõiki C2 liiki jäätmeid ja pöördtrummelahju jäätmeid oleks kasutatud taaskasutuseks. Seda kinnitavad 2004. aastal AVR Nuts'ile pakutud C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete kogused ning pöördtrummelahju jäätmete kogused, mis eksporditi välismaale kõrvaldamiseks sealsetes pöördtrummelahjudes. Huvitatud isikutel võis olla õigus, et selle ajavahemiku jooksul Madalmaades toodetud ohtlike jäätmete hulka oleks saanud kõrvaldada või taaskasutusele võtta kas kodu- või välismaal ka ilma AVR’i pöördtrummelahjudeta. Samas ei suutnud huvitatud isikud näidata, et ilma AVR’i pöördtrummelahjudeta ei oleks olnud vaja kõrvaldamiseks määratud jäätmeid välismaale üldse eksportida, kuna piisavad võimsused puudusid. Eelkõige neid asjaolusid arvesse võttes võivad Madalmaad õigustatult valida oma poliitika aluseks soovi kaitsta avalikku huvi, mis on kooskõlas direktiivi 75/442/EÜ artikli 5 lõike 1 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(81)

Kolmandaks, avalik huvi oli tegelik. Ajavahemikul 2002–2004 kõrvaldati oluline kogus Madalmaades toodetud C2 liiki jäätmeid ja pöördtrummelahju jäätmeid, kuigi need kogused olid eeldatust tunduvalt väiksemad. Koguste vähenemise põhjuseks oli kohtuotsus, milles selgitati mõisteid “kõrvaldamiseks määratud jäätmed” ja “taaskasutamiseks määratud jäätmed”. Madalmaad võtsid arvesse turu arengut ja kohandasid võimsust vastavalt uutele vajadustele, loobusid oma varasemast poliitikast ning sulgesid viimase pöördtrummelahju. See ei ole kokkusobimatu avaliku huviga, eelkõige mis puutub tegelikult kõrvaldatud C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete koguseid. Võib-olla oleks kõrvaldamiseks määratud jäätmete kogused olnud väiksemad, kui Madalmaad oleks kohe kasutanud õigeid määratlusi. Samuti on vähetõenäoline, et kõiki C2 liiki jäätmeid ja pöördtrummelahju jäätmeid oleks kasutatud taaskasutuseks. Seda kinnitavad 2004. aastal AVR Nuts'ile pakutud C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete kogused ning pöördtrummelahju jäätmete kogused, mis eksporditi välismaale kõrvaldamiseks sealsetes pöördtrummelahjudes. Huvitatud isikutel võis olla õigus, et selle ajavahemiku jooksul Madalmaades toodetud ohtlike jäätmete hulka oleks saanud kõrvaldada või taaskasutusele võtta kas kodu- või välismaal ka ilma AVR’i pöördtrummelahjudeta. Samas ei suutnud huvitatud isikud näidata, et ilma AVR’i pöördtrummelahjudeta ei oleks olnud vaja kõrvaldamiseks määratud jäätmeid välismaale üldse eksportida, kuna piisavad võimsused puudusid. Eelkõige neid asjaolusid arvesse võttes võivad Madalmaad õigustatult valida oma poliitika aluseks soovi kaitsta avalikku huvi, mis on kooskõlas direktiivi 75/442/EÜ artikli 5 lõike 1 eesmärgiga.

| (82) | Neljandaks, need meetmed ei ole vastuolus “saastaja maksab” põhimõttega. Punkti 72 järelduste kohaselt ei vabastata jäätmete pakkujaid kuludest, mis üldjuhul peaksid olema kajastatud nende eelarves. |
| --- | --- |

(82)

Neljandaks, need meetmed ei ole vastuolus “saastaja maksab” põhimõttega. Punkti 72 järelduste kohaselt ei vabastata jäätmete pakkujaid kuludest, mis üldjuhul peaksid olema kajastatud nende eelarves.

| (83) | Viiendaks, teenuse liigitamine üldist majandushuvi pakkuva teenusena ei tähenda kohaldatavatest üldeeskirjadest kõrvalehoidmist. Selle meetme eesmärk on keskkonnakaitse, kuna meetmega tagatakse ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine jäätmete tekkekohale võimalikult lähedal. Keskkonnaabi suunised sisaldavad eeskirju tegevusabi andmise kohta, et edendada jäätmekäitlust (punkt E.3.1). Need eeskirjad koostati eelkõige tegevusabi jaoks, mis määratakse ettevõtetele, kes ise asjaomaseid jäätmeid toodavad. |
| --- | --- |

(83)

Viiendaks, teenuse liigitamine üldist majandushuvi pakkuva teenusena ei tähenda kohaldatavatest üldeeskirjadest kõrvalehoidmist. Selle meetme eesmärk on keskkonnakaitse, kuna meetmega tagatakse ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine jäätmete tekkekohale võimalikult lähedal. Keskkonnaabi suunised sisaldavad eeskirju tegevusabi andmise kohta, et edendada jäätmekäitlust (punkt E.3.1). Need eeskirjad koostati eelkõige tegevusabi jaoks, mis määratakse ettevõtetele, kes ise asjaomaseid jäätmeid toodavad.

| (84) | Kuuendaks, enamiku pöördtrummelahju jäätmeid ja C2 liiki jäätmeid toovad ettevõtted, kuid välja on töötatud ka süsteemid ohtlike majapidamisjäätmete kogumiseks, et tagada ohtlike jäätmete ohutu ja lihtne kõrvaldamine. Osa sellistest ohtlikest jäätmetest saab kõrvaldada pöördtrummelahjudes. Seega oli abi saanud teenus üldise iseloomuga ega eelistanud teatavat teenuse kasutajate rühma. |
| --- | --- |

(84)

Kuuendaks, enamiku pöördtrummelahju jäätmeid ja C2 liiki jäätmeid toovad ettevõtted, kuid välja on töötatud ka süsteemid ohtlike majapidamisjäätmete kogumiseks, et tagada ohtlike jäätmete ohutu ja lihtne kõrvaldamine. Osa sellistest ohtlikest jäätmetest saab kõrvaldada pöördtrummelahjudes. Seega oli abi saanud teenus üldise iseloomuga ega eelistanud teatavat teenuse kasutajate rühma.

| (85) | Kahe ühiselt tegutseva konkurendi väitel puudub turutõrge, mis õigustaks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamist. Lisaks ei ole mõnes liikmesriigis ühtegi pöördtrummelahju. Direktiivi 75/442/EÜ eesmärgid nagu iseseisev jäätmete kõrvaldamine ja jäätmete kõrvaldamine jäätmete tekkimise kohale võimalikult lähedal (lähimuse põhimõte) ei pruugi ehk turutulemusega kooskõlas olla, kuid ei ole seepärast veel vähem seaduslikud. |
| --- | --- |

(85)

Kahe ühiselt tegutseva konkurendi väitel puudub turutõrge, mis õigustaks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamist. Lisaks ei ole mõnes liikmesriigis ühtegi pöördtrummelahju. Direktiivi 75/442/EÜ eesmärgid nagu iseseisev jäätmete kõrvaldamine ja jäätmete kõrvaldamine jäätmete tekkimise kohale võimalikult lähedal (lähimuse põhimõte) ei pruugi ehk turutulemusega kooskõlas olla, kuid ei ole seepärast veel vähem seaduslikud.

| (86) | Avalik teenus peab olema täpselt määratletud ja selle osutamise kohustus peab olema õigusaktiga kehtestatud. Käesoleva asja puhul on kontsessiooniotsusest ja kontsessioonilepingust näha, et ettevõttele pandi üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustus nõuetekohaselt. Avaliku teenuse määratlus on nendes dokumentides piisavalt täpne. See on rangelt seotud C2 liiki jäätmete ladustamisega ja pöördtrummelahjudes põletatavate madala kütteväärtusega jäätmetega. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude kompenseerimiseks rakendatavaid meetmeid on samuti piisavalt üksikasjalikult kirjeldatud. Lisaks tuleb aga siiski märkida järgmist. |
| --- | --- |

(86)

Avalik teenus peab olema täpselt määratletud ja selle osutamise kohustus peab olema õigusaktiga kehtestatud. Käesoleva asja puhul on kontsessiooniotsusest ja kontsessioonilepingust näha, et ettevõttele pandi üldist majandushuvi pakkuva teenuse kohustus nõuetekohaselt. Avaliku teenuse määratlus on nendes dokumentides piisavalt täpne. See on rangelt seotud C2 liiki jäätmete ladustamisega ja pöördtrummelahjudes põletatavate madala kütteväärtusega jäätmetega. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude kompenseerimiseks rakendatavaid meetmeid on samuti piisavalt üksikasjalikult kirjeldatud. Lisaks tuleb aga siiski märkida järgmist.

| (87) | Esiteks esines vajakajäämisi läbipaistvuse osas. Konkurentidele ei olnud alati selge, kas AVR IW tegutses enda või AVR Nuts'i nimel. Lisaks ei olnud algusest peale piisavalt läbipaistev tariifide ja hinnaalanduste süsteem, eelkõige mis puutus pöördtrummelahjudes kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega jäätmeid. AVR’ile, riigile ja sõltumatutele audiitoritele olid need küsimused siiski piisavalt arusaadavad kontsessioonilepingu alusel, mis võimaldas ka nõuetekohase kontrolli tegemist. |
| --- | --- |

(87)

Esiteks esines vajakajäämisi läbipaistvuse osas. Konkurentidele ei olnud alati selge, kas AVR IW tegutses enda või AVR Nuts'i nimel. Lisaks ei olnud algusest peale piisavalt läbipaistev tariifide ja hinnaalanduste süsteem, eelkõige mis puutus pöördtrummelahjudes kütteainena kasutatavate kõrge kütteväärtusega jäätmeid. AVR’ile, riigile ja sõltumatutele audiitoritele olid need küsimused siiski piisavalt arusaadavad kontsessioonilepingu alusel, mis võimaldas ka nõuetekohase kontrolli tegemist.

| (88) | Komisjon on arvamusel, et I lisas kirjeldatud meetod on kontrollimiseks piisavalt läbipaistev. Komisjoni hinnangul on läbipaistvuse suurendamiseks võetud lisameetmed piisavad, et osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon on arvamusel, et I lisas kirjeldatud meetod on kontrollimiseks piisavalt läbipaistev. Komisjoni hinnangul on läbipaistvuse suurendamiseks võetud lisameetmed piisavad, et osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

| (89) | Teiseks, pöördtrummelahju jäätmete kõrvaldamise puhul rakendatavad “ühiskondlikult vastuvõetavad tariifid” on suhteliselt hägus mõiste. Praktikas ei ole see õnneks probleeme tekitanud. Tariifid püsisid möödunud aastate tasemel. Kooskõlas “saastaja maksab” põhimõttega olid tariifid võrreldes välismaal kõrvaldamisega kõrgemad. Samas ei viidanud huvitatud pooled ega Madalmaad madalamate tariifide vajadusele, et vältida keskkonda kahjustada võivat ebaseaduslikku tegevust. Tõenäoliselt ei pidanud Madalmaad neid tariife liiga kõrgeks, arvestades kokkulepet hinnanguliste eelarvepuudujääkide kohta, mis põhinesid kohaldatavate tariifide täpsematel arvutustel. |
| --- | --- |

(89)

Teiseks, pöördtrummelahju jäätmete kõrvaldamise puhul rakendatavad “ühiskondlikult vastuvõetavad tariifid” on suhteliselt hägus mõiste. Praktikas ei ole see õnneks probleeme tekitanud. Tariifid püsisid möödunud aastate tasemel. Kooskõlas “saastaja maksab” põhimõttega olid tariifid võrreldes välismaal kõrvaldamisega kõrgemad. Samas ei viidanud huvitatud pooled ega Madalmaad madalamate tariifide vajadusele, et vältida keskkonda kahjustada võivat ebaseaduslikku tegevust. Tõenäoliselt ei pidanud Madalmaad neid tariife liiga kõrgeks, arvestades kokkulepet hinnanguliste eelarvepuudujääkide kohta, mis põhinesid kohaldatavate tariifide täpsematel arvutustel.

| (90) | Ülemäärast hüvitamist tuleb vältida süsteemi iga abielemendi puhul. Sellega seoses hindab komisjon iga järgnevat abielementi eraldi: 1) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2002. ja 2003. aastal; 2) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2004., 2005. ja 2006. aastal; 3) sulgemiskulude hüvitamine, mis koosneb a) hüvitisest sulgemiskulude eest seoses kokku lepitud investeeringutega, mida ei ole kuludesse kantud ja b) pöördtrummelahjude enneaegsest sulgemisest tulenevate sulgemiskulude hüvitisest ja 4) garantii koosseisu kuuluv abi. |
| --- | --- |

(90)

Ülemäärast hüvitamist tuleb vältida süsteemi iga abielemendi puhul. Sellega seoses hindab komisjon iga järgnevat abielementi eraldi: 1) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2002. ja 2003. aastal; 2) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2004., 2005. ja 2006. aastal; 3) sulgemiskulude hüvitamine, mis koosneb a) hüvitisest sulgemiskulude eest seoses kokku lepitud investeeringutega, mida ei ole kuludesse kantud ja b) pöördtrummelahjude enneaegsest sulgemisest tulenevate sulgemiskulude hüvitisest ja 4) garantii koosseisu kuuluv abi.

| (91) | 2002. aasta ja 2003. aasta eelarvepuudujääkide suhtes on komisjon võtnud seisukoha, et abina antavate eeldatavate puudujääkide arvutamise metoodika on kohane ja piisavalt piirav. Kõik elemendid, välja arvatud omandamiskulude hüvitamine (vt punktid 108–113), on otse seostatavad avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega. Ei ole võimalik täheldada, et erinevaid kuluelemente on kunstlikult suurendatud või et sõltumatu konsultandi kaasamine aitas Madalmaadel arvutada abi teatavate piirangutega. Metoodika hõlmab AVR Nuts'i algbilansi põhjalikku analüüsi, mille alusel on võimalik hinnata AVR Nuts'i kulusid ja tulusid uues olukorras. Muutuvkulude, otseste püsikulude ja teiste AVR ettevõtete kulude hindamisel on lähtutud kulude üksikasjalikust jagunemisest. Investeeringud ja amortisatsioon on täielikult arvesse võetud 2002.–2016. aasta investeeringute kavas, uued investeeringud kantakse kuludesse 7,24 aasta jooksul. Sellega tagati, et üksikinvesteeringute või ebaühtlase amortiseerimise tulemusena kulud kunstlikult ei suurenenud. Huvitatud isikute märkustes tõsteti esile mitmeid asjaolusid, kuid tõendeid ülemäärase hüvitamise kohta ei esitatud. 2002. ja 2003. aasta õnnetuste ja tehniliste probleemide tulemusena tekkisid kahjud, mis ületasid hinnangulist puudujääki kokku 12 miljoni euro võrra. Seepärast on igasugune ülemäärane hüvitamine AVR Nuts'i kasuks sellel ajavahemikul välistatud. |
| --- | --- |

(91)

2002. aasta ja 2003. aasta eelarvepuudujääkide suhtes on komisjon võtnud seisukoha, et abina antavate eeldatavate puudujääkide arvutamise metoodika on kohane ja piisavalt piirav. Kõik elemendid, välja arvatud omandamiskulude hüvitamine (vt punktid 108–113), on otse seostatavad avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega. Ei ole võimalik täheldada, et erinevaid kuluelemente on kunstlikult suurendatud või et sõltumatu konsultandi kaasamine aitas Madalmaadel arvutada abi teatavate piirangutega. Metoodika hõlmab AVR Nuts'i algbilansi põhjalikku analüüsi, mille alusel on võimalik hinnata AVR Nuts'i kulusid ja tulusid uues olukorras. Muutuvkulude, otseste püsikulude ja teiste AVR ettevõtete kulude hindamisel on lähtutud kulude üksikasjalikust jagunemisest. Investeeringud ja amortisatsioon on täielikult arvesse võetud 2002.–2016. aasta investeeringute kavas, uued investeeringud kantakse kuludesse 7,24 aasta jooksul. Sellega tagati, et üksikinvesteeringute või ebaühtlase amortiseerimise tulemusena kulud kunstlikult ei suurenenud. Huvitatud isikute märkustes tõsteti esile mitmeid asjaolusid, kuid tõendeid ülemäärase hüvitamise kohta ei esitatud. 2002. ja 2003. aasta õnnetuste ja tehniliste probleemide tulemusena tekkisid kahjud, mis ületasid hinnangulist puudujääki kokku 12 miljoni euro võrra. Seepärast on igasugune ülemäärane hüvitamine AVR Nuts'i kasuks sellel ajavahemikul välistatud.

| (92) | Ajavahemikul 2004-2006 anti abi sama metoodika alusel. Seepärast komisjon a priori ei eelda ülemäärast hüvitamist. 2004. aasta hinnanguline eelarvepuudujääk põhineb täielikult samal metoodikal ning hinnangulise puudujäägi kasv vaatamata ühe pöördtrummelahju sulgemisele on seletatav selle metoodika erinevate kuluelementidega (vt I lisa arvandmed). Arvestades kahjumeid, mis ületasid 2002. ja 2003. aasta hinnangulisi puudujääke, ei tohiks 2004. aasta suurem hinnanguline puudujääk olla kellelegi üllatuseks. Esimese pöördtrummelahju sulgemine võis küll vähendada muutuvkulusid, kuid selle mõju on piiratud püsikulude puhul, mis moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa. Seepärast tuleb vastavalt komisjoni üldisele poliitikale välistada üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude ülemäärane hüvitamine nii ette kui tagantjärele. Seega nõuab komisjon, et Madalmaad kontrolliksid tegelikke kulusid ja vajadusel korrigeeriksid abi suurust, et takistada AVR Nuts'il teenida kõrgemat kasumit kui selle majandusharu keskmine sama tegevuse eest. |
| --- | --- |

(92)

Ajavahemikul 2004-2006 anti abi sama metoodika alusel. Seepärast komisjon a priori ei eelda ülemäärast hüvitamist. 2004. aasta hinnanguline eelarvepuudujääk põhineb täielikult samal metoodikal ning hinnangulise puudujäägi kasv vaatamata ühe pöördtrummelahju sulgemisele on seletatav selle metoodika erinevate kuluelementidega (vt I lisa arvandmed). Arvestades kahjumeid, mis ületasid 2002. ja 2003. aasta hinnangulisi puudujääke, ei tohiks 2004. aasta suurem hinnanguline puudujääk olla kellelegi üllatuseks. Esimese pöördtrummelahju sulgemine võis küll vähendada muutuvkulusid, kuid selle mõju on piiratud püsikulude puhul, mis moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa. Seepärast tuleb vastavalt komisjoni üldisele poliitikale välistada üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude ülemäärane hüvitamine nii ette kui tagantjärele. Seega nõuab komisjon, et Madalmaad kontrolliksid tegelikke kulusid ja vajadusel korrigeeriksid abi suurust, et takistada AVR Nuts'il teenida kõrgemat kasumit kui selle majandusharu keskmine sama tegevuse eest.

| (93) | Komisjon on nõus, et abi võib anda hüvitisena sulgemiskulude eest seoses kokku lepitud investeeringutega, mida ei ole kuludesse kantud. Piisavate garantiide puudumise korral ei saa eeldada, et ettevõtja sõlmib viieks aastaks lepingu, mis nõuab suuri investeeringuid. Investeeringute amortiseerimine lepingu kehtivusaja ehk viie aasta jooksul oleks olnud samuti põhjendamatu. Nii oleks selle ajavahemiku hinnangulised kahjumid ja seega ka abisumma oluliselt kasvanud. Kontsessioonilepingu asjaomased sätted on hüvitussüsteemi jaoks vajalikud ja tõhusad. Seda hinnangut ei muuda ka asjaolu, et neid sätteid kohaldati enne kontsessioonilepingu lõppemise kuupäeva. Madalmaade esitatud teabe alusel eeldab komisjon, et selle abielemendi puhul ülemäärast hüvitamist ei toimu. Siiski jäävad mõned asjaolud pisut ebaselgeks, näiteks kas tulu varde müügist või kasumit edasisest kasutamisest muudel eesmärkidel arvestatakse nõuetekohaselt. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et Madalmaad ka selles osas kontrolliks tegelikke kulusid ja vajadusel korrigeeriks abisummat. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon on nõus, et abi võib anda hüvitisena sulgemiskulude eest seoses kokku lepitud investeeringutega, mida ei ole kuludesse kantud. Piisavate garantiide puudumise korral ei saa eeldada, et ettevõtja sõlmib viieks aastaks lepingu, mis nõuab suuri investeeringuid. Investeeringute amortiseerimine lepingu kehtivusaja ehk viie aasta jooksul oleks olnud samuti põhjendamatu. Nii oleks selle ajavahemiku hinnangulised kahjumid ja seega ka abisumma oluliselt kasvanud. Kontsessioonilepingu asjaomased sätted on hüvitussüsteemi jaoks vajalikud ja tõhusad. Seda hinnangut ei muuda ka asjaolu, et neid sätteid kohaldati enne kontsessioonilepingu lõppemise kuupäeva. Madalmaade esitatud teabe alusel eeldab komisjon, et selle abielemendi puhul ülemäärast hüvitamist ei toimu. Siiski jäävad mõned asjaolud pisut ebaselgeks, näiteks kas tulu varde müügist või kasumit edasisest kasutamisest muudel eesmärkidel arvestatakse nõuetekohaselt. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et Madalmaad ka selles osas kontrolliks tegelikke kulusid ja vajadusel korrigeeriks abisummat.

| (94) | Komisjon on nõus ka sellega, et pöördtrummelahjude ennetähtaegse sulgemisega kaasnevad lisakulud hüvitatakse. Liikmesriiki ei saa kohustada sellist lepingut jätkama, eelkõige kui see liikmesriik maksaks sellega seoses vähem kui ta oleks pidanud maksma tegevuse jätkumise korral. Madalmaade esitatud andmed nende lisakulude kohta on suhteliselt üksikasjalikud. Samas tuginevad mitmed elemendid arvutustele, mille ebakindluse tase on suhteliselt kõrge. Lisaks saab välja tuua ainult need kulud, mis on seostatavad üldist majandushuvi pakkuva teenusega ja ennetähtaegse sulgemisega ning olemasoleva teabe põhjal ei ole selge, kas nii on ka toimitud. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et Madalmaad ka selles osas kontrolliks tegelikke kulusid ja vajadusel korrigeeriks abisummat. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon on nõus ka sellega, et pöördtrummelahjude ennetähtaegse sulgemisega kaasnevad lisakulud hüvitatakse. Liikmesriiki ei saa kohustada sellist lepingut jätkama, eelkõige kui see liikmesriik maksaks sellega seoses vähem kui ta oleks pidanud maksma tegevuse jätkumise korral. Madalmaade esitatud andmed nende lisakulude kohta on suhteliselt üksikasjalikud. Samas tuginevad mitmed elemendid arvutustele, mille ebakindluse tase on suhteliselt kõrge. Lisaks saab välja tuua ainult need kulud, mis on seostatavad üldist majandushuvi pakkuva teenusega ja ennetähtaegse sulgemisega ning olemasoleva teabe põhjal ei ole selge, kas nii on ka toimitud. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et Madalmaad ka selles osas kontrolliks tegelikke kulusid ja vajadusel korrigeeriks abisummat.

| (95) | Komisjon nõustub ka sellega, et abi antakse garantii vormis, millega kaetakse 30% lammutus- ja puhastuskuludest. Garantii puudumise korral oleks tegevuspuudujääk ja tegevusabi olnud tõenäoliselt suuremad, kuna sellisel juhul oleks tulnud moodustada reserv. Sellised kulud on otse seostatavad algse poliitika eesmärgiga osutada asjaomast üldist majandushuvi pakkuvat teenust Madalmaades. Tegelikud kulud ei ole samuti veel teada, seepärast nõuab komisjon nõuetekohase järelkontrolli läbiviimist. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon nõustub ka sellega, et abi antakse garantii vormis, millega kaetakse 30% lammutus- ja puhastuskuludest. Garantii puudumise korral oleks tegevuspuudujääk ja tegevusabi olnud tõenäoliselt suuremad, kuna sellisel juhul oleks tulnud moodustada reserv. Sellised kulud on otse seostatavad algse poliitika eesmärgiga osutada asjaomast üldist majandushuvi pakkuvat teenust Madalmaades. Tegelikud kulud ei ole samuti veel teada, seepärast nõuab komisjon nõuetekohase järelkontrolli läbiviimist.

| (96) | Kokkuvõtteks võib öelda, et komisjon ei tuvasta 2002. aasta ja 2003. aasta tegevuspuudujääkide ülemäärast hüvitamist, kuid lubab ülejäänud abielemente vaid juhul, kui Madalmaad tagavad, et kogu ajavahemiku jooksul ei toimu ülemäärast hüvitamist ka tagantjärele ning et võetakse arvesse ka kontsessioonilepinguga kaetud kõigi aastate täiendavaid kahjumeid ja kasumeid. Abi tulemusena võib AVR Nuts asjaomaselt tegevuselt teenida mõistlikku kasumit. Lepingu kohaselt oli AVR’i risk piiratud, kuna hinnangulised kahjumid oleks täies ulatuses olnud abiga kaetud. Tegevusrisk jäi enamasti AVR’i kanda. (20) Seega ei olnud tegevus riskivaba, mida näitas ka praktika. Võttes arvesse turutingimusi ja AVR Nuts'i riske, on komisjon nõus kasumiga, mis on võrdne Madalmaade riigi võlakirjade tulumääraga pluss kaks protsendipunkti. Kui praktikas kujuneb kasum sellest suuremaks, tuleb Madalmaadel abisummat tagasiulatuvalt korrigeerida ning vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 3 teatada igasugusest abist, mis võimaldab AVR Nuts'il seda läve ületada. Järelkontrolli käigus tuleb ülemäärase hüvitamise puudumist nõuetekohaselt kontrollida. Sellega seoses nõuab komisjon üksikasjalikke seirearuandeid, milles tuleb käsitleda vähemalt neid punkte, mis on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

(96)

Kokkuvõtteks võib öelda, et komisjon ei tuvasta 2002. aasta ja 2003. aasta tegevuspuudujääkide ülemäärast hüvitamist, kuid lubab ülejäänud abielemente vaid juhul, kui Madalmaad tagavad, et kogu ajavahemiku jooksul ei toimu ülemäärast hüvitamist ka tagantjärele ning et võetakse arvesse ka kontsessioonilepinguga kaetud kõigi aastate täiendavaid kahjumeid ja kasumeid. Abi tulemusena võib AVR Nuts asjaomaselt tegevuselt teenida mõistlikku kasumit. Lepingu kohaselt oli AVR’i risk piiratud, kuna hinnangulised kahjumid oleks täies ulatuses olnud abiga kaetud. Tegevusrisk jäi enamasti AVR’i kanda. (20) Seega ei olnud tegevus riskivaba, mida näitas ka praktika. Võttes arvesse turutingimusi ja AVR Nuts'i riske, on komisjon nõus kasumiga, mis on võrdne Madalmaade riigi võlakirjade tulumääraga pluss kaks protsendipunkti. Kui praktikas kujuneb kasum sellest suuremaks, tuleb Madalmaadel abisummat tagasiulatuvalt korrigeerida ning vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 3 teatada igasugusest abist, mis võimaldab AVR Nuts'il seda läve ületada. Järelkontrolli käigus tuleb ülemäärase hüvitamise puudumist nõuetekohaselt kontrollida. Sellega seoses nõuab komisjon üksikasjalikke seirearuandeid, milles tuleb käsitleda vähemalt neid punkte, mis on esitatud II lisas.

| (97) | Komisjon kontrollib meetme proportsionaalsust, et vältida olukordi, kus üldhuvi ülesande täitmiseks kasutatavad vahendid põhjustavad kaubandusmoonutusi. Eriti tuleb jälgida, et Euroopa Liidu lepingu eeskirjade suhtes kehtestatud piirangud, eelkõige konkurentsi- ja siseturu vabaduste piirangud ei oleks ulatuslikumad kui ülesande täitmiseks vaja. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon kontrollib meetme proportsionaalsust, et vältida olukordi, kus üldhuvi ülesande täitmiseks kasutatavad vahendid põhjustavad kaubandusmoonutusi. Eriti tuleb jälgida, et Euroopa Liidu lepingu eeskirjade suhtes kehtestatud piirangud, eelkõige konkurentsi- ja siseturu vabaduste piirangud ei oleks ulatuslikumad kui ülesande täitmiseks vaja.

| (98) | Komisjon on seisukohal, et Madalmaade võetud meetmed on suures osas proportsionaalsusenõudega vastavuses. Raske on ette kujutada muid vahendeid, millega Madalmaad oleksid saanud tagada piisava riikliku võimsuse ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks. Ükski huvitatud isik ei nimetanud vähem moonutavaid alternatiive, mida selle eesmärgi saavutamiseks saaks kasutada. Meetme järgmisi aspekte hinnatakse samuti proportsionaalseks. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon on seisukohal, et Madalmaade võetud meetmed on suures osas proportsionaalsusenõudega vastavuses. Raske on ette kujutada muid vahendeid, millega Madalmaad oleksid saanud tagada piisava riikliku võimsuse ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks. Ükski huvitatud isik ei nimetanud vähem moonutavaid alternatiive, mida selle eesmärgi saavutamiseks saaks kasutada. Meetme järgmisi aspekte hinnatakse samuti proportsionaalseks.

| (99) | Astmelistel hinnaalandusel põhinev vastuvõtutariifide süsteem: kuna süsteemi eesmärk on säilitada piisav võimsus pöördtrummelahju jäätmete nõuetekohaseks kõrvaldamiseks, tuleb tagada olemasolevate võimsuste maksimaalne kasutamine ning seeläbi saavutada kulude kokkuhoid. Madalmaade väitel võisid kõik pakkujad hinnaalandusi taotleda kas otse või oma vahendajate kaudu. Astmelistel hinnaalandustel põhinev vastuvõtutariifide süsteem on õigustatud. Kõigi pakkujate ja sealhulgas ka AVR IW suhtes kehtiv mittediskrimineerivate tariifide ja astmeliste hinnaalanduste süsteem on vähendanud meetmega kaasnevaid konkurentsimoonutusi. Kuigi praktikas esines teataval määral segadust, pidi selle mittediskrimineeriv iseloom kõikidele huvitatud isikutele ometi selge olema. Segaduse tekkimise korral võtsid Madalmaad läbipaistvuse suurendamiseks piisavaid lisameetmeid. Kõrge kütteväärtusega jäätmete tariifi kinnitamine konkureerivate kõrvaldamisalternatiivide tasemele vähendas konkurentsimoonutusi selliste jäätmete turul. Tuleb märkida, et ükski ettevõte Madalmaades ei olnud kohustatud tarnima pöördtrummelahju jäätmeid või kõrge kütteväärtusega ohtlikke jäätmeid AVR Nuts'ile või AVR IW’le. Kuid seevastu oli AVR Nuts'ile kontsessioonilepinguga pandud kohustus vastu võtta kõik C2 liiki jäätmed ja pöördtrummelahju jäätmed vaatamata sellele, kas nendega koos pakuti kõrge kütteväärtusega ohtlikke jäätmeid või mitte. Komisjon ei leidnud piisavaid tõendeid väite kohta, et AVR Nuts kasutas ära oma dominantset turupositsiooni. Samuti ei loonud kontsessioonileping selliseks ärakasutamiseks mingit alust. |
| --- | --- |

(99)

Astmelistel hinnaalandusel põhinev vastuvõtutariifide süsteem: kuna süsteemi eesmärk on säilitada piisav võimsus pöördtrummelahju jäätmete nõuetekohaseks kõrvaldamiseks, tuleb tagada olemasolevate võimsuste maksimaalne kasutamine ning seeläbi saavutada kulude kokkuhoid. Madalmaade väitel võisid kõik pakkujad hinnaalandusi taotleda kas otse või oma vahendajate kaudu. Astmelistel hinnaalandustel põhinev vastuvõtutariifide süsteem on õigustatud. Kõigi pakkujate ja sealhulgas ka AVR IW suhtes kehtiv mittediskrimineerivate tariifide ja astmeliste hinnaalanduste süsteem on vähendanud meetmega kaasnevaid konkurentsimoonutusi. Kuigi praktikas esines teataval määral segadust, pidi selle mittediskrimineeriv iseloom kõikidele huvitatud isikutele ometi selge olema. Segaduse tekkimise korral võtsid Madalmaad läbipaistvuse suurendamiseks piisavaid lisameetmeid. Kõrge kütteväärtusega jäätmete tariifi kinnitamine konkureerivate kõrvaldamisalternatiivide tasemele vähendas konkurentsimoonutusi selliste jäätmete turul. Tuleb märkida, et ükski ettevõte Madalmaades ei olnud kohustatud tarnima pöördtrummelahju jäätmeid või kõrge kütteväärtusega ohtlikke jäätmeid AVR Nuts'ile või AVR IW’le. Kuid seevastu oli AVR Nuts'ile kontsessioonilepinguga pandud kohustus vastu võtta kõik C2 liiki jäätmed ja pöördtrummelahju jäätmed vaatamata sellele, kas nendega koos pakuti kõrge kütteväärtusega ohtlikke jäätmeid või mitte. Komisjon ei leidnud piisavaid tõendeid väite kohta, et AVR Nuts kasutas ära oma dominantset turupositsiooni. Samuti ei loonud kontsessioonileping selliseks ärakasutamiseks mingit alust.

| (100) | Sulgemishüvitis: Kontsessioonilepingu sätteid, mis käsitlevad lepingu pikendamata jätmise korral nende amortiseerimata investeeringute jääkväärtuse hüvitamist, mille AVR lepingu kehtivusajal riigi heakskiidul tegi, tuleb samuti lugeda proportsionaalseks. Ilma sellise garantiita ei oleks AVR’i nõusolekut mõistagi saadud. Sama kehtib riigi garantii kohta, millega kaetakse seadmete likvideerimisel kuni 30% lammutus- ja puhastuskuludest. Nõuetekohane lammutamine ja puhastamine on kindlasti avalik huvi. Riigi osalus AVR Chemie’s on 30%, seega on kohane vastutuse võtmine oma osaluse ulatuses ja ülejäänud vastutuse andmine teisele osanikule AVR Holding. |
| --- | --- |

(100)

Sulgemishüvitis: Kontsessioonilepingu sätteid, mis käsitlevad lepingu pikendamata jätmise korral nende amortiseerimata investeeringute jääkväärtuse hüvitamist, mille AVR lepingu kehtivusajal riigi heakskiidul tegi, tuleb samuti lugeda proportsionaalseks. Ilma sellise garantiita ei oleks AVR’i nõusolekut mõistagi saadud. Sama kehtib riigi garantii kohta, millega kaetakse seadmete likvideerimisel kuni 30% lammutus- ja puhastuskuludest. Nõuetekohane lammutamine ja puhastamine on kindlasti avalik huvi. Riigi osalus AVR Chemie’s on 30%, seega on kohane vastutuse võtmine oma osaluse ulatuses ja ülejäänud vastutuse andmine teisele osanikule AVR Holding.

| (101) | Kahe pöördtrummelahju säilitamine: komisjon uuris, kas Madalmaad oleks pidanud andma abi ainult ühe pöördtrummelahju säilitamiseks. Küsimus on selles, kas Madalmaade eesmärk säilitada teine pöördtrummelahi õigustab abi, mida selle käigushoidmine nõuab, ja sellega kaasnevaid ebasoodsad tagajärgi konkurentsile. |
| --- | --- |

(101)

Kahe pöördtrummelahju säilitamine: komisjon uuris, kas Madalmaad oleks pidanud andma abi ainult ühe pöördtrummelahju säilitamiseks. Küsimus on selles, kas Madalmaade eesmärk säilitada teine pöördtrummelahi õigustab abi, mida selle käigushoidmine nõuab, ja sellega kaasnevaid ebasoodsad tagajärgi konkurentsile.

| (102) | Selles punktis tunnistab komisjon, et Madalmaade eesmärk võiks olla pöördtrummelahju jäätmete töötlemiseks piisava riikliku võimsuse omamine, et vältida võimsuse nappust, mille korral peaks riik lubama selliste jäätmete eksportimist välismaale. Teatav paindlikkus sellise hindamise puhul on vältimatu, sest C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete hulka ei olnud võimalik täpselt ette ennustada. Lisaks tuleb arvestada ka seadmete kättesaadavusega kaasnevaid ohte. Sellised ohud esinesid ka tegelikult, näiteks kui üks pöördtrummelahi tehniliste probleemide tõttu 2002. aastal mõneks ajaks suleti. Lubatud 100 000-tonnisest võimsusest oli 2002. aastal kasulikku võimsust ainult 73% ja 2003. aastal 75% ulatuses. Seepärast tuli Madalmaade ametiasutustel lubada ahjujäätmete eksporti, mis oli vastuolus Madalmaade eesmärkidega. |
| --- | --- |

(102)

Selles punktis tunnistab komisjon, et Madalmaade eesmärk võiks olla pöördtrummelahju jäätmete töötlemiseks piisava riikliku võimsuse omamine, et vältida võimsuse nappust, mille korral peaks riik lubama selliste jäätmete eksportimist välismaale. Teatav paindlikkus sellise hindamise puhul on vältimatu, sest C2 liiki jäätmete ja pöördtrummelahju jäätmete hulka ei olnud võimalik täpselt ette ennustada. Lisaks tuleb arvestada ka seadmete kättesaadavusega kaasnevaid ohte. Sellised ohud esinesid ka tegelikult, näiteks kui üks pöördtrummelahi tehniliste probleemide tõttu 2002. aastal mõneks ajaks suleti. Lubatud 100 000-tonnisest võimsusest oli 2002. aastal kasulikku võimsust ainult 73% ja 2003. aastal 75% ulatuses. Seepärast tuli Madalmaade ametiasutustel lubada ahjujäätmete eksporti, mis oli vastuolus Madalmaade eesmärkidega.

| (103) | Kui võrrelda pöördtrummelahju jäätmete eeldatavaid koguseid ja mõlema pöördtrummelahju võimsust, tuleb märkida järgmist. Kontsessioonilepingu koostamise ajal ajavahemikul 2001. aasta lõpp kuni 2002. aasta keskpaik hinnati pöördtrummelahju jäätmete koguseks ligikaudu 38 500 tonni aastas. Selles hinnangus tugineti eelnevatele kogemustele. Käitlemiseks on vaja vähemalt sama kogust kõrge kütteväärtusega jäätmeid. Üks pöördtrummelahi sellise jäätmekoguse nõuetekohaseks töötlemiseks oleks olnud selgelt ebapiisav. Samas saab selle arvnäitaja kohta teha kolm kriitilist märkust. Esiteks, osa eeldatavast pöördtrummelahju jäätmete tarnest võis olla “kõrvaldamiseks määratud jäätmete” määratluse piiratud kohaldamise tulemus, mida Madalmaad kasutasid kuni 2003. aasta alguseni. Teiseks, huvitatud isikud osutasid alternatiivsetele riiklikele võimsustele pöördtrummelahju jäätmete töötlemiseks. Kolmandaks, hinnangus ei ole arvesse võetud AVR’i võimalust töödelda osa jäätmeid oma majapidamisjäätmete põletamisahjudes. (21) Teisalt arvestati aga hinnangus uute arengutega. Lisaks on ekspordiks pakutavate pöördtrummelahju jäätmete kogused aastati erinevad ning sõltuvad olukorrast rahvusvahelisel turul. Olukord erineb ka jäätmete liikide lõikes. 2002. aasta alguses olid veel suured pöördtrummelahju jäätmete varud, millega tagati vajalikud kogused perioodi alguseks. Kui Madalmaade ametiasutused oleks 2002. aastal pöördtrummelahju jäätmete prognoosi aluseks võtnud eelduse, et “taaskasutamiseks määratud jäätmete” määratlust on kohaldatud õigesti, oleks prognoos tõenäoliselt kujunenud väiksemaks, kuid samas ka mitte nii väikeseks, et võtta vastu otsus, et ühest pöördtrummelahjust piisab. Seda omakorda kinnitab asjaolu, et 2003. aastal pärast “kõrvaldamiseks määratud jäätmete” definitsiooni täpsustamist Euroopa Ühenduste Kohtus tuli Madalmaadel AVR’i võimsuse probleemide tõttu ikka veel pöördtrummelahju jäätmete eksporti lubada. AVR’ile tarnitud pöördtrummelahju jäätmete koguste tegelikku vähenemist saab selgitada teiste teguritega kui väljaveo suurenemine. Alternatiivsete võimsuste kohta Madalmaades märgib komisjon, et oluline osa sellistest võimsustest vabanes alles 2003. aasta lõpus, kui konkureerivale pürolüüsiseadmele anti välja nõutavad load. Huvitatud pooled ei suutnud veenda, et Madalmaade ametivõimud oleksid juba 2002. aastal pidanud arvestama piisava alternatiivse riikliku töötlemisvõimsusega, et töödelda Madalmaades toodetavaid ja kõrvaldavaid igat liiki pöördtrummelahju jäätmeid. |
| --- | --- |

(103)

Kui võrrelda pöördtrummelahju jäätmete eeldatavaid koguseid ja mõlema pöördtrummelahju võimsust, tuleb märkida järgmist. Kontsessioonilepingu koostamise ajal ajavahemikul 2001. aasta lõpp kuni 2002. aasta keskpaik hinnati pöördtrummelahju jäätmete koguseks ligikaudu 38 500 tonni aastas. Selles hinnangus tugineti eelnevatele kogemustele. Käitlemiseks on vaja vähemalt sama kogust kõrge kütteväärtusega jäätmeid. Üks pöördtrummelahi sellise jäätmekoguse nõuetekohaseks töötlemiseks oleks olnud selgelt ebapiisav. Samas saab selle arvnäitaja kohta teha kolm kriitilist märkust. Esiteks, osa eeldatavast pöördtrummelahju jäätmete tarnest võis olla “kõrvaldamiseks määratud jäätmete” määratluse piiratud kohaldamise tulemus, mida Madalmaad kasutasid kuni 2003. aasta alguseni. Teiseks, huvitatud isikud osutasid alternatiivsetele riiklikele võimsustele pöördtrummelahju jäätmete töötlemiseks. Kolmandaks, hinnangus ei ole arvesse võetud AVR’i võimalust töödelda osa jäätmeid oma majapidamisjäätmete põletamisahjudes. (21) Teisalt arvestati aga hinnangus uute arengutega. Lisaks on ekspordiks pakutavate pöördtrummelahju jäätmete kogused aastati erinevad ning sõltuvad olukorrast rahvusvahelisel turul. Olukord erineb ka jäätmete liikide lõikes. 2002. aasta alguses olid veel suured pöördtrummelahju jäätmete varud, millega tagati vajalikud kogused perioodi alguseks. Kui Madalmaade ametiasutused oleks 2002. aastal pöördtrummelahju jäätmete prognoosi aluseks võtnud eelduse, et “taaskasutamiseks määratud jäätmete” määratlust on kohaldatud õigesti, oleks prognoos tõenäoliselt kujunenud väiksemaks, kuid samas ka mitte nii väikeseks, et võtta vastu otsus, et ühest pöördtrummelahjust piisab. Seda omakorda kinnitab asjaolu, et 2003. aastal pärast “kõrvaldamiseks määratud jäätmete” definitsiooni täpsustamist Euroopa Ühenduste Kohtus tuli Madalmaadel AVR’i võimsuse probleemide tõttu ikka veel pöördtrummelahju jäätmete eksporti lubada. AVR’ile tarnitud pöördtrummelahju jäätmete koguste tegelikku vähenemist saab selgitada teiste teguritega kui väljaveo suurenemine. Alternatiivsete võimsuste kohta Madalmaades märgib komisjon, et oluline osa sellistest võimsustest vabanes alles 2003. aasta lõpus, kui konkureerivale pürolüüsiseadmele anti välja nõutavad load. Huvitatud pooled ei suutnud veenda, et Madalmaade ametivõimud oleksid juba 2002. aastal pidanud arvestama piisava alternatiivse riikliku töötlemisvõimsusega, et töödelda Madalmaades toodetavaid ja kõrvaldavaid igat liiki pöördtrummelahju jäätmeid.

| (104) | Otsusega hoida ühe ahju asemel käigus kahte pöördtrummelahju kaasnes abisumma suurendamine. Abi sisaldas investeeringuteks vajalikke summasid, mis pärast ahjude sulgemist kuulusid hüvitamisele. Mõned investeeringutest ei olnud kontsessioonilepingu allakirjutamise ajal ette nähtud. Hinnanguliste tegevuspuudujääkide mõju oli üsna väike, kuna püsikulude osakaal oli suhteliselt suur. Komisjon loodab, et mõjud konkurentidele on samuti väikesed: puuduvad andmed, et kahe pöördtrummelahju käigushoidmise tulemusena kasvasid põletatavate pöördtrummelahju ja muude ohtlike jäätmete kogused. Pöördtrummelahjude kasutamist muud liiki jäätmete puhul ei tuvastatud, samuti ei oleks nende kasutamine selliste jäätmete puhul tõhus ning seega on välistatud ka võimalik negatiivne mõju konkurentidele. |
| --- | --- |

(104)

Otsusega hoida ühe ahju asemel käigus kahte pöördtrummelahju kaasnes abisumma suurendamine. Abi sisaldas investeeringuteks vajalikke summasid, mis pärast ahjude sulgemist kuulusid hüvitamisele. Mõned investeeringutest ei olnud kontsessioonilepingu allakirjutamise ajal ette nähtud. Hinnanguliste tegevuspuudujääkide mõju oli üsna väike, kuna püsikulude osakaal oli suhteliselt suur. Komisjon loodab, et mõjud konkurentidele on samuti väikesed: puuduvad andmed, et kahe pöördtrummelahju käigushoidmise tulemusena kasvasid põletatavate pöördtrummelahju ja muude ohtlike jäätmete kogused. Pöördtrummelahjude kasutamist muud liiki jäätmete puhul ei tuvastatud, samuti ei oleks nende kasutamine selliste jäätmete puhul tõhus ning seega on välistatud ka võimalik negatiivne mõju konkurentidele.

| (105) | Eespool esitatut arvesse võttes leiab komisjon, et esialgne otsus hoida käigus kahte pöördtrummelahju on proportsionaalne ning et otsuseid pöördtrummelahjude sulgemiseks ei tehtud liiga hilja. |
| --- | --- |

(105)

Eespool esitatut arvesse võttes leiab komisjon, et esialgne otsus hoida käigus kahte pöördtrummelahju on proportsionaalne ning et otsuseid pöördtrummelahjude sulgemiseks ei tehtud liiga hilja.

| (106) | AVR IW roll: AVR IW vastutas märkimisväärse osa AVR Nuts’i administratiivülesannete eest ning oli samaaegselt teiste ohtlike jäätmete pakkujate konkurent. Nõnda sai AVR IW teavet jäätmete kavandatud ja tegelikult tarnitud koguste kohta. Kuna ükski pakkuja ei olnud kohustatud algselt teatatud koguseid AVR Nuts’ile tarnima ning kuna tegelikud tariifid ja hinnaalandused põhinesid lõpuks ainult tegelikult tarnitud jäätmekogustel, ei olnud AVR IW’l võimalik oma kesksest positsioonist saada rahalist või strateegilist kasu. Madalmaad kinnitasid, et AVR IW ei saanud oma positsiooni ära kasutada. Samuti ei jõua sellise järelduseni ka komisjon, olles muu hulgas uurinud ka huvitatud poolte märkusi. Võimalik, et AVR IW pakkus oma nimel jäätmete töötlemist AVR Nuts’i omadest madalamate tariifidega, kuid seda ei saa seostada meetmetega ning pigem oli tegemist konkurentsikäitumisega, kusjuures konkurentidel oli vabadus samamoodi toimida. Kui AVR IW oleks osa pöördtrummelahju jäätmeid ümber suunanud majapidamisjäätmete põletusseadmetesse (mida ei tõestatud), ei oleks selle tulemusena tekkinud ebaproportsionaalset moonutust, kuna iga jäätmete kohta teavet omav pakkuja oleks võinud saada samasugust kasumit, pakkudes neid jäätmeid otse AVR’ile või teiste ettevõtete majapidamisjäätmete põletusseadmetele. Kuna abi määrati kindlaks hinnangulise eelarve põhjal, loodab komisjon, et AVR valis tõhusad lahendused ega suunanud jäätmeid ümber, misläbi seadmete alakasutamise tulemusena kasvas tegelik kahjum. Tegelikult saab sellist ümbersuunamist vaadelda ka kui tõhusat jäätmekäitlust vastavalt ühenduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(106)

AVR IW roll: AVR IW vastutas märkimisväärse osa AVR Nuts’i administratiivülesannete eest ning oli samaaegselt teiste ohtlike jäätmete pakkujate konkurent. Nõnda sai AVR IW teavet jäätmete kavandatud ja tegelikult tarnitud koguste kohta. Kuna ükski pakkuja ei olnud kohustatud algselt teatatud koguseid AVR Nuts’ile tarnima ning kuna tegelikud tariifid ja hinnaalandused põhinesid lõpuks ainult tegelikult tarnitud jäätmekogustel, ei olnud AVR IW’l võimalik oma kesksest positsioonist saada rahalist või strateegilist kasu. Madalmaad kinnitasid, et AVR IW ei saanud oma positsiooni ära kasutada. Samuti ei jõua sellise järelduseni ka komisjon, olles muu hulgas uurinud ka huvitatud poolte märkusi. Võimalik, et AVR IW pakkus oma nimel jäätmete töötlemist AVR Nuts’i omadest madalamate tariifidega, kuid seda ei saa seostada meetmetega ning pigem oli tegemist konkurentsikäitumisega, kusjuures konkurentidel oli vabadus samamoodi toimida. Kui AVR IW oleks osa pöördtrummelahju jäätmeid ümber suunanud majapidamisjäätmete põletusseadmetesse (mida ei tõestatud), ei oleks selle tulemusena tekkinud ebaproportsionaalset moonutust, kuna iga jäätmete kohta teavet omav pakkuja oleks võinud saada samasugust kasumit, pakkudes neid jäätmeid otse AVR’ile või teiste ettevõtete majapidamisjäätmete põletusseadmetele. Kuna abi määrati kindlaks hinnangulise eelarve põhjal, loodab komisjon, et AVR valis tõhusad lahendused ega suunanud jäätmeid ümber, misläbi seadmete alakasutamise tulemusena kasvas tegelik kahjum. Tegelikult saab sellist ümbersuunamist vaadelda ka kui tõhusat jäätmekäitlust vastavalt ühenduse põhimõtetele.

| (107) | Tehnoloogiline areng: Komisjon ei arva, et meetmetel on tugev negatiivne mõju kõrvaldamise ja taaskasutustoimingute alternatiivsete tehnoloogiate arengule. Nagu Madalmaad juba selgitasid, on sellise arengu stimuleerimiseks muid vahendeid. Näiteks väljastati 2003. aastal luba ühele innovatiivsele pürolüüsiseadmele. AVR’i tariifid olid tunduvalt kõrgemad kui selle seadme kasutaja omad. Seepärast tuleb abi moonutavat mõju lugeda siinkohal ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(107)

Tehnoloogiline areng: Komisjon ei arva, et meetmetel on tugev negatiivne mõju kõrvaldamise ja taaskasutustoimingute alternatiivsete tehnoloogiate arengule. Nagu Madalmaad juba selgitasid, on sellise arengu stimuleerimiseks muid vahendeid. Näiteks väljastati 2003. aastal luba ühele innovatiivsele pürolüüsiseadmele. AVR’i tariifid olid tunduvalt kõrgemad kui selle seadme kasutaja omad. Seepärast tuleb abi moonutavat mõju lugeda siinkohal ebaoluliseks.

| (108) | Abi jäätmete omandamiseks: erinevalt eespool esitatud punktidest ei ole proportsionaalsed AWR IW võetud meetmed jäätmete omandamiseks, mille puhul AVR Nuts maksab hüvitist abisummast, mida ta riigilt saab. Komisjon mõistab, et kulude vähendamiseks peab käideldav jäätmekogus olema nii suur kui võimalik. Eelkõige kehtib see pöördtrummelahju jäätmete kohta, mille vastuvõtutariifid on kõige kõrgemad. Nagu juba punktis 99 viidatud, on mittediskrimineerivate astmeliste hinnaalanduste süsteem seepärast kohane. Seevastu on jäätmete omandamiseks AVR'ile antav hüvitis konkurentsi ebaproportsionaalne moonutamine, kuna AVR IW on ainuke soodustatud isik. Tema konkurentidele omandamiskulusid ei hüvitata. Kui oleks esinenud kõrge kütteväärtusega ohtlike jäätmete pidev puudus, oleks lahenduseks olnud vastuvõtutariifide langetamine mittediskrimineerival viisil. Ka pöördtrummelahju jäätmete puhul tuleb omandamiskulude hüvitamist lugeda ebaproportsionaalseks. Selle hüvitisega antakse AVR IW’le diskrimineeriv eelis teatava spetsiifilise tegevuse jaoks, mis otseselt konkureerib teiste jäätmekäitlusettevõtete tegevusega. Kindlasti ei ole selline omandamine avalikkuse huvides, mille puhul oleks abi õigustatud. Kõnealuses olukorras on tegemist pöördtrummelahju jäätmetega, mis omandatakse välismaal. Kuid ka Madalmaadest pärit pöördtrummelahju jäätmete puhul võib Madalmaades omandamine soodustada sellist kõrvaldamist, mis toimub taaskasutustoimingute arvel Madalmaades või mujal. Teatavate tingimuste korral võib see olla ka vastuolus põhimõttega, mille kohaselt jäätmeid töödeldakse nende tekkekoha lähedal. Hinnangulises eelarves omandamiseks ette nähtud 2,4 miljonit eurot, mis sisaldus AVR Nuts’ile antud abis ning mis anti AVR IW’le edasi, ei ole lepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt õigustatud. Selle osameetme kokkusobivust lepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 hinnatakse punktis 6.3. |
| --- | --- |

(108)

Abi jäätmete omandamiseks: erinevalt eespool esitatud punktidest ei ole proportsionaalsed AWR IW võetud meetmed jäätmete omandamiseks, mille puhul AVR Nuts maksab hüvitist abisummast, mida ta riigilt saab. Komisjon mõistab, et kulude vähendamiseks peab käideldav jäätmekogus olema nii suur kui võimalik. Eelkõige kehtib see pöördtrummelahju jäätmete kohta, mille vastuvõtutariifid on kõige kõrgemad. Nagu juba punktis 99 viidatud, on mittediskrimineerivate astmeliste hinnaalanduste süsteem seepärast kohane. Seevastu on jäätmete omandamiseks AVR'ile antav hüvitis konkurentsi ebaproportsionaalne moonutamine, kuna AVR IW on ainuke soodustatud isik. Tema konkurentidele omandamiskulusid ei hüvitata. Kui oleks esinenud kõrge kütteväärtusega ohtlike jäätmete pidev puudus, oleks lahenduseks olnud vastuvõtutariifide langetamine mittediskrimineerival viisil. Ka pöördtrummelahju jäätmete puhul tuleb omandamiskulude hüvitamist lugeda ebaproportsionaalseks. Selle hüvitisega antakse AVR IW’le diskrimineeriv eelis teatava spetsiifilise tegevuse jaoks, mis otseselt konkureerib teiste jäätmekäitlusettevõtete tegevusega. Kindlasti ei ole selline omandamine avalikkuse huvides, mille puhul oleks abi õigustatud. Kõnealuses olukorras on tegemist pöördtrummelahju jäätmetega, mis omandatakse välismaal. Kuid ka Madalmaadest pärit pöördtrummelahju jäätmete puhul võib Madalmaades omandamine soodustada sellist kõrvaldamist, mis toimub taaskasutustoimingute arvel Madalmaades või mujal. Teatavate tingimuste korral võib see olla ka vastuolus põhimõttega, mille kohaselt jäätmeid töödeldakse nende tekkekoha lähedal. Hinnangulises eelarves omandamiseks ette nähtud 2,4 miljonit eurot, mis sisaldus AVR Nuts’ile antud abis ning mis anti AVR IW’le edasi, ei ole lepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt õigustatud. Selle osameetme kokkusobivust lepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 hinnatakse punktis 6.3.

6.3   Omandamise eest antud hüvitise hindamine lepingu artikli 87alusel

| (109) | Komisjon uuris, kas lepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohased erandid on kohaldatavad AVR IW omandamiskulude hüvitise suhtes. Lepingu artikli 87 lõike 2 kohaseid erandeid võiks võtta aluseks abi hindamisel ühisturuga kokkusobivaks. Kuid abi a) ei ole sotsiaalse iseloomuga ning seda ei anta üksiktarbijatele, b) ei ole mõeldud looduskatastroofide või teiste erakordsete sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ja c) ei ole vajalik Saksamaa jagamisest tekkinud majandusliku kahju hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon uuris, kas lepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohased erandid on kohaldatavad AVR IW omandamiskulude hüvitise suhtes. Lepingu artikli 87 lõike 2 kohaseid erandeid võiks võtta aluseks abi hindamisel ühisturuga kokkusobivaks. Kuid abi a) ei ole sotsiaalse iseloomuga ning seda ei anta üksiktarbijatele, b) ei ole mõeldud looduskatastroofide või teiste erakordsete sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ja c) ei ole vajalik Saksamaa jagamisest tekkinud majandusliku kahju hüvitamiseks.

| (110) | Samuti ei ole kohaldatavad lepingu artikli 87 lõike 3 punkti a, b ja d kohased erandid, mis käsitlevad abi andmist majandusarengu edendamiseks madala elatustasemega või suure tööpuudusega piirkondades, abi andmist Euroopa ühishuvi projektide elluviimiseks või olulise hälbe kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses ning abi andmist kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise soodustamiseks. Madalmaad ei üritanud abi andmist õigustada mitte ühegi eespool esitatud põhjendusega. |
| --- | --- |

(110)

Samuti ei ole kohaldatavad lepingu artikli 87 lõike 3 punkti a, b ja d kohased erandid, mis käsitlevad abi andmist majandusarengu edendamiseks madala elatustasemega või suure tööpuudusega piirkondades, abi andmist Euroopa ühishuvi projektide elluviimiseks või olulise hälbe kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses ning abi andmist kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise soodustamiseks. Madalmaad ei üritanud abi andmist õigustada mitte ühegi eespool esitatud põhjendusega.

| (111) | Lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohase erandi esimese osa puhul, mis käsitleb meetmeid teatavate majandusvaldkondade arengu edendamiseks, märgib komisjon, et abi ei hõlma uurimis- ja arendustegevust, väikese ja keskmise suurusega ettevõtete investeeringuid ega AVR IW päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi. Samuti ei kasutata abi piirkondliku arengu eesmärkidel, lisaks ei asu AVR IW piirkonnas, kus tegevuse alustamiseks antavad investeeringud on käsitletavad piirkondliku abina. Seega ei saa abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks sellel põhjusel, et abi edendab teatavate piirkondade arengut. |
| --- | --- |

(111)

Lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohase erandi esimese osa puhul, mis käsitleb meetmeid teatavate majandusvaldkondade arengu edendamiseks, märgib komisjon, et abi ei hõlma uurimis- ja arendustegevust, väikese ja keskmise suurusega ettevõtete investeeringuid ega AVR IW päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi. Samuti ei kasutata abi piirkondliku arengu eesmärkidel, lisaks ei asu AVR IW piirkonnas, kus tegevuse alustamiseks antavad investeeringud on käsitletavad piirkondliku abina. Seega ei saa abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks sellel põhjusel, et abi edendab teatavate piirkondade arengut.

| (112) | Komisjon uuris, kas abimeede on käsitletav artikli 87 lõike 3 punkti c kohase erandina muudel alustel, eelkõige näiteks kas keskkonnaabi suunised on selle juhtumi puhul kohaldatavad. Kuna tegemist on tegevusabiga, hindas komisjon seda keskkonnaabi suuniste punkti E.3.1 alusel. Selle põhjal leiti, et abi ei ole hädavajalik ning ei piirdu ainult täiendavate tootmiskulude hüvitamisega võrreldes asjaomaste toodete või teenuste turuhindadega. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon uuris, kas abimeede on käsitletav artikli 87 lõike 3 punkti c kohase erandina muudel alustel, eelkõige näiteks kas keskkonnaabi suunised on selle juhtumi puhul kohaldatavad. Kuna tegemist on tegevusabiga, hindas komisjon seda keskkonnaabi suuniste punkti E.3.1 alusel. Selle põhjal leiti, et abi ei ole hädavajalik ning ei piirdu ainult täiendavate tootmiskulude hüvitamisega võrreldes asjaomaste toodete või teenuste turuhindadega.

| (113) | Kuna ükski eespool esitatud erand ei ole kohaldatav, järeldab komisjon, et kõnealune abi on ühisturuga kokkusobimatu ja vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 tuleb see soodustatud isikult AVR IW sisse nõuda, mis on kooskõlas komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatüki sätetega nõukogu määruse (EÜ) nr. 659/1999 rakendamise kohta, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lepingu artikli 93 kohaldamiseks. (22) |
| --- | --- |

(113)

Kuna ükski eespool esitatud erand ei ole kohaldatav, järeldab komisjon, et kõnealune abi on ühisturuga kokkusobimatu ja vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 tuleb see soodustatud isikult AVR IW sisse nõuda, mis on kooskõlas komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatüki sätetega nõukogu määruse (EÜ) nr. 659/1999 rakendamise kohta, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lepingu artikli 93 kohaldamiseks. (22)

7   KOKKUVÕTE

| (114) | Komisjon tõdeb, et järgmised meetmed on riigiabi AVR Nuts’ile: 1) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2002. ja 2003. aastal, 2) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2004. aastal ja ajavahemikul 2005–2006, 3) sulgemiskulude hüvitamine, mis koosneb a) hüvitisest sulgemiskulude eest seoses kokku lepitud investeeringutega, mida ei ole kuludesse kantud ja b) pöördtrummelahjude enneaegsest sulgemisest tulenevate sulgemiskulude hüvitisest ja 4) garantii koosseisu kuuluv abi. Välja arvatud jäätmete omandamise kulude hüvitamine, on abi ühisturuga kokkusobiv, kuna see kujutab endast üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude hüvitamist lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses. Lisaks ei tohi kõnealune abi ületada selle ajavahemiku tegelikke kahjumeid ning kasum peab olema mõistlik. Seepärast nõuab komisjon Madalmaadelt iga-aastaste aruannete esitamist abi tegeliku kasutamise ja tegevuse kasumlikkuse kohta. Madalmaad peavad kontrollima ka sulgemiskulude hüvitamist, milleks soovitatakse kasutada II lisas loetletud punkte. Kontrollimise vahearuanne tuleb komisjonile esitada 2006. aasta kevadeks ja lõpparuanne 2007. aasta kevadeks. Madalmaad peavad teatama igasugusest AVR Nuts’ile antavast abist, mille tulemusena võib AVR Nuts teenida kasumit, mis on kõrgem kui Madalmaade riigi võlakirjade tootlus pluss kaks protsendipunkti. Seda abi ei tohi välja maksta enne kui komisjon on selle heaks kiitnud vastavalt määruse (EÜ) nr. 659/1999 artiklile 4 või 7. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon tõdeb, et järgmised meetmed on riigiabi AVR Nuts’ile: 1) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2002. ja 2003. aastal, 2) eelarvepuudujääkide hüvitamine 2004. aastal ja ajavahemikul 2005–2006, 3) sulgemiskulude hüvitamine, mis koosneb a) hüvitisest sulgemiskulude eest seoses kokku lepitud investeeringutega, mida ei ole kuludesse kantud ja b) pöördtrummelahjude enneaegsest sulgemisest tulenevate sulgemiskulude hüvitisest ja 4) garantii koosseisu kuuluv abi. Välja arvatud jäätmete omandamise kulude hüvitamine, on abi ühisturuga kokkusobiv, kuna see kujutab endast üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulude hüvitamist lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses. Lisaks ei tohi kõnealune abi ületada selle ajavahemiku tegelikke kahjumeid ning kasum peab olema mõistlik. Seepärast nõuab komisjon Madalmaadelt iga-aastaste aruannete esitamist abi tegeliku kasutamise ja tegevuse kasumlikkuse kohta. Madalmaad peavad kontrollima ka sulgemiskulude hüvitamist, milleks soovitatakse kasutada II lisas loetletud punkte. Kontrollimise vahearuanne tuleb komisjonile esitada 2006. aasta kevadeks ja lõpparuanne 2007. aasta kevadeks. Madalmaad peavad teatama igasugusest AVR Nuts’ile antavast abist, mille tulemusena võib AVR Nuts teenida kasumit, mis on kõrgem kui Madalmaade riigi võlakirjade tootlus pluss kaks protsendipunkti. Seda abi ei tohi välja maksta enne kui komisjon on selle heaks kiitnud vastavalt määruse (EÜ) nr. 659/1999 artiklile 4 või 7.

| (115) | Samas ei saa lugeda kokkusobivaks AVR IW’le jäätmete omandamise kulude katteks antud 2 396 000 euro suurust hüvitist, sest see ei ole üldist majandushuvi pakkuva teenuse jaoks proportsionaalne hüvitis. Pigem hüvitatakse sellega AVR IW kulusid, mis peaksid olema ette nähtud jäätmekäitlusettevõtte eelarves. Ükski lepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi keelu erand ei ole kohaldatav. Järelikult tuleb see osa abist AVR IW’lt tagasi nõuda. Seepärast teeb komisjon Madalmaadele ülesandeks teha AVR IW’le ettekirjutus abi tagastamiseks koos intressidega vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(115)

Samas ei saa lugeda kokkusobivaks AVR IW’le jäätmete omandamise kulude katteks antud 2 396 000 euro suurust hüvitist, sest see ei ole üldist majandushuvi pakkuva teenuse jaoks proportsionaalne hüvitis. Pigem hüvitatakse sellega AVR IW kulusid, mis peaksid olema ette nähtud jäätmekäitlusettevõtte eelarves. Ükski lepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi keelu erand ei ole kohaldatav. Järelikult tuleb see osa abist AVR IW’lt tagasi nõuda. Seepärast teeb komisjon Madalmaadele ülesandeks teha AVR IW’le ettekirjutus abi tagastamiseks koos intressidega vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele.

| (116) | Komisjon palub Madalmaadel esitada nõutud teabe, kasutades käesoleva otsuse III lisas esitatud küsimustikku. Lisaks tuleb näidata kavandatud ja võetud meetmed, et tagada abi viivitamatu ja tõhus tagastamine. Madalmaadel palutakse kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest esitada kõik AVR IW suhtes abi sissenõudmismenetluse algatamist kinnitavad dokumendid (nt sissenõudmise korraldused jne). |
| --- | --- |

(116)

Komisjon palub Madalmaadel esitada nõutud teabe, kasutades käesoleva otsuse III lisas esitatud küsimustikku. Lisaks tuleb näidata kavandatud ja võetud meetmed, et tagada abi viivitamatu ja tõhus tagastamine. Madalmaadel palutakse kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest esitada kõik AVR IW suhtes abi sissenõudmismenetluse algatamist kinnitavad dokumendid (nt sissenõudmise korraldused jne).

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaades osaliselt rakendatud tegevuspuudujäägi hüvitis, pöördtrummelahjude sulgemiskulude hüvitis ja garantii, millega riik kannab 30% seadmete lammutus- ja järelhoolduskuludest, mis on sätestatud Madalmaade ja AVR Nuts’i vahel sõlmitud kontsessioonilepingus, on käsitletavad riigiabina lepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Välja arvatud AVR IW’le antud riigiabi, millele osutatakse artiklis 4, on käesoleva otsuse artikli 3 tingimuste kohaselt artiklis 1 osutatud riigiabi ühisturuga kokkusobiv, kuna sellega hüvitatakse soodustatud isikule üldist majandushuvi pakkuva teenuse kulud lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 3

1.   AVR Nuts’ile antav abi ei tohi olla suurem kui hinnanguliste puudujääkide, AVR Nuts’i tegelike täiendavate kahjumite ja kontsessioonilepinguga kaetud ajavahemiku kasumimarginaali kogusumma. Kui abi andmise perioodil osutub kasum kõrgemaks kui Madalmaade riigi võlakirjade tootlus pluss kaks protsendipunkti, tuleb Madalmaadel abisummat tagasiulatuvalt korrigeerida.

2.   Madalmaad esitavad aruande meetmete kohaldamise kohta 2004. aastal, aastaaruanded lammutus- ja puhastuskulude garantii rakendamise ja meetmete kohaldamise kohta C2 liiki jäätmete ladustamisel ülejäänud ajavahemiku jooksul. Madalmaad esitavad vahearuande sulgemiskulude hüvitise kontrollimise kohta 2006. aasta kevadeks ja lõpparuande 2007. aasta kevadeks. Nendes aruannetes tuleb hüvitise saamist põhjendada, lähtudes II lisas toodud küsimustest.

Artikkel 4

AVR IW-le antud abi, millega hüvitati omandamiskulusid 2 396 000 euro ulatuses, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 5

1.   Madalmaad võtavad kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajalt AVR IW tagasi artiklis 4 osutatud abi.

2.   Abi tagastamine toimub viivitamatult ja kooskõlas riigi õiguskorraga, kuivõrd see õiguskord võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tegelikku jõustamist.

3.   Tagastatav abisumma sisaldab intressi, mis on arvestatud alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse kuni kuupäevani, mil abi tagastati.

4.   Intressi arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatüki sätetele.

Artikkel 6

1.   Madalmaad teatavad komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest meetmetest, mida nad on võtnud ja kavandavad võtta artiklis 4 osutatud abi tagasisaamiseks. Selle teabe esitamiseks täidavad Madalmaad küsimustiku, mis on esitatud käesoleva otsuse III lisas.

2.   Alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest esitavad Madalmaad kahe kuu jooksul kõik dokumendid, mis kinnitavad, et AVR IW suhtes on algatatud abi sissenõudmise menetlus.

Artikkel 7

See otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 196, 20.8.2003, lk 5 ja ELT C 250, 9.10.2004, lk 6.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrus muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiiv viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr. 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  Kontsessioonileping kirjeldab pöördtrummelahjujäätmeid kui “jäätmevoogude osa, mille puhul kõrvaldamisena tuleb arvesse põletamine, nimelt ohtlikud jäätmed kütteväärtusega vähem kui 11,5 MJ/kg (= 1% kloori) või 15 MJ/kg (>1% kloori), pakitud ohtlikud jäätmed, spetsiifilised haiglate jäätmed ja PCB-sisaldusega jäätmed”.

6

(7)  EÜT L 30, 6.02.1993, lk 1. Määrus viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr. 2557/2001 (EÜT L 349, 31.12.2001, lk 1).

7

(8)  Vt eelkõige 25. juuni 1998. aasta otsus kohtuasjas C-203/96, Chemische Afvalstoffen Dusseldorp BV jt v. Minister van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, EKL 1998, lk I-4075.

8

Chemische Afvalstoffen Dusseldorp BV jt v. Minister van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer

(9)  Vt eelkõige 13. veebruari 2003. aasta otsus kohtuasjas C-288/00, Komisjon v. Saksamaa, EKL 2003, lk I-1439.

9

Komisjon v. Saksamaa

(10)  Allikas: Toekomst verbranden specifiek gevaarlijk afval, AOO-2004-12, koostanud Afval Overleg Orgaan, juuli 2004, www.aoo.nl.

10

Toekomst verbranden specifiek gevaarlijk afval

(11)  EÜT L 29.7.1980, lk. 35. Direktiiv viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk. 75).

11

(12)  Abi vähendatakse 75 000 euro võrra iga kuu eest, mil Lõuna-Hollandi maakond saab CO-heitmete vähendamiseks hüvitist. Tegevuspuudujäägi kindlaksmääramisel ei olnud see veel teada. See summa tähistab eeldatavat igakuist kulude kokkuhoidu, kui seda hüvitist antakse.

12

(13)  Kõrge kütteväärtusega jäätmete suhtes kehtisid algselt teatavad erandid kehtivate lepingute tõttu.

13

(14)  EÜT C 37, 3.2. 2001, lk 3.

14

(15)  Asi C-280/00, Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg / Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 2003, EKL I-7747.

15

Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg / Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(16)  Kontsessioonilepingu artikli 5 lõige 3 ja AVR-ettevõtete teenuse osutamise lepingu artikli 5 lõige 2 (kontsessioonilepingu lisa 7.2.A).

16

(17)  Komisjoni teatis üldist huvi pakkuvate teenuste kohta Euroopas (EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4, punkt 22).

17

(18)  Roheline raamat üldist huvi pakkuvate teenuste kohta (KOM(2003) 270 lõplik, 21.5.2003) ja valge raamat üldist huvi pakkuvate teenuste kohta (KOM(2004) 374 lõplik, 12.5.2004).

18

(19)  Asi C 209/98, Entreprenørforeningens Affalds/Miljøsektion (FFAD) / Københavns Kommune, 2000, EKL-3743, punkt 75. Näide asja kohta, kus komisjon käsitles teatavate jäätmete käitlemist (klorofluorosüsinike ja haloonide kogumist) üldist majandushuvi pakkuva teenusena (riigiabi nr N 638/2002, ELT C 82, 5.4.2003, lk 19). Sellega seoses vaata asja C 240/83 Procureur de la République / Association de défense des bruleurs d'huiles usagées, 1985, EKL 531.

19

Entreprenørforeningens Affalds/Miljøsektion (FFAD) / Københavns Kommune

Procureur de la République / Association de défense des bruleurs d'huiles usagées

(20)  Lisaks sisaldab kontsessioonileping sätet abi vahepealse suurendamise kohta, kui valitsuse poliitilised eesmärgid muutuvad või õnnetuste puhul, mida AVR ei saa mõjutada. Sarnane säte võimaldab abi vähendamist, kui kahjum kujuneb hinnangulisest kahjumist tunduvalt väiksemaks.

20

(21)  Kolm ühiselt tegutsevat konkurenti viitasid eelkõige sellele, et uurimuse “Toekomst verbranden specifiek gevaarlijk afval” (lisatud nende märkustele ja Hollandi kirjale) joonisel 3.2 teoreetilise ja tegeliku ohtlike jäätmete kasutatavuse ja tarnimise kohta on esitatud põhjendamatult kõrged ahjujäätmete koguste hinnangud, kuna selles ei ole arvesse võetud AVR’i võimalusi töödelda osa jäätmeid oma majapidamisjäätmete põletusahjudes. AVR’i tegevust kirjeldatakse samuti selle uurimuse punktis 3.1.2.

21

Toekomst verbranden specifiek gevaarlijk afval

(22)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

22

---

I LISA

TEGEVUSPUUDUJÄÄGI ARVUTAMISE METOODIKA

Hinnanguliste eelarvepuudujääkide arvutamise metoodika töötas välja sõltumatu konsultant elamuehituse, ruumilise planeerimise ja keskkonnaministeeriumi taotlusel. Kõnealune meetod valmis 16. aprillil 2002.

Metoodika põhineb 2002. aasta eelarvete üksikasjalikul analüüsil. Seejärel rakendatakse seda 2003. aasta kohta, võttes arvesse kõiki teadaolevaid asjaolusid, mis võivad mõjutada 2003. aasta tegelikku tulemust. Järgmistel aastatel korratakse sama menetlust ning iga kord võetakse vaatluse alla kahe aasta pikkune ajavahemik. Ootamatute arengute ja teise pöördtrummelahju võimaliku sulgemise tõttu leppisid AVR ja Madalmaade ametiasutused kokku, et 2004. aastal kasutatakse ainult üheks aastaks koostatud eelarvet.

2002. aasta eelarve põhineb hinnangulistel tuludel, eelmiste perioodide muutuvkuludel ja muudel hinnangulistel kuludel. 2002.–2016. koostatud investeeringute eelarve ning 2002. aastaks kavandatud investeeringud on võetud samuti arvesse.

Kõnealuse eelarve alusel loodi prognoosimise mudel, mis sisaldab kasumiaruannet, bilansse ja rahavoogude aruandeid. Prognoosimise mudeli aluseks on järgmised olulised hüpoteesid:

| — | eeldatakse, et aastas saab töödelda umbes 85 000 tonni (seejuures on arvesse võetud võimalikke seisakuid erakorraliste sündmuste tõttu), millega teenitakse hinnanguliselt 30,5 miljonit eurot tulu, |
| --- | --- |

—

eeldatakse, et aastas saab töödelda umbes 85 000 tonni (seejuures on arvesse võetud võimalikke seisakuid erakorraliste sündmuste tõttu), millega teenitakse hinnanguliselt 30,5 miljonit eurot tulu,

| — | erakorralisi sündmusi ei käsitleta eraldi, vaid loetakse korduvalt esinevate erakorraliste sündmuste osaks, |
| --- | --- |

—

erakorralisi sündmusi ei käsitleta eraldi, vaid loetakse korduvalt esinevate erakorraliste sündmuste osaks,

| — | amortisatsiooni ja kulude jagunemise osas erinevad 2003. aasta hinnangud 2002. aasta omadest. Alates 2003. aastast kasvavad tulud ja kulud 3,5% võrra. Samuti arvestatakse tõhususe kasvuga, |
| --- | --- |

—

amortisatsiooni ja kulude jagunemise osas erinevad 2003. aasta hinnangud 2002. aasta omadest. Alates 2003. aastast kasvavad tulud ja kulud 3,5% võrra. Samuti arvestatakse tõhususe kasvuga,

| — | vanad materiaalsed varad hinnatakse nullväärtusesse, sest abi osutamata ei ole need majanduslikult elujõulised. Seepärast ei ole neid arvestatud ka rendihinna sisse, mida AVR Chemie arvestab AVR Nuts’ile. Kõnealune rendihind sisaldab AVR Chemie kõiki muid kulusid, sealhulgas 5%-list juurdehindlust maksueesmärkidel, välja arvatud sissemakseid C2 liiki jäätmete reservidesse (kuna see on seotud minevikuga), |
| --- | --- |

—

vanad materiaalsed varad hinnatakse nullväärtusesse, sest abi osutamata ei ole need majanduslikult elujõulised. Seepärast ei ole neid arvestatud ka rendihinna sisse, mida AVR Chemie arvestab AVR Nuts’ile. Kõnealune rendihind sisaldab AVR Chemie kõiki muid kulusid, sealhulgas 5%-list juurdehindlust maksueesmärkidel, välja arvatud sissemakseid C2 liiki jäätmete reservidesse (kuna see on seotud minevikuga),

| — | AVR Holding annab AVR Chemie’le ja AVR Nuts’ile rahalisi vahendeid, millelt arvestatakse intressi 4,891% (2002. ja 2003. aastal), |
| --- | --- |

—

AVR Holding annab AVR Chemie’le ja AVR Nuts’ile rahalisi vahendeid, millelt arvestatakse intressi 4,891% (2002. ja 2003. aastal),

| — | AVR Holding’i kulude jaotamine on arvesse võetud, nende kogusumma 2002. aastal on 4,3 miljonit eurot. 2002. aastal ja 2003. aastal sisaldavad kõnealused kulud 400 000 euro ulatuses kommertskulusid, mis on ühekordsed kulud ja mida pärast 2003. aastat enam ei teki, |
| --- | --- |

—

AVR Holding’i kulude jaotamine on arvesse võetud, nende kogusumma 2002. aastal on 4,3 miljonit eurot. 2002. aastal ja 2003. aastal sisaldavad kõnealused kulud 400 000 euro ulatuses kommertskulusid, mis on ühekordsed kulud ja mida pärast 2003. aastat enam ei teki,

| — | teenuslepingus on sätestatud tingimused teenuste osutamiseks erinevate AVR’i tütarettevõtete vahel. Siirdehinnad on arvutatud tootmishindade põhjal, kasutades tegevuspõhist kuluarvestusmeetodit. Arvesse on võetud ka turuhindasid, |
| --- | --- |

—

teenuslepingus on sätestatud tingimused teenuste osutamiseks erinevate AVR’i tütarettevõtete vahel. Siirdehinnad on arvutatud tootmishindade põhjal, kasutades tegevuspõhist kuluarvestusmeetodit. Arvesse on võetud ka turuhindasid,

| — | lammutuskuludeks reservi ei moodustata, sest neid garanteerivad AVR (70%) ja riik (30%), |
| --- | --- |

—

lammutuskuludeks reservi ei moodustata, sest neid garanteerivad AVR (70%) ja riik (30%),

| — | töötajate koondamiskulude katteks reservi ei moodustata, sest ettevõtte tegevus jätkub ja võimalike tulevaste koondamiste finantsriskid jäävad ettevõtte kanda. Riik ei saa vastutada koondamistega seotud tulevikus tekkivate võimalike kulude eest, kui AVR Nuts’i tegevus lõpetatakse. Riik ei saa kuidagi vastutada lahkumistoetuste eest, mida tuleb maksta tulevaste koondamiste korral, kui tegevus lõpetatakse ja/või leping AVR’iga lõpeb, |
| --- | --- |

—

töötajate koondamiskulude katteks reservi ei moodustata, sest ettevõtte tegevus jätkub ja võimalike tulevaste koondamiste finantsriskid jäävad ettevõtte kanda. Riik ei saa vastutada koondamistega seotud tulevikus tekkivate võimalike kulude eest, kui AVR Nuts’i tegevus lõpetatakse. Riik ei saa kuidagi vastutada lahkumistoetuste eest, mida tuleb maksta tulevaste koondamiste korral, kui tegevus lõpetatakse ja/või leping AVR’iga lõpeb,

| — | AVR Holding vastutab negatiivsete tulemuste eest ja teatavate kvaliteedi-, turva- ja keskkonnanõuete täitmata jätmise eest, kusjuures arvesse võetakse muutunud keskkonnanõudeid (tehti üks erand, mida võib riigiga arutada), |
| --- | --- |

—

AVR Holding vastutab negatiivsete tulemuste eest ja teatavate kvaliteedi-, turva- ja keskkonnanõuete täitmata jätmise eest, kusjuures arvesse võetakse muutunud keskkonnanõudeid (tehti üks erand, mida võib riigiga arutada),

| — | eritingimused kehtisid abi suurendamise kohta kolme spetsiifilise olukorra puhul, mis olid seotud järgmisega: 1) lubatud temperatuur järelpõletamiskambris, 2) võimalik kokkuhoid teiseste kütteainete kasutamisest, milleks tuli teha katse, ja 3) juriidiline küsimus, kas naftat sisaldavate jäätmete puhul tuleb maksta aktsiisi.









  Tulemused | 2002 hinnanguline | 2003 hinnanguline | 2003 tegelik | 2004 hinnanguline |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulu pöördtrummelahju jäätmetest | 29,3 | 30,4 | 22,8 | 15,9 |
| Tulu C2 liiki jäätmetest | 0,5 | 0,5 | 1,2 | 1,2 |
| Tulu aurust | 0,6 | 0,7 | 0,7 | 0,4 |
| Kokku tulud | 30,5 | 31,6 | 24,7 | 17,5 |
| Tooraine ja energia | 3,8 | 3,9 | 3,0 | 2,4 |
| Jääkainete ladustamine | 2,0 | 2,1 | 1,2 | 1,0 |
| Töötlemine/ladustamine | 2,0 | 2,1 | 1,8 | 0,5 |
| Transpordikulud | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,2 |
| Muutuvkulud kokku | 8,0 | 8,2 | 6,4 | 4,1 |
| Tööjõukulud | 3,8 | 4,0 | 4,2 | 3,6 |
| Kolmandate isikute tööjõud | 0,3 | 0,3 | 0,7 | 0,4 |
| Hooldus | 7,8 | 8,1 | 7,0 | 6,0 |
| Koondamistasude reserv | – | – | 0,7 | 0,2 |
| Tegevusreservid | – | – | – | – |
| Üldkulud | 0,6 | 0,6 | 2,4 | 0,8 |
| Otsesed püsikulud kokku | 12,5 | 12,9 | 15,0 | 11,0 |
| AVR Holding’i arvestatud kulud | 4,3 | 4,0 | 2,8 | 3,6 |
| Muud kaudsed kulud | 5,4 | 5,6 | 3,9 | 3,8 |
| Kaudsed püsikulud kokku | 9,8 | 9,6 | 6,7 | 7,4 |
| AVR Chemie arvestatud rent | 2,0 | 3,5 | 3,7 | 3,1 |
| Amortiseerimine | 0,1 | 0,2 | 0,2 | 0,5 |
| Intressikulud | 0,2 | 0,0 | 0,6 | 0,3 |
| Tegevuspuudujääk | 1,6 | 2,9 | 7,8 | 8,9 |

—

eritingimused kehtisid abi suurendamise kohta kolme spetsiifilise olukorra puhul, mis olid seotud järgmisega: 1) lubatud temperatuur järelpõletamiskambris, 2) võimalik kokkuhoid teiseste kütteainete kasutamisest, milleks tuli teha katse, ja 3) juriidiline küsimus, kas naftat sisaldavate jäätmete puhul tuleb maksta aktsiisi.

Tulemused

2002 hinnanguline

2003 hinnanguline

2003 tegelik

2004 hinnanguline

Tulu pöördtrummelahju jäätmetest

29,3

30,4

22,8

15,9

Tulu C2 liiki jäätmetest

0,5

0,5

1,2

1,2

Tulu aurust

0,6

0,7

0,7

0,4

Kokku tulud

30,5

31,6

24,7

17,5

Tooraine ja energia

3,8

3,9

3,0

2,4

Jääkainete ladustamine

2,0

2,1

1,2

1,0

Töötlemine/ladustamine

2,0

2,1

1,8

0,5

Transpordikulud

0,2

0,2

0,3

0,2

Muutuvkulud kokku

8,0

8,2

6,4

4,1

Tööjõukulud

3,8

4,0

4,2

3,6

Kolmandate isikute tööjõud

0,3

0,3

0,7

0,4

Hooldus

7,8

8,1

7,0

6,0

Koondamistasude reserv

–

–

0,7

0,2

Tegevusreservid

–

–

–

–

Üldkulud

0,6

0,6

2,4

0,8

Otsesed püsikulud kokku

12,5

12,9

15,0

11,0

AVR Holding’i arvestatud kulud

4,3

4,0

2,8

3,6

Muud kaudsed kulud

5,4

5,6

3,9

3,8

Kaudsed püsikulud kokku

9,8

9,6

6,7

7,4

AVR Chemie arvestatud rent

2,0

3,5

3,7

3,1

Amortiseerimine

0,1

0,2

0,2

0,5

Intressikulud

0,2

0,0

0,6

0,3

Tegevuspuudujääk

1,6

2,9

7,8

8,9

AVR Holding’i kulud, mis osaliselt kajastuvad eelarves, sisaldavad turvateenuste, söökla, haldamise, ühiste objektide, juhtimise ning arvuti- ja infotehnoloogia infrastruktuuriga seotud kulusid. AVR Holding’i arvestatud kulud põhinevad üksikasjalikele arvutustele.

---

II LISA

PUNKTID, MILLEGA TULEB ARVESTADA ÜLEMÄÄRASE HÜVITAMISE PUUDUMISE KONTROLLIMISEL

2004., 2005. ja 2006. aasta tegevuseelarve

| — | Tegelikud tulud ja kulud |
| --- | --- |

—

Tegelikud tulud ja kulud

Kooskõlastatud investeeringute hüvitamine, mis ei ole veel kuluks kantud

| — | Iga investeeringu otsese seose kontrollimine üldist majandushuvi pakkuva teenusega |
| --- | --- |

—

Iga investeeringu otsese seose kontrollimine üldist majandushuvi pakkuva teenusega

| — | Tulud asjaomaste varade müügist ja kasum vara kasutamisest muudel eesmärkidel |
| --- | --- |

—

Tulud asjaomaste varade müügist ja kasum vara kasutamisest muudel eesmärkidel

Sulgemishüvitis enneaegse sulgemise korral

| — | Enneaegse töölt vabastamisega seotud tegelikud kulud: märkida, kas töötaja töötab seoses üldist majandushuvi pakkuva teenusega täistööajaga või osalise tööajaga, töötajale tehtud tegelikud maksed, maksete tegelik kestus seoses töötaja ümberpaigutamisega AVR'is või mujal, |
| --- | --- |

—

Enneaegse töölt vabastamisega seotud tegelikud kulud: märkida, kas töötaja töötab seoses üldist majandushuvi pakkuva teenusega täistööajaga või osalise tööajaga, töötajale tehtud tegelikud maksed, maksete tegelik kestus seoses töötaja ümberpaigutamisega AVR'is või mujal,

| — | Jooksvad püsikulud: pöördtrummelahjude üldkulud: kontrollida puuduolevate vahendite õigsust ning seda, et neid ei kaeta muudest allikatest, tegelike raamatupidamislike, juriidiliste ja pangakulude kontroll, teiste elementide tegelike kulude kontrollimine, |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud: pöördtrummelahjude üldkulud: kontrollida puuduolevate vahendite õigsust ning seda, et neid ei kaeta muudest allikatest, tegelike raamatupidamislike, juriidiliste ja pangakulude kontroll, teiste elementide tegelike kulude kontrollimine,

| — | Jooksvad püsikulud: turvateenused, söökla, hanketeenused, haldushoone aadressil Professor Gerbrandyweg: elektri tarnimise tegelikud kulud alates kuupäevast, mil Eneco seadmete pakkumine lõppes või algas, kontori rendiga seotud kulud jne, tulud tegelikust taaskasutamisest, kontrollida puuduolevate vahendite õigsust restorani, laoruumi ja turvateenuste sisseostmise puhul ning seda, et neid ei kaeta muudest allikatest, |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud: turvateenused, söökla, hanketeenused, haldushoone aadressil Professor Gerbrandyweg: elektri tarnimise tegelikud kulud alates kuupäevast, mil Eneco seadmete pakkumine lõppes või algas, kontori rendiga seotud kulud jne, tulud tegelikust taaskasutamisest, kontrollida puuduolevate vahendite õigsust restorani, laoruumi ja turvateenuste sisseostmise puhul ning seda, et neid ei kaeta muudest allikatest,

| — | Jooksvad püsikulud: info- ja kommunikatsioonisüsteemide infrastruktuur: kontrollida, kas puuduolevaid vahendeid info- ja kommunikatsioonisüsteemide infrastruktuurile ei kaeta muudest allikatest, |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud: info- ja kommunikatsioonisüsteemide infrastruktuur: kontrollida, kas puuduolevaid vahendeid info- ja kommunikatsioonisüsteemide infrastruktuurile ei kaeta muudest allikatest,

| — | Jooksvad püsikulud: tööjõukulud: telefonikeskjaama ja tasuliste liinide tegelikud kulud, |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud: tööjõukulud: telefonikeskjaama ja tasuliste liinide tegelikud kulud,

| — | Jooksvad püsikulud: seadmete rent/liising: eriotstarbeliste veoautode ja tõstukite puhul tegelikult puuduv kate ning tegelik tulu müügist või alternatiivsest kasutamisest AVR’i siseselt, |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud: seadmete rent/liising: eriotstarbeliste veoautode ja tõstukite puhul tegelikult puuduv kate ning tegelik tulu müügist või alternatiivsest kasutamisest AVR’i siseselt,

| — | Jooksvad püsikulud: muud üldkulud: tegelikud kulud ja tegelik hooldus- ja puhastuslepingute kulude vähenemine, |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud: muud üldkulud: tegelikud kulud ja tegelik hooldus- ja puhastuslepingute kulude vähenemine,

| — | Jooksvad püsikulud |
| --- | --- |

—

Jooksvad püsikulud

Garantii

| — | Tegelike lammutus- ja järelhoolduskulude kontroll nende seadmete puhul, mida otseselt kasutati üldist majandushuvi pakkuva teenusega seoses |
| --- | --- |

—

Tegelike lammutus- ja järelhoolduskulude kontroll nende seadmete puhul, mida otseselt kasutati üldist majandushuvi pakkuva teenusega seoses

Kontrollimine sisaldab arvutust, millega näidatakse, et abi tulemusena ei kujunenud kasum kõrgemaks kui Madalmaade riigi võlakirjade tootlus pluss kaks protsendipunkti.

---

III LISA

Teave asja C 43/2003 käsitleva komisjoni otsuse rakendamise kohta – Madalmaade rakendatavad abimeetmed, mis on kehtestatud AVR’ile ohtlike jäätmete käitlemiseks

1   Sissenõutava summa arvutamine

| 1.1 | Palun esitage järgmised andmed ebaseadusliku riigiabi kohta, mis anti abisaaja käsutusse:








  Maksekuupäev (-päevad) (1) | Abisumma (2) | Vääring | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | AVR IW |
| | | | |
| | | | |

1.1

Palun esitage järgmised andmed ebaseadusliku riigiabi kohta, mis anti abisaaja käsutusse:

Maksekuupäev (-päevad) (1)

Abisumma (2)

Vääring

Abisaaja

AVR IW

Märkused:

| 1.2 | Palun selgitage, kuidas toimub sissenõutavalt abisummalt intressi arvutamine. |
| --- | --- |

1.2

Palun selgitage, kuidas toimub sissenõutavalt abisummalt intressi arvutamine.

2   Abi sissenõudmiseks kavandatud ja võetud meetmed

| 2.1 | Palun kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid olete abi viivitamatuks ja tõhusaks sissenõudmiseks võtnud ja kavandate võtta. Lisaks selgitage, millised alternatiivsed meetmed on abi sissenõudmiseks ette nähtud siseriiklikus õiguses. Võimaluse korral näidake ka võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1

Palun kirjeldage üksikasjalikult, milliseid meetmeid olete abi viivitamatuks ja tõhusaks sissenõudmiseks võtnud ja kavandate võtta. Lisaks selgitage, millised alternatiivsed meetmed on abi sissenõudmiseks ette nähtud siseriiklikus õiguses. Võimaluse korral näidake ka võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2 | Milliseks kuupäevaks peaks abi sissenõudmine olema lõpetatud? |
| --- | --- |

2.2

Milliseks kuupäevaks peaks abi sissenõudmine olema lõpetatud?

3   Sissenõutud abisummad

| 3.1 | Palun esitage järgmised andmed abi kohta, mis on abisaajalt tagasi saadud:








  Kuupäev (-ad) | Tagastatud abisumma | Vääring | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | AVR IW |
| | | | |
| | | | |

3.1

Palun esitage järgmised andmed abi kohta, mis on abisaajalt tagasi saadud:

Kuupäev (-ad)

Tagastatud abisumma

Vääring

Abisaaja

AVR IW

| 3.2 | Lisage dokumendid, mis kinnitavad tabeli punktis 3.1 nimetatud abi tagastamist. |
| --- | --- |

3.2

Lisage dokumendid, mis kinnitavad tabeli punktis 3.1 nimetatud abi tagastamist.

---

(1)

| (°) | Kuupäev (-päevad), mil abi või selle osamaksed anti soodustatud isiku kästusse. Kasutage eraldi lahtreid, kui meede koosneb mitmest osa- ja tagasimaksest. |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev (-päevad), mil abi või selle osamaksed anti soodustatud isiku kästusse. Kasutage eraldi lahtreid, kui meede koosneb mitmest osa- ja tagasimaksest.

(2)  Abisaaja käsutusse antud abisumma (brutoekvivalendina)

---

Parandused

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/60

---

Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 307, 24. november 2003
  )

I lisas:

asendatakse real “5-kloro-2-(4-kloorfenoksü)fenool” olev EÜ number numbriga “429-290-0”.

---

| 23.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/61

---

Komisjoni 13. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1048/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2032/2003 biotsiidide turuleviimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 178, 9. juuli 2005
  )

| 1. | Leheküljel 6 II lisas






  i) | asendatakse real “5-kloro-2-(4-kloorfenoksü)fenool” olev EÜ number numbriga “429-290-0”; |
| --- | --- | --- |

1.

Leheküljel 6 II lisas

i)

asendatakse real “5-kloro-2-(4-kloorfenoksü)fenool” olev EÜ number numbriga “429-290-0”;

| ii) | asendatakse rida “Tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi naatriumsool”järgmisega:






























  Nimetus (EINECS ja/või muud) | EÜ number | CAS number | PT01 | PT02 | PT03 | PT04 | PT05 | PT06 | PT07 | PT08 | PT09 | PT10 | PT11 | PT12 | PT13 | PT14 | PT15 | PT16 | PT17 | PT18 | PT19 | PT20 | PT21 | PT22 | PT23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi naatriumsool | | 66603-10-9 | | | | | | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13” | | | | | | | | | | |

ii)

asendatakse rida “Tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi naatriumsool”järgmisega:

Nimetus (EINECS ja/või muud)

EÜ number

CAS number

PT01

PT02

PT03

PT04

PT05

PT06

PT07

PT08

PT09

PT10

PT11

PT12

PT13

PT14

PT15

PT16

PT17

PT18

PT19

PT20

PT21

PT22

PT23

“Tsükloheksüülhüdroksüdiaseen-1-oksiidi naatriumsool

66603-10-9

6

7

8

9

10

11

12

13”

| 2. | Leheküljel 31 IV lisas asendatakse kõikidel ridadel “5-kloro-2-(4-kloorfenoksü)fenool” olev EÜ number numbriga “429-290-0”. |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 31 IV lisas asendatakse kõikidel ridadel “5-kloro-2-(4-kloorfenoksü)fenool” olev EÜ number numbriga “429-290-0”.

---