# Euroopa Liidu L 59/1. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide1. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 59

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide1. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 351/2006, 27. veebruar 2006, millega kehtestatakse paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2005 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist maksimaalselt 15 kuuks ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 352/2006, 27. veebruar 2006, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1461/93, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pakkujate juurdepääsu riigihankelepingutele | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 353/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 354/2006, 28. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2003, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1254/1999 seoses eksporditoetuste andmise nõuetega, mis käsitlevad elusveiste heaolu veo ajal | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist pärit side-by-side-külmikute impordi suhtes | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 356/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. märts 2006 | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 357/2006, 28. veebruar 2006, millega 64. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001 | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 358/2006, 28. veebruar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2006 | 37 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 359/2006, 28. veebruar 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 40 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 360/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 42 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 351/2006, 27. veebruar 2006, millega kehtestatakse paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2005 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist maksimaalselt 15 kuuks ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 352/2006, 27. veebruar 2006, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1461/93, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pakkujate juurdepääsu riigihankelepingutele

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 353/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 354/2006, 28. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2003, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1254/1999 seoses eksporditoetuste andmise nõuetega, mis käsitlevad elusveiste heaolu veo ajal

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist pärit side-by-side-külmikute impordi suhtes

side-by-side

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 356/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. märts 2006

34

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 357/2006, 28. veebruar 2006, millega 64. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 358/2006, 28. veebruar 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2006

37

Komisjoni määrus (EÜ) nr 359/2006, 28. veebruar 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

40

Komisjoni määrus (EÜ) nr 360/2006, 28. veebruar 2006, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

42

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 351/2006,

27. veebruar 2006,

millega kehtestatakse paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2005 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist maksimaalselt 15 kuuks ametisse jäävate ametnike töötasude suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti selle X lisa artikli 13 esimest lõiku,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 33 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist ühendusevälistes riikides ning seetõttu tuleks kehtestada paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2005 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning kümnes uues liikmesriigis pärast 1. maid 2004 maksimaalselt 15 kuuks ametisse jäävate töötajate töökohariigi vääringus makstava töötasu suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist ühendusevälistes riikides ning seetõttu tuleks kehtestada paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2005 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning kümnes uues liikmesriigis pärast 1. maid 2004 maksimaalselt 15 kuuks ametisse jäävate töötajate töökohariigi vääringus makstava töötasu suhtes.

| (2) | Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ, Euratom) nr 257/2005 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks. |
| --- | --- |

(2)

Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ, Euratom) nr 257/2005 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks.

| (3) | Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha lisamaksed. |
| --- | --- |

(3)

Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha lisamaksed.

| (4) | Tuleb sätestada enam makstud summade tagasimaksmise kord, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2005 kuni käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenes. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb sätestada enam makstud summade tagasimaksmise kord, kui töötasu ajavahemikus 1. juulist 2005 kuni käesoleva määruse jõustumise kuupäevani uute paranduskoefitsientide kohaldamise tõttu vähenes.

| (5) | Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumist ning selle mõju võib ulatuda maksimaalselt kaheteistkümnele kuule alates nimetatud kuupäevast, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes, |
| --- | --- |

(5)

Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumist ning selle mõju võib ulatuda maksimaalselt kaheteistkümnele kuule alates nimetatud kuupäevast, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2005 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning kümnes uues liikmesriigis pärast 1. maid 2004 ametisse maksimaalselt 15 kuuks ametisse jäävate ametnike töökohariigi vääringus makstava töötasu suhtes, on esitatud lisas.

Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid tehakse kindlaks finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt ja need vastavad esimeses lõigus ette nähtud kuupäevale.

Artikkel 2

1.   Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel suurenevad, sooritavad asjaomased institutsioonid tagasiulatuvaid lisamakseid.

2.   Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel vähenevad, kohandavad asjaomased institutsioonid 1. juuli 2005 ja käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.

Tagasiulatuvad kohandused, mis tähendavad enam makstud summa tagasimaksmist, võivad puudutada maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. Tagasimaksed tuleb teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 31/2005 (ELT L 8, 12.1.2005, lk 1).

1

(2)  ELT L 46, 17.2.2005, lk 1.

2

---

LISA

| Töökoht | Paranduskoefitsient juuli 2005 |
| --- | --- |
| Afganistan (1) | 0 |
| Albaania | 86,2 |
| Alžeeria | 89,3 |
| Ameerika Ühendriigid (New York) | 106,8 |
| Ameerika Ühendriigid (Washington) | 103,7 |
| Angola | 126,5 |
| Argentina | 63,3 |
| Armeenia | 104,9 |
| Austraalia | 105,3 |
| Bangladesh | 53,3 |
| Barbados | 127,4 |
| Benin | 92,8 |
| Boliivia | 52,2 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 73,4 |
| Botswana | 62,8 |
| Brasiilia | 76,8 |
| Bulgaaria | 73,9 |
| Burkina Faso | 87,7 |
| Burundi (1) | 0 |
| Cabo Verde Vabariik | 74,2 |
| Colombia | 71,3 |
| Costa Rica | 72,4 |
| Côte d’Ivoire | 111,2 |
| Djibouti | 101,1 |
| Dominikaani Vabariik | 84,8 |
| Ecuador | 70,5 |
| Eesti | 77,7 |
| Egiptus | 56,9 |
| El Salvador | 81,7 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 69,9 |
| Eritrea | 51 |
| Etioopia | 81,1 |
| Fidži Vabariik | 78,4 |
| Filipiinid | 51,4 |
| Gabon | 116,1 |
| Gambia | 51,1 |
| Ghana | 79,4 |
| Gruusia | 96,1 |
| Guatemala | 84,9 |
| Guinea | 59,8 |
| Guinea-Bissau | 139,2 |
| Guyana | 60,6 |
| Haiti | 100,8 |
| Hiina | 78,5 |
| Honduras | 75,9 |
| Hongkong | 87,6 |
| Horvaatia | 101,8 |
| Iisrael | 91,5 |
| India | 51,6 |
| Indoneesia | 78,7 |
| Jaapan (Naka) | 125,6 |
| Jaapan (Tokyo) | 132,9 |
| Jamaica | 91,5 |
| Jeemen | 75,8 |
| Jordaania | 76 |
| Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 91,3 |
| Kambodža | 67,6 |
| Kamerun | 101,3 |
| Kanada | 84,6 |
| Kasahstan | 112,8 |
| Kenya | 88,2 |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 117,6 |
| Kongo | 129,8 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 138,6 |
| Kuuba | 93 |
| Kõrgõzstan | 84,6 |
| Küpros | 101,3 |
| Laos | 74,7 |
| Leedu | 73,8 |
| Lesotho | 74,3 |
| Libeeria (1) | 0 |
| Liibanon | 105,7 |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | 66,6 |
| Lõuna-Korea | 108,2 |
| Läti | 71,2 |
| Madagaskar | 71,9 |
| Malaisia | 73,9 |
| Malawi | 76,4 |
| Mali | 98,8 |
| Malta | 97,9 |
| Maroko | 86,1 |
| Mauritaania | 71,7 |
| Mauritius | 75 |
| Mehhiko | 77,9 |
| Moldova (1) | 0 |
| Mosambiik | 72,7 |
| Namiibia | 79,5 |
| Nepal | 72,7 |
| Nicaragua | 67,5 |
| Nigeeria | 86,1 |
| Niger | 91,8 |
| Norra | 132,5 |
| Paapua Uus-Guinea | 77,3 |
| Pakistan | 52,9 |
| Paraguay | 66 |
| Peruu | 86,5 |
| Poola | 78 |
| Rumeenia | 56,4 |
| Rwanda | 87,7 |
| Saalomoni saared | 85,4 |
| Sambia | 55,9 |
| Saudi Araabia | 86,4 |
| Senegal | 78,2 |
| Serbia ja Montenegro | 61,7 |
| Sierra Leone | 72 |
| Singapur | 97,6 |
| Slovakkia | 87,4 |
| Sloveenia | 76,4 |
| Somaalia (1) | 0 |
| Sri Lanka | 60,8 |
| Sudaan | 43,4 |
| Suriname | 54,7 |
| Svaasimaa | 69,7 |
| Süüria | 67,5 |
| Šveits | 118,7 |
| Zimbabwe | 62,7 |
| Tadžikistan | 73 |
| Tai | 61,8 |
| Taiwan | 96,2 |
| Tansaania | 61,7 |
| Togo | 95 |
| Trinidad ja Tobago | 73,8 |
| Tšaad | 130,6 |
| Tšehhi Vabariik | 82,1 |
| Tšiili | 79,4 |
| Tuneesia | 72,6 |
| Türgi | 93,2 |
| Uganda | 75,6 |
| Ukraina | 101,1 |
| Ungari | 78,1 |
| Uruguay | 74,8 |
| Uus-Kaledoonia | 120,4 |
| Uus-Meremaa | 106,7 |
| Vanuatu | 124,1 |
| Venemaa | 110 |
| Venezuela | 59,9 |
| Vietnam | 52,7 |

Töökoht

Paranduskoefitsient juuli 2005

Afganistan (1)

0

Albaania

86,2

Alžeeria

89,3

Ameerika Ühendriigid (New York)

106,8

Ameerika Ühendriigid (Washington)

103,7

Angola

126,5

Argentina

63,3

Armeenia

104,9

Austraalia

105,3

Bangladesh

53,3

Barbados

127,4

Benin

92,8

Boliivia

52,2

Bosnia ja Hertsegoviina

73,4

Botswana

62,8

Brasiilia

76,8

Bulgaaria

73,9

Burkina Faso

87,7

Burundi (1)

0

Cabo Verde Vabariik

74,2

Colombia

71,3

Costa Rica

72,4

Côte d’Ivoire

111,2

Djibouti

101,1

Dominikaani Vabariik

84,8

Ecuador

70,5

Eesti

77,7

Egiptus

56,9

El Salvador

81,7

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

69,9

Eritrea

51

Etioopia

81,1

Fidži Vabariik

78,4

Filipiinid

51,4

Gabon

116,1

Gambia

51,1

Ghana

79,4

Gruusia

96,1

Guatemala

84,9

Guinea

59,8

Guinea-Bissau

139,2

Guyana

60,6

Haiti

100,8

Hiina

78,5

Honduras

75,9

Hongkong

87,6

Horvaatia

101,8

Iisrael

91,5

India

51,6

Indoneesia

78,7

Jaapan (Naka)

125,6

Jaapan (Tokyo)

132,9

Jamaica

91,5

Jeemen

75,8

Jordaania

76

Jordani Läänekallas – Gaza sektor

91,3

Kambodža

67,6

Kamerun

101,3

Kanada

84,6

Kasahstan

112,8

Kenya

88,2

Kesk-Aafrika Vabariik

117,6

Kongo

129,8

Kongo Demokraatlik Vabariik

138,6

Kuuba

93

Kõrgõzstan

84,6

Küpros

101,3

Laos

74,7

Leedu

73,8

Lesotho

74,3

Libeeria (1)

0

Liibanon

105,7

Lõuna-Aafrika Vabariik

66,6

Lõuna-Korea

108,2

Läti

71,2

Madagaskar

71,9

Malaisia

73,9

Malawi

76,4

Mali

98,8

Malta

97,9

Maroko

86,1

Mauritaania

71,7

Mauritius

75

Mehhiko

77,9

Moldova (1)

0

Mosambiik

72,7

Namiibia

79,5

Nepal

72,7

Nicaragua

67,5

Nigeeria

86,1

Niger

91,8

Norra

132,5

Paapua Uus-Guinea

77,3

Pakistan

52,9

Paraguay

66

Peruu

86,5

Poola

78

Rumeenia

56,4

Rwanda

87,7

Saalomoni saared

85,4

Sambia

55,9

Saudi Araabia

86,4

Senegal

78,2

Serbia ja Montenegro

61,7

Sierra Leone

72

Singapur

97,6

Slovakkia

87,4

Sloveenia

76,4

Somaalia (1)

0

Sri Lanka

60,8

Sudaan

43,4

Suriname

54,7

Svaasimaa

69,7

Süüria

67,5

Šveits

118,7

Zimbabwe

62,7

Tadžikistan

73

Tai

61,8

Taiwan

96,2

Tansaania

61,7

Togo

95

Trinidad ja Tobago

73,8

Tšaad

130,6

Tšehhi Vabariik

82,1

Tšiili

79,4

Tuneesia

72,6

Türgi

93,2

Uganda

75,6

Ukraina

101,1

Ungari

78,1

Uruguay

74,8

Uus-Kaledoonia

120,4

Uus-Meremaa

106,7

Vanuatu

124,1

Venemaa

110

Venezuela

59,9

Vietnam

52,7

---

(1)  Andmed puuduvad.

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 352/2006,

27. veebruar 2006,

millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1461/93, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pakkujate juurdepääsu riigihankelepingutele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1461/93 (1) piiratakse vastusena Ameerika Ühendriikide poolt 1988. aasta kaubandusseaduse VII jaotise alusel ühenduse pakkujate suhtes võetud meetmetele ka Ameerika Ühendriikide pakkujate juurdepääsu teatavate asutuste teatavatele riigihangetele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1461/93 (1) piiratakse vastusena Ameerika Ühendriikide poolt 1988. aasta kaubandusseaduse VII jaotise alusel ühenduse pakkujate suhtes võetud meetmetele ka Ameerika Ühendriikide pakkujate juurdepääsu teatavate asutuste teatavatele riigihangetele.

| (2) | Ameerika Ühendriikide otsus 1988. aasta kaubandusseaduse VII jaotise alusel kehtestatud sanktsioonide kehtetuks tunnistamise kohta jõustub 1. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriikide otsus 1988. aasta kaubandusseaduse VII jaotise alusel kehtestatud sanktsioonide kehtetuks tunnistamise kohta jõustub 1. märtsil 2006.

| (3) | Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 1461/93 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 1461/93 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1461/93, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pakkujate juurdepääsu riigihankelepingutele, tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  EÜT L 146, 17.6.1993, lk 1.

1

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 353/2006,

28. veebruar 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 28. veebruari 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 80,9 |
| 204 | 41,2 |
| 212 | 94,6 |
| 999 | 72,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,9 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,1 |
| 999 | 120,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 133,1 |
| 204 | 55,8 |
| 999 | 94,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 46,5 |
| 212 | 42,5 |
| 220 | 41,6 |
| 624 | 63,0 |
| 999 | 49,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,1 |
| 220 | 39,9 |
| 624 | 57,5 |
| 999 | 46,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 126,6 |
| 404 | 103,1 |
| 528 | 89,1 |
| 720 | 79,4 |
| 999 | 102,7 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 87,6 |
| 400 | 93,6 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 70,8 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 70,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

80,9

204

41,2

212

94,6

999

72,2

0707 00 05

052

155,9

068

138,2

204

68,1

999

120,7

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

133,1

204

55,8

999

94,5

0805 10 20

052

53,7

204

46,5

212

42,5

220

41,6

624

63,0

999

49,5

0805 50 10

052

43,1

220

39,9

624

57,5

999

46,8

0808 10 80

388

115,2

400

126,6

404

103,1

528

89,1

720

79,4

999

102,7

0808 20 50

220

60,6

388

87,6

400

93,6

512

65,7

528

70,8

720

45,0

999

70,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 354/2006,

28. veebruar 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2003, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1254/1999 seoses eksporditoetuste andmise nõuetega, mis käsitlevad elusveiste heaolu veo ajal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduste Komisjon ja Rahvusvaheline Episootiaamet (OIE) leppisid kirjavahetuse (2) teel kokku omavahelises koostöös. Ühenduse toetusel võttis OIE seejärel 2005. aasta mais vastu põhimõtted ja erisuunised rahvusvahelise kaubanduse objektiks olevate loomade heaolu kohta, eriti seoses mere-, maismaa- ja õhuveoga, maismaaloomade tervishoiu eeskirja jaotise 3.7 kohaselt. Loomade merevedu käsitlevate suuniste artikli 3.7.2.1 ja loomade maismaavedu käsitlevate suuniste artikli 3.7.3.1 (millega määratletakse pädevate asutuste kohustused) jõustamiseks tuleks tõhustada heaolu kontrollimist ja hindamist käsitlevaid õigusakte, täiustades ühendusest eksporditavate loomade heaolu kohta liikmesriikides läbiviidavate kontrollide aruannete süsteemi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduste Komisjon ja Rahvusvaheline Episootiaamet (OIE) leppisid kirjavahetuse (2) teel kokku omavahelises koostöös. Ühenduse toetusel võttis OIE seejärel 2005. aasta mais vastu põhimõtted ja erisuunised rahvusvahelise kaubanduse objektiks olevate loomade heaolu kohta, eriti seoses mere-, maismaa- ja õhuveoga, maismaaloomade tervishoiu eeskirja jaotise 3.7 kohaselt. Loomade merevedu käsitlevate suuniste artikli 3.7.2.1 ja loomade maismaavedu käsitlevate suuniste artikli 3.7.3.1 (millega määratletakse pädevate asutuste kohustused) jõustamiseks tuleks tõhustada heaolu kontrollimist ja hindamist käsitlevaid õigusakte, täiustades ühendusest eksporditavate loomade heaolu kohta liikmesriikides läbiviidavate kontrollide aruannete süsteemi.

| (2) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 639/2003 (3) kohaldamise põhjaliku hindamise hõlbustamiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda eksporditoetuste mittemaksmise juhtude kohta üksikasjaliku statistilise teabe esitamist. Selleks tuleks teave koondada makseasutuste tasandile, mis aitab lisada läbipaistvust. Tuleks ette näha, et väljumiskoha vastutav veterinaarasutus edastab väljumiskoha kontrolliaruande koopia makseasutusele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 639/2003 (3) kohaldamise põhjaliku hindamise hõlbustamiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda eksporditoetuste mittemaksmise juhtude kohta üksikasjaliku statistilise teabe esitamist. Selleks tuleks teave koondada makseasutuste tasandile, mis aitab lisada läbipaistvust. Tuleks ette näha, et väljumiskoha vastutav veterinaarasutus edastab väljumiskoha kontrolliaruande koopia makseasutusele.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 639/2003 nähakse ette kontrollide läbiviimine pärast ühenduse tolliterritooriumilt lahkumist Samuti nähakse ette, et kontrollid teeb veterinaararst. Kõnealuste kontrollide tõhususe suurendamiseks tuleks ette näha, et need viib läbi veterinaararst, kellel on nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 78/1026/EMÜ (mis käsitleb veterinaariaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks) (4) kohane kvalifikatsiooni tõendav veterinaariaalane diplom. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 639/2003 nähakse ette kontrollide läbiviimine pärast ühenduse tolliterritooriumilt lahkumist Samuti nähakse ette, et kontrollid teeb veterinaararst. Kõnealuste kontrollide tõhususe suurendamiseks tuleks ette näha, et need viib läbi veterinaararst, kellel on nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 78/1026/EMÜ (mis käsitleb veterinaariaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks) (4) kohane kvalifikatsiooni tõendav veterinaariaalane diplom.

| (4) | Ilma et see piiraks ühenduse ja liikmesriikide pädevust, tuleks liikmesriikidelt ka nõuda, et nad jälgiksid rahvusvaheliste kontrolli- ja järelevalveasutuste puhul, kas nad kontrollivad nende veterinaararstide (kelle kvalifikatsiooni ei ole hõlmatud direktiiviga 78/1026/EMÜ) teadmiste vastavust nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ) (5) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Ilma et see piiraks ühenduse ja liikmesriikide pädevust, tuleks liikmesriikidelt ka nõuda, et nad jälgiksid rahvusvaheliste kontrolli- ja järelevalveasutuste puhul, kas nad kontrollivad nende veterinaararstide (kelle kvalifikatsiooni ei ole hõlmatud direktiiviga 78/1026/EMÜ) teadmiste vastavust nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ) (5) nõuetele.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 639/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 639/2003 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada pärast muudatuste rakendamiseks vajalikku ajakava. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada pärast muudatuste rakendamiseks vajalikku ajakava.

| (7) | Veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(7)

Veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 639/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  “Väljumiskoha vastutav veterinaarasutus säilitab seda aruannet vähemalt kolm aastat. Makseasutusele saadetakse nimetatud aruande koopia.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:

“Väljumiskoha vastutav veterinaarasutus säilitab seda aruannet vähemalt kolm aastat. Makseasutusele saadetakse nimetatud aruande koopia.”

| 2. | Artikli 3 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  “Lõikes 1 nimetatud kontrollid teeb veterinaararst, kellel on nõukogu direktiivi 78/1026/EMÜ artiklis 2 osutatud veterinaariaalane diplom, tunnistus või muud kvalifikatsiooni tõendav dokument. (6) Liikmesriigid, kes on heaks kiitnud käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rahvusvahelised kontrolli- ja järelevalveasutused, jälgivad, et kõnealused asutused kontrolliksid veterinaararstide (kelle kvalifikatsiooni ei ole hõlmatud direktiiviga 78/1026/EMÜ) teadmiste vastavust nõukogu direktiivi 91/628/EMÜ nõuetele. Kõnealuseid kontrolle viiakse läbi mõistlikul, objektiivsel ja erapooletul viisil asjakohase menetluse teel. |
| --- | --- |

2.

Artikli 3 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:

“Lõikes 1 nimetatud kontrollid teeb veterinaararst, kellel on nõukogu direktiivi 78/1026/EMÜ artiklis 2 osutatud veterinaariaalane diplom, tunnistus või muud kvalifikatsiooni tõendav dokument. (6) Liikmesriigid, kes on heaks kiitnud käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rahvusvahelised kontrolli- ja järelevalveasutused, jälgivad, et kõnealused asutused kontrolliksid veterinaararstide (kelle kvalifikatsiooni ei ole hõlmatud direktiiviga 78/1026/EMÜ) teadmiste vastavust nõukogu direktiivi 91/628/EMÜ nõuetele. Kõnealuseid kontrolle viiakse läbi mõistlikul, objektiivsel ja erapooletul viisil asjakohase menetluse teel.

| 3. | Artikli 8 punkt d asendatakse järgmise tekstiga:






  “d) | punktides b ja c osutatud loomade puhul eksporditoetuse maksmata jätmise või tagasinõudmise põhjused ning I, II ja III lisas osutatud B-, C- ja D-kategooria loomade asjakohane arv; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 8 punkt d asendatakse järgmise tekstiga:

“d)

punktides b ja c osutatud loomade puhul eksporditoetuse maksmata jätmise või tagasinõudmise põhjused ning I, II ja III lisas osutatud B-, C- ja D-kategooria loomade asjakohane arv;

| da) | karistuste arv artikli 6 lõigetes 1 ja 2 määratletud kategooriate puhul asjakohaste loomade ja maksmata jäetud toetuste arvuga;”. |
| --- | --- |

da)

karistuste arv artikli 6 lõigetes 1 ja 2 määratletud kategooriate puhul asjakohaste loomade ja maksmata jäetud toetuste arvuga;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 vastuvõetud ekspordideklaratsioonide suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT C 215, 27.8.2004, lk 3.

2

(3)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1979/2004 (ELT L 342, 18.11.2004, lk 23).

3

(4)  EÜT L 362, 23.12.1978, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/19/EÜ (EÜT L 206, 31.7.2001, lk 1).

4

(5)  EÜT L 340, 11.12.1991, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT L 362, 23.12.1978, lk 1.”

6

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 355/2006,

28. veebruar 2006,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist pärit side-by-side-külmikute impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 18. aprillil 2005 esitas Whirlpool Europe s.r.l (edaspidi “kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse side-by-side-külmikute toodangust, kaebuse seoses teatavate Korea Vabariigist pärit side-by-side-külmikute impordiga. |
| --- | --- |

(1)

18. aprillil 2005 esitas Whirlpool Europe s.r.l (edaspidi “kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse side-by-side-külmikute toodangust, kaebuse seoses teatavate Korea Vabariigist pärit side-by-side-külmikute impordiga.

| (2) | Kaebus sisaldas tõendusmaterjali nimetatud toote dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas tõendusmaterjali nimetatud toote dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | 2. juunil 2005 alustati menetlust algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

2. juunil 2005 alustati menetlust algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2)

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, Korea eksportivatele tootjatele ja teadaolevalt kõnealuse impordiga seotud hulgikauplejatele, importijatele, tarnijatele ja jaemüüjatele, samuti teadaolevatele ühendustele ja Korea Vabariigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma kirjalikult seisukohad teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, Korea eksportivatele tootjatele ja teadaolevalt kõnealuse impordiga seotud hulgikauplejatele, importijatele, tarnijatele ja jaemüüjatele, samuti teadaolevatele ühendustele ja Korea Vabariigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma kirjalikult seisukohad teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Komisjon kogus kokku kogu info, mis oli vajalik esialgseks dumpingu, sellega kaasnenud kahju ja ühenduse huvide tuvastamiseks, ning kontrollis seda. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kolmelt Korea eksportivalt tootjalt ja nendega seotud ühenduse importijatelt, kaebuse esitajalt, ühelt sõltumatult importijalt, kahelt tarnijalt ja kahelt ühenduse jaemüüjalt. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kogus kokku kogu info, mis oli vajalik esialgseks dumpingu, sellega kaasnenud kahju ja ühenduse huvide tuvastamiseks, ning kontrollis seda. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kolmelt Korea eksportivalt tootjalt ja nendega seotud ühenduse importijatelt, kaebuse esitajalt, ühelt sõltumatult importijalt, kahelt tarnijalt ja kahelt ühenduse jaemüüjalt.

| (6) | Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootjad:







  — | Whirlpool Europe s.r.l, Varese, Itaalia; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootjad:

—

Whirlpool Europe s.r.l, Varese, Itaalia;

| b) | ühenduse sõltumatud importijad:







  — | Indesit Company SpA, Fabriano, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse sõltumatud importijad:

—

Indesit Company SpA, Fabriano, Itaalia;

| c) | ühenduse jaemüüjad:







  — | Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolstadt, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

c)

ühenduse jaemüüjad:

—

Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolstadt, Saksamaa;

| d) | Korea eksportivad tootjad:







  — | Daewoo Electronics Corporation, Soul, |
| --- | --- | --- |

d)

Korea eksportivad tootjad:

—

Daewoo Electronics Corporation, Soul,

| — | LG Electronics Corporation, Soul, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Corporation, Soul,

| — | Samsung Electronics Corporation, Soul; |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Corporation, Soul;

| e) | ühenduses asuvad seotud importijad:







  — | Daewoo Electronics Sales UK, Wokingham, Suurbritannia, |
| --- | --- | --- |

e)

ühenduses asuvad seotud importijad:

—

Daewoo Electronics Sales UK, Wokingham, Suurbritannia,

| — | LG Electronics Benelux BV, Almere, Madalmaad, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Benelux BV, Almere, Madalmaad,

| — | LG Electronics España SA, Madrid, Hispaania, |
| --- | --- |

—

LG Electronics España SA, Madrid, Hispaania,

| — | LG Electronics UK Limited, Slough, Suurbritannia, |
| --- | --- |

—

LG Electronics UK Limited, Slough, Suurbritannia,

| — | Samsung Electronics Benelux BV, Delft, Madalmaad, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Benelux BV, Delft, Madalmaad,

| — | Samsung Electronics Iberia SA, Barcelona, Hispaania, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Iberia SA, Barcelona, Hispaania,

| — | Samsung Electronics UK Limited, Chertsey, Suurbritannia. |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics UK Limited, Chertsey, Suurbritannia.

| (7) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(7)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

1.3.   Uurimisperiood

| (8) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2004 – 31. märts 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Et saada ülevaadet kahju hindamisega seotud suundumustest, analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2004 – 31. märts 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Et saada ülevaadet kahju hindamisega seotud suundumustest, analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi “vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (9) | Vaatlusalune toode on Korea vabariigist pärit side-by-side-külmikud – kombineeritud külmik-sügavkülmikud mille maht ületab 400 liitrit, millel on vähemalt kaks kõrvutiasuvat välimist ust ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 8418 10 20 alla. |
| --- | --- |

(9)

Vaatlusalune toode on Korea vabariigist pärit side-by-side-külmikud – kombineeritud külmik-sügavkülmikud mille maht ületab 400 liitrit, millel on vähemalt kaks kõrvutiasuvat välimist ust ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 8418 10 20 alla.

| (10) | Üks ühenduse kodumasinate tootja palus menetlusse kaasata ka külmikust ja sügavkülmikust koosnevad komplektid, mida saab kõrvuti asetada ja spetsiaalsete seadmete abil kokku ühendada. Seda küsimust uuriti ning jõuti järeldusele, et see toode koosneb kahest eri seadmest, mida võib osta ja mis töötavad teineteisest sõltumatult. Seega ei ole see toode kombineeritud külmik-sügavkülmik ning ei kuulu järelikult vaatlusaluse toote määratluse alla. |
| --- | --- |

(10)

Üks ühenduse kodumasinate tootja palus menetlusse kaasata ka külmikust ja sügavkülmikust koosnevad komplektid, mida saab kõrvuti asetada ja spetsiaalsete seadmete abil kokku ühendada. Seda küsimust uuriti ning jõuti järeldusele, et see toode koosneb kahest eri seadmest, mida võib osta ja mis töötavad teineteisest sõltumatult. Seega ei ole see toode kombineeritud külmik-sügavkülmik ning ei kuulu järelikult vaatlusaluse toote määratluse alla.

| (11) | Ühe eksportiva tootja väitel oleks tulnud menetlusse kaasata kõik külmikud, kuna neil kõigil on sama eesmärk (toidu ja joogi säilitamine) ning enamikul neist on nii külmikuosa kui sügavkülmikuosa. |
| --- | --- |

(11)

Ühe eksportiva tootja väitel oleks tulnud menetlusse kaasata kõik külmikud, kuna neil kõigil on sama eesmärk (toidu ja joogi säilitamine) ning enamikul neist on nii külmikuosa kui sügavkülmikuosa.

| (12) | Lisaks väitis sama äriühing, et algatamisteates esitatud tootekirjeldus on ekslik. Selle äriühingu väitel mõistavad tootjad termini “side-by-side-külmikud” all külmikuid, mille külmikuosa ja sügavkülmikuosa paiknevad kõrvuti ja mõlemal on eraldi välimine uks. Äriühing väitis, et kui vaatlusaluse toote algatamisteates esitatud määratlust ei muudeta, hõlmaks uurimine ka selliseid külmik-sügavkülmikuid, mille ülal paikneval külmikuosal on kaks ust ja all paikneval sügavkülmikuosal on üks uks, aga välistaks mudelid, mille mõlemal osal on ainult üks uks. Seetõttu nõudis see äriühing, et menetlusest tuleks välja jätta kõik kolme või enama uksega külmik-sügavkülmikud, või siis tuleks seda laiendada nii, et see hõlmaks kõiki kombineeritud külmik-sügavkülmikuid. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks väitis sama äriühing, et algatamisteates esitatud tootekirjeldus on ekslik. Selle äriühingu väitel mõistavad tootjad termini “side-by-side-külmikud” all külmikuid, mille külmikuosa ja sügavkülmikuosa paiknevad kõrvuti ja mõlemal on eraldi välimine uks. Äriühing väitis, et kui vaatlusaluse toote algatamisteates esitatud määratlust ei muudeta, hõlmaks uurimine ka selliseid külmik-sügavkülmikuid, mille ülal paikneval külmikuosal on kaks ust ja all paikneval sügavkülmikuosal on üks uks, aga välistaks mudelid, mille mõlemal osal on ainult üks uks. Seetõttu nõudis see äriühing, et menetlusest tuleks välja jätta kõik kolme või enama uksega külmik-sügavkülmikud, või siis tuleks seda laiendada nii, et see hõlmaks kõiki kombineeritud külmik-sügavkülmikuid.

| (13) | Seoses väitega, et hõlmata tuleks kõik külmikud, kuna nad täidavad sama eesmärki, tuleb märkida, et side-by-side-külmikute turg moodustab selgelt eraldiseisva ja teistest eristuva turusegmendi. Side-by-side-külmiku füüsilised eriomadused, eelkõige kaks kõrvuti asetsevat suurt ust, tagavad sellele kombineeritud külmik-sügavkülmikute turul oma kindla koha. Seda tunnistavad ka tootjad, turustajad ja müüjad, kes turustavad side-by-side-külmikuid eraldi, rõhutades selle toote eriti kõrget kvaliteeti. |
| --- | --- |

(13)

Seoses väitega, et hõlmata tuleks kõik külmikud, kuna nad täidavad sama eesmärki, tuleb märkida, et side-by-side-külmikute turg moodustab selgelt eraldiseisva ja teistest eristuva turusegmendi. Side-by-side-külmiku füüsilised eriomadused, eelkõige kaks kõrvuti asetsevat suurt ust, tagavad sellele kombineeritud külmik-sügavkülmikute turul oma kindla koha. Seda tunnistavad ka tootjad, turustajad ja müüjad, kes turustavad side-by-side-külmikuid eraldi, rõhutades selle toote eriti kõrget kvaliteeti.

| (14) | Seoses teise väitega on uurimise käigus kindlaks tehtud, et side-by-side-külmikutel puudub ühene määratlus. Turul leidub kõigi teiste side-by-side-külmikute kõrval siiski ka põhjenduses 12 mainitud kolme uksega kombineeritud külmik-sügavkülmikuid. Ka väited esitanud eksportiv tootja turustas kirjeldatud külmik-sügavkülmikuid varem sõnaselgelt nimetuse “kolmeukselised side-by-side-külmikud” all. |
| --- | --- |

(14)

Seoses teise väitega on uurimise käigus kindlaks tehtud, et side-by-side-külmikutel puudub ühene määratlus. Turul leidub kõigi teiste side-by-side-külmikute kõrval siiski ka põhjenduses 12 mainitud kolme uksega kombineeritud külmik-sügavkülmikuid. Ka väited esitanud eksportiv tootja turustas kirjeldatud külmik-sügavkülmikuid varem sõnaselgelt nimetuse “kolmeukselised side-by-side-külmikud” all.

| (15) | Seetõttu otsustatakse esialgu, et vaatamata nende erinevatele mahtudele, lisavarustusele ja kasutatud materjalidele on kõigil side-by-side-külmikutel, sealhulgas kolmeukselistel kombineeritud külmik-sügavkülmikutel, mille sügavkülmik asub külmiku peal, samad põhilised füüsilised ja tehnilised omadused ning neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu otsustatakse esialgu, et vaatamata nende erinevatele mahtudele, lisavarustusele ja kasutatud materjalidele on kõigil side-by-side-külmikutel, sealhulgas kolmeukselistel kombineeritud külmik-sügavkülmikutel, mille sügavkülmik asub külmiku peal, samad põhilised füüsilised ja tehnilised omadused ning neid kasutatakse põhiliselt samadel eesmärkidel.

| (16) | Järelikult ei õigustanud selle eksportiva tootja märkused vaatlusaluse toote algatamisteate punktis 2 esitatud kirjelduse muutmist. Siiski peeti vajalikuks sõnastust pisut muuta, et määratlus vastaks kombineeritud nomenklatuuris esitatud tootekirjeldusele. |
| --- | --- |

(16)

Järelikult ei õigustanud selle eksportiva tootja märkused vaatlusaluse toote algatamisteate punktis 2 esitatud kirjelduse muutmist. Siiski peeti vajalikuks sõnastust pisut muuta, et määratlus vastaks kombineeritud nomenklatuuris esitatud tootekirjeldusele.

2.2.   Samasugune toode

| (17) | On kindlaks tehtud, et ühenduses toodetavatel ja müüdavatel side-by-side-külmikutel ja Korea Vabariigis toodetavatel ja müüdavatel side-by-side-külmikutel on põhiliselt samad füüsilised ja tehnilised omadused ning sama kasutusotstarve. Seepärast peetakse neid esialgu samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

On kindlaks tehtud, et ühenduses toodetavatel ja müüdavatel side-by-side-külmikutel ja Korea Vabariigis toodetavatel ja müüdavatel side-by-side-külmikutel on põhiliselt samad füüsilised ja tehnilised omadused ning sama kasutusotstarve. Seepärast peetakse neid esialgu samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

3.1.   Normaalväärtus

| (18) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja puhul, kas selle samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, võrreldes nende eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 loeti omamaine müük tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. Tehti kindlaks, et kõigi eksportivate tootjate omamaine müük oli tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja puhul, kas selle samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, võrreldes nende eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 loeti omamaine müük tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. Tehti kindlaks, et kõigi eksportivate tootjate omamaine müük oli tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses.

| (19) | Seejärel määras komisjon kindlaks omamaisel turul müüdava samasuguse toote liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava külmikuliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 %le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(19)

Seejärel määras komisjon kindlaks omamaisel turul müüdava samasuguse toote liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava külmikuliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 %le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.

| (20) | Seejärel uuris komisjon, kas vaatlusaluse toote iga liigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks määrati iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele: a) nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; b) nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus 10–80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; c) nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ei loetud vaatlusaluse tooteliigi müüki toimunuks tavakaubanduse raames. |
| --- | --- |

(20)

Seejärel uuris komisjon, kas vaatlusaluse toote iga liigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks määrati iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele: a) nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; b) nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus 10–80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; c) nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ei loetud vaatlusaluse tooteliigi müüki toimunuks tavakaubanduse raames.

| (21) | Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus konstrueerida. |
| --- | --- |

(21)

Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei loetud toimunuks tavakaubanduse raames, ning samuti nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus konstrueerida.

| (22) | Normaalväärtuse konstrueerimiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(22)

Normaalväärtuse konstrueerimiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

3.2.   Ekspordihind

| (23) | Kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul toimus suurem osa ühendusse suunatud müügist nendega seotud importijatele. Selle müügi puhul määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 sõltumatutele klientidele suunatud edasimüügi hindade põhjal. Esimeselt sõltumatult ostjalt küsitud edasimüügihinda korrigeeriti kõigi importimise ja edasimüügi vahel kantud kuludega (sh tolli- ja muud maksud), et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril. Need kulud hõlmasid veo-, käitlemis-, laadimis-, kindlustus- ja lisakulusid ning samuti seotud importijate müügi-, üld- ja halduskulusid. Edasimüügihinda korrigeeriti ka kasumimarginaaliga, mida uurimise käigus saadud andmete alusel sai vaatlusaluse toote sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(23)

Kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul toimus suurem osa ühendusse suunatud müügist nendega seotud importijatele. Selle müügi puhul määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 sõltumatutele klientidele suunatud edasimüügi hindade põhjal. Esimeselt sõltumatult ostjalt küsitud edasimüügihinda korrigeeriti kõigi importimise ja edasimüügi vahel kantud kuludega (sh tolli- ja muud maksud), et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril. Need kulud hõlmasid veo-, käitlemis-, laadimis-, kindlustus- ja lisakulusid ning samuti seotud importijate müügi-, üld- ja halduskulusid. Edasimüügihinda korrigeeriti ka kasumimarginaaliga, mida uurimise käigus saadud andmete alusel sai vaatlusaluse toote sõltumatu importija.

| (24) | Ülejäänud osa eksportivate tootjate ekspordist müüdi otse ühenduse sõltumatutele tarbijatele. Selle müügi puhule määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Ülejäänud osa eksportivate tootjate ekspordist müüdi otse ühenduse sõltumatutele tarbijatele. Selle müügi puhule määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

3.3.   Võrdlus

| (25) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Vajaduse korral võeti arvesse erinevusi pakendamis-, veo-, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, tollimaksu tagastamises, kaubandustasandis, müügijärgsetes kuludes, vahendustasudes, allahindlustes ja hinnavähendites ning reklaamikuludes, mida nõuetekohaselt kohandati. |
| --- | --- |

(25)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Vajaduse korral võeti arvesse erinevusi pakendamis-, veo-, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, tollimaksu tagastamises, kaubandustasandis, müügijärgsetes kuludes, vahendustasudes, allahindlustes ja hinnavähendites ning reklaamikuludes, mida nõuetekohaselt kohandati.

| (26) | Kõik kolm eksportivat tootjat esitasid tabeli, milles on võrreldud siseturul müüdavate mudelite ja ühendusse ekspordiks müüdavate osaliselt võrreldavate mudelite andmeid, nõudes algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt kohandamist füüsiliste omaduste erinevuste alusel. Kahe äriühingu puhul tuli kohandamise nõutud ulatust korrigeerida, et see peegeldaks objektiivselt füüsiliste erinevuste turuväärtust. Sel alusel kasutati kohandamist seoses füüsiliste omadustega kõigi kolme eksportiva tootja puhul. |
| --- | --- |

(26)

Kõik kolm eksportivat tootjat esitasid tabeli, milles on võrreldud siseturul müüdavate mudelite ja ühendusse ekspordiks müüdavate osaliselt võrreldavate mudelite andmeid, nõudes algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt kohandamist füüsiliste omaduste erinevuste alusel. Kahe äriühingu puhul tuli kohandamise nõutud ulatust korrigeerida, et see peegeldaks objektiivselt füüsiliste erinevuste turuväärtust. Sel alusel kasutati kohandamist seoses füüsiliste omadustega kõigi kolme eksportiva tootja puhul.

| (27) | Üks äriühing taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b kohandamist seoses tollimaksu tagastamisega, põhjendades oma taotlust ainult väidetavalt vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud toormaterjali eest tasutud tollimaksuga. See äriühing ei seostanud siiski tollimaksude tagastamist vaatlusaluse toote ekspordiga ning seepärast ei saa imporditollimaksude tagastamist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b tähenduses tõestada. Seetõttu lükati see taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Üks äriühing taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b kohandamist seoses tollimaksu tagastamisega, põhjendades oma taotlust ainult väidetavalt vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud toormaterjali eest tasutud tollimaksuga. See äriühing ei seostanud siiski tollimaksude tagastamist vaatlusaluse toote ekspordiga ning seepärast ei saa imporditollimaksude tagastamist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b tähenduses tõestada. Seetõttu lükati see taotlus tagasi.

| (28) | Kaks eksportivat tootjat müüsid teatava hulga oma toodangust siseturul seotud jaemüüjate vahendusel. Nad taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i, et nende jaemüüjate müüki normaalväärtuse arvutamisel ei arvestataks, kuna see toimub ühenduse turul puuduval kaubandustasandil. Uurimise käigus selgus, et kõnealused seotud jaemüüjad müüsid samasugust toodet peamiselt või ainult tarbijatele; sellisel kaubandustasandil ühenduse turul müüki ei toimunud. Samuti selgus, et tarbijatelt küsitud hinnad erinesid pidevalt neist hindadest, mida küsiti teistelt kliendikategooriatelt. Eespool nimetatut silmas pidades ja arvestades, et mõlema äriühingu muu omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, otsustati kõnealust müüki tarbijatele normaalväärtuse arvutamisel mitte arvesse võtta. |
| --- | --- |

(28)

Kaks eksportivat tootjat müüsid teatava hulga oma toodangust siseturul seotud jaemüüjate vahendusel. Nad taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i, et nende jaemüüjate müüki normaalväärtuse arvutamisel ei arvestataks, kuna see toimub ühenduse turul puuduval kaubandustasandil. Uurimise käigus selgus, et kõnealused seotud jaemüüjad müüsid samasugust toodet peamiselt või ainult tarbijatele; sellisel kaubandustasandil ühenduse turul müüki ei toimunud. Samuti selgus, et tarbijatelt küsitud hinnad erinesid pidevalt neist hindadest, mida küsiti teistelt kliendikategooriatelt. Eespool nimetatut silmas pidades ja arvestades, et mõlema äriühingu muu omamaine müük oli piisavalt tüüpiline, otsustati kõnealust müüki tarbijatele normaalväärtuse arvutamisel mitte arvesse võtta.

| (29) | Üks eksportiv tootja kasutas seotud äriühingut vaatlusaluse toote mereveoks. Selle seotud äriühingu veotasu oli turuhindadest tunduvalt madalam. Seepärast asendati need kulud uurimise käigus kindlaks tehtud veotasuga, mida küsis vaatlusaluse toote mereveo eest sõltumatu ekspediitor. |
| --- | --- |

(29)

Üks eksportiv tootja kasutas seotud äriühingut vaatlusaluse toote mereveoks. Selle seotud äriühingu veotasu oli turuhindadest tunduvalt madalam. Seepärast asendati need kulud uurimise käigus kindlaks tehtud veotasuga, mida küsis vaatlusaluse toote mereveo eest sõltumatu ekspediitor.

| (30) | Kõik kolm eksportivat tootjat taotlesid vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile g kohandamist seoses väidetavalt siseturu müügiga seotud krediidikuludega. Taotlustes lähtuti klientide kasutatavast tegelikust krediidiperioodist Korea siseturul kasutatava avatud kontol põhineva maksesüsteemi puhul. Leiti, et üldiselt ei määra eksportivad tootjad sellise süsteemi puhul konkreetseid krediidiperioode ja kasutatud krediidiperioode ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, kuna kviitungeid ei saa seostada kindlate arvetega. Seetõttu tuli eksportivate tootjate taotlused tagasi lükata. |
| --- | --- |

(30)

Kõik kolm eksportivat tootjat taotlesid vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile g kohandamist seoses väidetavalt siseturu müügiga seotud krediidikuludega. Taotlustes lähtuti klientide kasutatavast tegelikust krediidiperioodist Korea siseturul kasutatava avatud kontol põhineva maksesüsteemi puhul. Leiti, et üldiselt ei määra eksportivad tootjad sellise süsteemi puhul konkreetseid krediidiperioode ja kasutatud krediidiperioode ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, kuna kviitungeid ei saa seostada kindlate arvetega. Seetõttu tuli eksportivate tootjate taotlused tagasi lükata.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (31) | Kõigi kolme eksportiva tootja puhul ilmnesid ekspordihindade suundumustes märkimisväärsed piirkondlikud erinevused. Leiti, et suures mahus madalahinnalist kaupa müüdi Suurbritannia ja Prantsusmaa turul. Nendel turgudel müüdi uurimisperioodi jooksul üle 50 % vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordist. |
| --- | --- |

(31)

Kõigi kolme eksportiva tootja puhul ilmnesid ekspordihindade suundumustes märkimisväärsed piirkondlikud erinevused. Leiti, et suures mahus madalahinnalist kaupa müüdi Suurbritannia ja Prantsusmaa turul. Nendel turgudel müüdi uurimisperioodi jooksul üle 50 % vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordist.

| (32) | Nendel turgudel kindlaks tehtud dumping oleks jäänud märkamata, kui oleks võrreldud kaalutud keskmist normaalväärtust ja Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kaalutud keskmist ekspordihinda, kuna kõigi kolme eksportiva tootja dumpinguhindu Suurbritannia ja Prantsusmaa turgudel tasakaalustasid täielikult või osaliselt dumpinguhindadest kõrgemad hinnad teistel ühenduse turgudel. Seetõttu ei kajastaks selline meetod dumpingutegevust täies ulatuses. Seega peeti vajalikuks võtta dumpingumäära arvutamisel arvesse ekspordihindade erinevust eri piirkondades. |
| --- | --- |

(32)

Nendel turgudel kindlaks tehtud dumping oleks jäänud märkamata, kui oleks võrreldud kaalutud keskmist normaalväärtust ja Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kaalutud keskmist ekspordihinda, kuna kõigi kolme eksportiva tootja dumpinguhindu Suurbritannia ja Prantsusmaa turgudel tasakaalustasid täielikult või osaliselt dumpinguhindadest kõrgemad hinnad teistel ühenduse turgudel. Seetõttu ei kajastaks selline meetod dumpingutegevust täies ulatuses. Seega peeti vajalikuks võtta dumpingumäära arvutamisel arvesse ekspordihindade erinevust eri piirkondades.

| (33) | Leiti, et võrdlemine tehingute kaupa ei ole asjakohane alternatiivne võrdlusmeetod; kuna ekspordi- ja siseturutehinguid on kümneid tuhandeid, peeti võrreldavate tehingute valimise protsessi liiga ebapraktiliseks ja suvaliseks. |
| --- | --- |

(33)

Leiti, et võrdlemine tehingute kaupa ei ole asjakohane alternatiivne võrdlusmeetod; kuna ekspordi- ja siseturutehinguid on kümneid tuhandeid, peeti võrreldavate tehingute valimise protsessi liiga ebapraktiliseks ja suvaliseks.

| (34) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühendusse suunatud eksporditehingute hinnaga. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühendusse suunatud eksporditehingute hinnaga.

| (35) | Selle põhjal on leitud järgmised esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril tollimakse maha arvamata):






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 4,4 % |

(35)

Selle põhjal on leitud järgmised esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril tollimakse maha arvamata):

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Daewoo Electronics Corporation

9,1 %

LG Electronics Corporation

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

4,4 %

| (36) | Kuna koostöö osatähtsus oli suur (100 % vaatlusaluse toote ekspordist Koreast ühendusse), määrati esialgseks dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevate äriühingute puhul kindlaks tehtud kõrgeim dumpingumarginaal: LG Electronics Corporation’i puhul tuvastatud 14,3 %. |
| --- | --- |

(36)

Kuna koostöö osatähtsus oli suur (100 % vaatlusaluse toote ekspordist Koreast ühendusse), määrati esialgseks dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevate äriühingute puhul kindlaks tehtud kõrgeim dumpingumarginaal: LG Electronics Corporation’i puhul tuvastatud 14,3 %.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse tootmine ja ühenduse tootmisharu

| (37) | Ühenduses toodab samasugust toodet ainult kaebuse esitaja. |
| --- | --- |

(37)

Ühenduses toodab samasugust toodet ainult kaebuse esitaja.

| (38) | Kaebuse esitaja tegi uurimisel täielikult koostööd. Kuna kaebuse esitaja on samasuguse toote ainus tootja ühenduses, moodustas tema toodang ühenduse toodangust uurimisperioodil 100 %. |
| --- | --- |

(38)

Kaebuse esitaja tegi uurimisel täielikult koostööd. Kuna kaebuse esitaja on samasuguse toote ainus tootja ühenduses, moodustas tema toodang ühenduse toodangust uurimisperioodil 100 %.

| (39) | Seetõttu moodustab kaebuse esitaja nii ühenduse tootmise algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses kui ka ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Edaspidi nimetatakse kaebuse esitajat ka ühenduse tootmisharuks. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu moodustab kaebuse esitaja nii ühenduse tootmise algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses kui ka ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Edaspidi nimetatakse kaebuse esitajat ka ühenduse tootmisharuks.

| (40) | Tootmise käivitamise etapil (2002) tuli ühenduse tootmisharul samasugust toodet importida oma emaettevõttest USAst. Sellest allikast hangitud toodete maht vähenes järsult alates aastast 2003, kui uue tehase toodang jõudsalt suurenes (vt põhjendused 80 ja 81). Ühenduse tootmisharu olukorra analüüs (vt põhjendus 48) põhineb ainult ühenduse tootmisharu enda toodangul ja selles pole arvesse võetud oste emaettevõttelt. |
| --- | --- |

(40)

Tootmise käivitamise etapil (2002) tuli ühenduse tootmisharul samasugust toodet importida oma emaettevõttest USAst. Sellest allikast hangitud toodete maht vähenes järsult alates aastast 2003, kui uue tehase toodang jõudsalt suurenes (vt põhjendused 80 ja 81). Ühenduse tootmisharu olukorra analüüs (vt põhjendus 48) põhineb ainult ühenduse tootmisharu enda toodangul ja selles pole arvesse võetud oste emaettevõttelt.

4.2.   Ühenduse tarbimine

| (41) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude põhjal ühenduse turul, kolme Korea koostööd tegeva eksportiva tootja ühenduse turule suunatud impordimahtude põhjal ja ühenduse turul müüdud USA impordi põhjal; andmed saadi sellel tegevusalal kõige laialdasemalt kasutatavast andmebaasist. Vaatlusaluse perioodi jooksul ei imporditud samasugust toodet ühendusse ühestki muust riigist. |
| --- | --- |

(41)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude põhjal ühenduse turul, kolme Korea koostööd tegeva eksportiva tootja ühenduse turule suunatud impordimahtude põhjal ja ühenduse turul müüdud USA impordi põhjal; andmed saadi sellel tegevusalal kõige laialdasemalt kasutatavast andmebaasist. Vaatlusaluse perioodi jooksul ei imporditud samasugust toodet ühendusse ühestki muust riigist.

| (42) | Arvestades, et ühenduse tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast ning et vaatlusalust toodet ja samasugust toodet tuuakse ühenduse turule ainult kolmest allikast (ühenduse tootmisharu, Korea tootjad ja USA), esitatakse andmed ühenduse tootmisharu ja USA turuosade kohta indekseeritud kujul, et säilitada ühenduse tootmisharu esitatud andmete konfidentsiaalsus kooskõlas algmääruse artikliga 19. |
| --- | --- |

(42)

Arvestades, et ühenduse tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast ning et vaatlusalust toodet ja samasugust toodet tuuakse ühenduse turule ainult kolmest allikast (ühenduse tootmisharu, Korea tootjad ja USA), esitatakse andmed ühenduse tootmisharu ja USA turuosade kohta indekseeritud kujul, et säilitada ühenduse tootmisharu esitatud andmete konfidentsiaalsus kooskõlas algmääruse artikliga 19.

| (43) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel on ühenduse vaatlusaluse toote ja samasuguse toote turg kasvanud enam kui kaks korda. 2002. aastal müüdi ühenduses 213 000 külmikut, uurimisperioodil (UP) umbes 456 000. 2003. aastal suurenes tarbimine 51 % võrra, 2004. aastal 54 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine (tk) | 212 755 | 321 672 | 435 158 | 456 410 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 151 | 205 | 215 |

(43)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel on ühenduse vaatlusaluse toote ja samasuguse toote turg kasvanud enam kui kaks korda. 2002. aastal müüdi ühenduses 213 000 külmikut, uurimisperioodil (UP) umbes 456 000. 2003. aastal suurenes tarbimine 51 % võrra, 2004. aastal 54 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti.

2002

2003

2004

UP

EÜ kogutarbimine (tk)

212 755

321 672

435 158

456 410

Indeks (2002 = 100)

100

151

205

215

4.3.   Import asjaomasest riigist

a)   Maht

| (44) | Ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote import Korea Vabariigist ühendusse jõudsalt ja pidevalt. Kokku kasvas see 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 157 protsendi võrra. Import asjaomasest riigist suurenes ajavahemikul 2002–2003 66 % võrra, 2004. aastal 77 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 14 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariigi impordi maht (tk) | 141 754 | 235 902 | 343 922 | 364 261 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 166 | 243 | 257 |
| Korea Vabariigi impordi turuosa | 66,6 % | 73,3 % | 79,0 % | 79,8 % |
| Korea Vabariigi impordi hinnad (eurot/tk) | 649 | 575 | 579 | 577 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 89 |

(44)

Ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote import Korea Vabariigist ühendusse jõudsalt ja pidevalt. Kokku kasvas see 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 157 protsendi võrra. Import asjaomasest riigist suurenes ajavahemikul 2002–2003 66 % võrra, 2004. aastal 77 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 14 protsendipunkti.

2002

2003

2004

UP

Korea Vabariigi impordi maht (tk)

141 754

235 902

343 922

364 261

Indeks (2002 = 100)

100

166

243

257

Korea Vabariigi impordi turuosa

66,6 %

73,3 %

79,0 %

79,8 %

Korea Vabariigi impordi hinnad (eurot/tk)

649

575

579

577

Indeks (2002 = 100)

100

89

89

89

b)   Turuosa

| (45) | Asjaomase riigi eksportijate turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil umbes 13 protsendipunkti ning jõudis uurimisperioodi jooksul peaaegu 80 protsendini. Korea eksportijate turuosa suurenes 2003. aastal peaaegu 7 protsendipunkti ja 2004. aastal veel peaaegu 6 protsendipunkti. Seetõttu domineerivad ühenduse turul Korea tootjad. |
| --- | --- |

(45)

Asjaomase riigi eksportijate turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil umbes 13 protsendipunkti ning jõudis uurimisperioodi jooksul peaaegu 80 protsendini. Korea eksportijate turuosa suurenes 2003. aastal peaaegu 7 protsendipunkti ja 2004. aastal veel peaaegu 6 protsendipunkti. Seetõttu domineerivad ühenduse turul Korea tootjad.

c)   Hinnad

i)   Hindade muutumine

| (46) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel langes Korea Vabariigi vaatlusaluse toote import 11 % võrra, ehkki müügiks pakutavaid mudeleid on aasta-aastalt täiustatud. Eriti järsk hinnalangus leidis aset 2003. aastal (võrreldes 2002. aastaga). 2003. aastast alates on keskmised hinnad olnud stabiilsed (vt tabel eespool). |
| --- | --- |

(46)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel langes Korea Vabariigi vaatlusaluse toote import 11 % võrra, ehkki müügiks pakutavaid mudeleid on aasta-aastalt täiustatud. Eriti järsk hinnalangus leidis aset 2003. aastal (võrreldes 2002. aastaga). 2003. aastast alates on keskmised hinnad olnud stabiilsed (vt tabel eespool).

ii)   Hinna allalöömine

| (47) | Võrreldi vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võrreldavate mudelite eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu keskmisi müügihindu ühenduses. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele Korea Vabariigi eksportivate tootjate CIF-hindadega ühenduse piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil olid Korea Vabariigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad ühenduses 34 % kuni 42 % võrra madalamad kui ühenduse tootmisharu müügihinnad. |
| --- | --- |

(47)

Võrreldi vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võrreldavate mudelite eksportivate tootjate ja ühenduse tootmisharu keskmisi müügihindu ühenduses. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele Korea Vabariigi eksportivate tootjate CIF-hindadega ühenduse piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil olid Korea Vabariigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad ühenduses 34 % kuni 42 % võrra madalamad kui ühenduse tootmisharu müügihinnad.

4.4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (48) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjaomaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjaomaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (49) | Arvestades, et ühenduse tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, esitatakse andmed ühenduse tootmisharu kohta algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul ja/või väärtusvahemikena. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu alustas tegevust 2002. aasta aprillis, mis selgitab kahju hindamiseks oluliste suundumuste järske tõuse (nt tootmismaht) või langusi (nt investeeringud) ajavahemikul 2002–2003. |
| --- | --- |

(49)

Arvestades, et ühenduse tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, esitatakse andmed ühenduse tootmisharu kohta algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul ja/või väärtusvahemikena. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu alustas tegevust 2002. aasta aprillis, mis selgitab kahju hindamiseks oluliste suundumuste järske tõuse (nt tootmismaht) või langusi (nt investeeringud) ajavahemikul 2002–2003.

a)   Tootmine

| (50) | Ühenduse tootmisharu toodang suurenes 2003. aastal 205 % võrra, jõudis haripunkti pärast 136-protsendipunktist tõusu 2004. aastal ning vähenes uurimisperioodil 36 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu toodang 70 000 ja 100 000 ühiku vahele. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tk) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 305 | 441 | 405 |

(50)

Ühenduse tootmisharu toodang suurenes 2003. aastal 205 % võrra, jõudis haripunkti pärast 136-protsendipunktist tõusu 2004. aastal ning vähenes uurimisperioodil 36 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu toodang 70 000 ja 100 000 ühiku vahele.

2002

2003

2004

UP

Toodang (tk)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

305

441

405

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (51) | Tootmisvõimsus suurenes 2003. aastal 125 % võrra, 2004. aastal 113 protsendipunkti ja jäi uurimisperioodil samale tasemele. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 100 000 ja 150 000 ühiku vahele. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tk) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 225 | 338 | 338 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 136 | 131 | 120 |

(51)

Tootmisvõimsus suurenes 2003. aastal 125 % võrra, 2004. aastal 113 protsendipunkti ja jäi uurimisperioodil samale tasemele. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 100 000 ja 150 000 ühiku vahele.

2002

2003

2004

UP

Tootmisvõimsus (tk)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

225

338

338

Tootmisvõimsuse rakendamine

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

136

131

120

| (52) | Tootmisvõimsuse rakendusaste jõudis haripunkti pärast 36-protsendist tõusu 2003. aastal. 2004. aastal vähenes see 5 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 11 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu toomisvõimsuse rakenduseaste vahemikku 60–90 %. |
| --- | --- |

(52)

Tootmisvõimsuse rakendusaste jõudis haripunkti pärast 36-protsendist tõusu 2003. aastal. 2004. aastal vähenes see 5 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 11 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu toomisvõimsuse rakenduseaste vahemikku 60–90 %.

c)   Varud

| (53) | Uurimisperioodil moodustasid valmistoodete varud umbes 30 % ühenduse tootmisharu toodangu kogumahust; varude sellist taset peetakse liiga kõrgeks. Ühenduse tootmisharu lõppvarud vähenesid 2003. aastal 29 % võrra, ent suurenesid 2004. aastal järsult 140 protsendipunkti ja uurimisperioodil 2004. aastaga võrreldes veel 27 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäid ühenduse tootmisharu varud 10 000 ja 30 000 ühiku vahele. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tk) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 71 | 211 | 238 |

(53)

Uurimisperioodil moodustasid valmistoodete varud umbes 30 % ühenduse tootmisharu toodangu kogumahust; varude sellist taset peetakse liiga kõrgeks. Ühenduse tootmisharu lõppvarud vähenesid 2003. aastal 29 % võrra, ent suurenesid 2004. aastal järsult 140 protsendipunkti ja uurimisperioodil 2004. aastaga võrreldes veel 27 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäid ühenduse tootmisharu varud 10 000 ja 30 000 ühiku vahele.

2002

2003

2004

UP

Lõppvarud (tk)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

71

211

238

d)   Müügimaht

| (54) | Ühenduse tootmisharu toodangu müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul suurenes 2003. aastal 284 % võrra ja 2004. aastal veel 37 protsentipunkti, kuid vähenes uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu müük 50 000 ja 90 000 ühiku vahele. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müük sõltumatutele klientidele (tk) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 384 | 421 | 415 |

(54)

Ühenduse tootmisharu toodangu müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul suurenes 2003. aastal 284 % võrra ja 2004. aastal veel 37 protsentipunkti, kuid vähenes uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu müük 50 000 ja 90 000 ühiku vahele.

2002

2003

2004

UP

EÜ müük sõltumatutele klientidele (tk)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

384

421

415

e)   Turuosa

| (55) | Ühenduse tootmisharu turuosa muutumist näitav indeks tõusis 2003. aastal 154 % võrra, jõudes haripunkti, kuid langes seejärel 2004. aastal 48 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 13 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu turuosa vahemikku 10–20 %. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 254 | 206 | 193 |

(55)

Ühenduse tootmisharu turuosa muutumist näitav indeks tõusis 2003. aastal 154 % võrra, jõudes haripunkti, kuid langes seejärel 2004. aastal 48 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 13 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu turuosa vahemikku 10–20 %.

2002

2003

2004

UP

Ühenduse tootmisharu turuosa

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

254

206

193

f)   Kasv

| (56) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui ühenduse tarbimine suurenes 64 protsendipunkti, kasvas ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul ainult 31 protsendipunkti. Ühenduse tootmisharu kaotas 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel turuosast umbes 4 protsendipunkti, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes 6 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(56)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahel, kui ühenduse tarbimine suurenes 64 protsendipunkti, kasvas ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul ainult 31 protsendipunkti. Ühenduse tootmisharu kaotas 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel turuosast umbes 4 protsendipunkti, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes 6 protsendipunkti.

g)   Tööhõive

| (57) | Ühenduse tootmisharu tööhõive suurenes ajavahemikul 2002–2003 110 % võrra ja 2004. aastal 102 protsendipunkti, kuid vähenes uurimisperioodil 14 protsendipunkti. Uurimisperioodil töötas ühenduse tootmisharus 300–500 inimest. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (töötajate arv) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 210 | 312 | 298 |

(57)

Ühenduse tootmisharu tööhõive suurenes ajavahemikul 2002–2003 110 % võrra ja 2004. aastal 102 protsendipunkti, kuid vähenes uurimisperioodil 14 protsendipunkti. Uurimisperioodil töötas ühenduse tootmisharus 300–500 inimest.

2002

2003

2004

UP

Tööhõive (töötajate arv)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

210

312

298

h)   Tootlikkus

| (58) | Ühenduse tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tk) töötaja kohta aastas, suurenes 2002–2003 jõudsalt 46 % võrra, kuid langes 2004. aastal 5 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus 100 ja 300 ühiku vahele töötaja kohta. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tk töötaja kohta) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 146 | 141 | 136 |

(58)

Ühenduse tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tk) töötaja kohta aastas, suurenes 2002–2003 jõudsalt 46 % võrra, kuid langes 2004. aastal 5 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti. Uurimisperioodil jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus 100 ja 300 ühiku vahele töötaja kohta.

2002

2003

2004

UP

Tootlikkus (tk töötaja kohta)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

146

141

136

i)   Palk

| (59) | Ajavahemikus 2002. aastast kuni uurimisperioodini langes töötajate keskmine palk 16 % võrra. 2003. aastal vähenes see 3 % võrra, 2004. aastal 11 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 2 protsendipunkti. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 97 | 86 | 84 |

(59)

Ajavahemikus 2002. aastast kuni uurimisperioodini langes töötajate keskmine palk 16 % võrra. 2003. aastal vähenes see 3 % võrra, 2004. aastal 11 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 2 protsendipunkti.

2002

2003

2004

UP

Tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

97

86

84

j)   Müügihind

| (60) | Ühenduse tootmisharu toodangu ühikuhind sõltumatute klientide jaoks langes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 % võrra, ehkki müügiks pakutavaid mudeleid on aasta-aastalt täiustatud. Ajavahemikul 2002–2004 jäid hinnad enam-vähem samaks, kuid langesid uurimisperioodil 4 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli ühenduse tootmisharu keskmine müügihind 500–1 500 eurot. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind EÜ turul (eurot/tk) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 96 |

(60)

Ühenduse tootmisharu toodangu ühikuhind sõltumatute klientide jaoks langes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 % võrra, ehkki müügiks pakutavaid mudeleid on aasta-aastalt täiustatud. Ajavahemikul 2002–2004 jäid hinnad enam-vähem samaks, kuid langesid uurimisperioodil 4 protsendipunkti. Uurimisperioodil oli ühenduse tootmisharu keskmine müügihind 500–1 500 eurot.

2002

2003

2004

UP

Ühikuhind EÜ turul (eurot/tk)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

101

100

96

k)   Ühenduse hindu mõjutavad tegurid

| (61) | Uurimine näitas, et impordi dumpinguhinnad olid ühenduse tootmisharu allasurutud keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul 34–42 % madalamad. Tooteliikide kaupa võrdlemisel selgus siiski, et mõnel juhul olid asjaomaste eksportivate tootjate pakutavad hinnad oluliselt madalamad kui eelmainitud ühenduse tootmisharu hindadest madalam keskmine hind. Teatavate tooteliikide puhul tuvastatud hinna allalöömine koos dumpinguhinnaga impordi turuosa pideva suurenemisega on kindlasti suurendanud hinnasurvet ja mõjutanud ühenduse tootmisharu siseturuhindu. |
| --- | --- |

(61)

Uurimine näitas, et impordi dumpinguhinnad olid ühenduse tootmisharu allasurutud keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul 34–42 % madalamad. Tooteliikide kaupa võrdlemisel selgus siiski, et mõnel juhul olid asjaomaste eksportivate tootjate pakutavad hinnad oluliselt madalamad kui eelmainitud ühenduse tootmisharu hindadest madalam keskmine hind. Teatavate tooteliikide puhul tuvastatud hinna allalöömine koos dumpinguhinnaga impordi turuosa pideva suurenemisega on kindlasti suurendanud hinnasurvet ja mõjutanud ühenduse tootmisharu siseturuhindu.

l)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

| (62) | Vaatlusaluse perioodi jooksul jäi ühenduse tootmisharu müügi tasuvus, mida väljendatakse müügi netokäibe protsendimäärana, ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini negatiivseks. 2002. aastal oli kahjum väga suur, kuna sel aastal alustati uues tootmisrajatises tootmist. 2003. aastal jõuti peaaegu tasuvuspunktini, kuid 2004. aastal hakkas kasumlikkus taas vähenema ja uurimisperioodil oli kahjum jälle märkimisväärne. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi (sõltumatutele klientidele) tasuvus (netokäibe %) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = – 100) | – 100 | – 5 | – 9 | – 30 |
| Investeeringutasuvus (investeeringute puhasväärtuse kasumi%) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = – 100) | – 100 | – 20 | – 37 | – 123 |

(62)

Vaatlusaluse perioodi jooksul jäi ühenduse tootmisharu müügi tasuvus, mida väljendatakse müügi netokäibe protsendimäärana, ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini negatiivseks. 2002. aastal oli kahjum väga suur, kuna sel aastal alustati uues tootmisrajatises tootmist. 2003. aastal jõuti peaaegu tasuvuspunktini, kuid 2004. aastal hakkas kasumlikkus taas vähenema ja uurimisperioodil oli kahjum jälle märkimisväärne.

2002

2003

2004

UP

EÜ müügi (sõltumatutele klientidele) tasuvus (netokäibe %)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = – 100)

– 100

– 5

– 9

– 30

Investeeringutasuvus (investeeringute puhasväärtuse kasumi%)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = – 100)

– 100

– 20

– 37

– 123

| (63) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eelmainitud suundumusi. Ka investeeringutasuvus jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks. 2003. aastal paranes see märkimisväärselt, kuid vähenes taas 2004. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(63)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eelmainitud suundumusi. Ka investeeringutasuvus jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks. 2003. aastal paranes see märkimisväärselt, kuid vähenes taas 2004. aastal ja uurimisperioodil.

m)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (64) | Äritegevuse netorahakäive jäi vaatlusalusel perioodil samuti negatiivseks. 2002. aasta väga madalalt tasemelt tõusis see nulli lähedale, kuid langes 2004. aastal ja uurimisperioodil jälle madalamale. Madala kasumlikkuse tõttu ei olnud ühenduse tootmisharu võimeline kaasama rohkem kapitali kontsernilt, millesse see kuulub, ning pidi edasi lükkama oma tootmise laiendamise kava. Rahvusvahelises kontsernis, millesse kuulub ka ühenduse tootmisharu, jagatakse finantsressursse üldiselt kõige kasumlikumatele üksustele. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = – 100) | – 100 | – 8 | – 65 | – 65 |

(64)

Äritegevuse netorahakäive jäi vaatlusalusel perioodil samuti negatiivseks. 2002. aasta väga madalalt tasemelt tõusis see nulli lähedale, kuid langes 2004. aastal ja uurimisperioodil jälle madalamale. Madala kasumlikkuse tõttu ei olnud ühenduse tootmisharu võimeline kaasama rohkem kapitali kontsernilt, millesse see kuulub, ning pidi edasi lükkama oma tootmise laiendamise kava. Rahvusvahelises kontsernis, millesse kuulub ka ühenduse tootmisharu, jagatakse finantsressursse üldiselt kõige kasumlikumatele üksustele.

2002

2003

2004

UP

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = – 100)

– 100

– 8

– 65

– 65

n)   Investeeringud

| (65) | Ühenduse tootmisharu aastased investeeringud vaatlusaluse toote tootmisse vähenesid järsult 2003. aastal, võrreldes 2002. aastaga, kui tehti suuri investeeringuid tootmise alustamiseks. 2004. aastal ja uurimisperioodil jäi aastaste investeeringute voog samasuguse toote tootmisse muutumatuks. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 13 | 14 | 14 |

(65)

Ühenduse tootmisharu aastased investeeringud vaatlusaluse toote tootmisse vähenesid järsult 2003. aastal, võrreldes 2002. aastaga, kui tehti suuri investeeringuid tootmise alustamiseks. 2004. aastal ja uurimisperioodil jäi aastaste investeeringute voog samasuguse toote tootmisse muutumatuks.

2002

2003

2004

UP

Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

13

14

14

o)   Dumpingumarginaali suurus

| (66) | Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(66)

Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

p)   Toibumine varasemast dumpingust

| (67) | Kuna andmed dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(67)

Kuna andmed dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks.

4.5.   Järeldus kahju kohta

| (68) | 2002. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse Korea Vabariigist pärit toote dumpinguhinnaga impordi maht märgatavalt (157 % võrra) ning selle osatähtsus ühenduse turul kasvas umbes 13 protsendipunkti. Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Lisaks sellele olid asjaomasest riigist imporditavate kaupade hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Kaalutud keskmiste põhjal olid impordihinnad uurimisperioodil 34–42 % madalamad, sõltuvalt asjaomasest eksportijast, ning mõnede mudelite puhul oli hinnaerinevus isegi suurem. |
| --- | --- |

(68)

2002. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse Korea Vabariigist pärit toote dumpinguhinnaga impordi maht märgatavalt (157 % võrra) ning selle osatähtsus ühenduse turul kasvas umbes 13 protsendipunkti. Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Lisaks sellele olid asjaomasest riigist imporditavate kaupade hinnad uurimisperioodi jooksul oluliselt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Kaalutud keskmiste põhjal olid impordihinnad uurimisperioodil 34–42 % madalamad, sõltuvalt asjaomasest eksportijast, ning mõnede mudelite puhul oli hinnaerinevus isegi suurem.

| (69) | On selgunud, et vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu olukord halvenes. Kui jätta kõrvale aasta 2002, mil ühenduse tootmisharu tootmist alustas, on enamik kahjunäitajaid ajavahemikul 2003. aastast uurimisperioodini arenenud negatiivses suunas: tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 16 protsendipunkti, lõppvarud suurenesid 167 protsendipunkti, ühendus kaotas 61 protsendipunkti turuosa, tootlikkus vähenes 10 protsendipunkti, ühiku müügihind vähenes 5 protsendipunkti, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog langesid negatiivselt algtasemelt veelgi madalamale. |
| --- | --- |

(69)

On selgunud, et vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu olukord halvenes. Kui jätta kõrvale aasta 2002, mil ühenduse tootmisharu tootmist alustas, on enamik kahjunäitajaid ajavahemikul 2003. aastast uurimisperioodini arenenud negatiivses suunas: tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 16 protsendipunkti, lõppvarud suurenesid 167 protsendipunkti, ühendus kaotas 61 protsendipunkti turuosa, tootlikkus vähenes 10 protsendipunkti, ühiku müügihind vähenes 5 protsendipunkti, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog langesid negatiivselt algtasemelt veelgi madalamale.

| (70) | Mõned näitajad tundusid 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel arenevat positiivses suunas. Tootmismaht suurenes 100 protsendipunkti, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 31 protsendipunkti ja tööhõive kasvas 88 protsendipunkti. Hiljuti tootmist alustanud äriühingu puhul, mis püüab oma põhikapitali püsikulude katmiseks täiel määral ära kasutada, peetakse sellist arengut normaalseks. Nimetatud näitajate suurenemisest ei piisanud siiski turuosa kaotuse vältimiseks, kuna turg kasvas veelgi kiiremini, või mõistliku kasumimarginaali saavutamiseks. |
| --- | --- |

(70)

Mõned näitajad tundusid 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel arenevat positiivses suunas. Tootmismaht suurenes 100 protsendipunkti, ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul suurenes 31 protsendipunkti ja tööhõive kasvas 88 protsendipunkti. Hiljuti tootmist alustanud äriühingu puhul, mis püüab oma põhikapitali püsikulude katmiseks täiel määral ära kasutada, peetakse sellist arengut normaalseks. Nimetatud näitajate suurenemisest ei piisanud siiski turuosa kaotuse vältimiseks, kuna turg kasvas veelgi kiiremini, või mõistliku kasumimarginaali saavutamiseks.

| (71) | Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(71)

Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

5.1.   Sissejuhatus

| (72) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(72)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (73) | Dumpinguhinnaga impordi mahu ja selle turuosa märkimisväärne kasv ühenduses (vastavalt 157 % ja umbes 13 protsendipunkti) 2002. aastast kuni uurimisperioodini ning tuvastatud hindade allalöömine (vaatlusaluse perioodi jooksul umbes 32–42 %) langes ajaliselt kokku majandusliku olukorra halvenemisega ühenduse tootmisharus. Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 16 protsendipunkti, lõppvarud suurenesid 167 protsendipunkti, ühendus kaotas 61 protsendipunkti turuosa, tootlikkus vähenes 10 ja ühiku müügihind 5 protsendipunkti. Sellist arengut tuleks vaadelda ühenduse turu kiire kasvu taustal aastast 2002 kuni uurimisperioodini. Lisaks olid dumpinguhinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest keskmiselt madalamad ning avaldasid viimastele survet. Sellest tulenev ühenduse tootmisharu hinnalangus vallandaski täheldatud kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja sularahavoo vähenemise niigi negatiivselt algtasemelt, kuna tootmiskulud jäid samaks. Seetõttu leitakse, et dumpinguhinnaga import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(73)

Dumpinguhinnaga impordi mahu ja selle turuosa märkimisväärne kasv ühenduses (vastavalt 157 % ja umbes 13 protsendipunkti) 2002. aastast kuni uurimisperioodini ning tuvastatud hindade allalöömine (vaatlusaluse perioodi jooksul umbes 32–42 %) langes ajaliselt kokku majandusliku olukorra halvenemisega ühenduse tootmisharus. Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 16 protsendipunkti, lõppvarud suurenesid 167 protsendipunkti, ühendus kaotas 61 protsendipunkti turuosa, tootlikkus vähenes 10 ja ühiku müügihind 5 protsendipunkti. Sellist arengut tuleks vaadelda ühenduse turu kiire kasvu taustal aastast 2002 kuni uurimisperioodini. Lisaks olid dumpinguhinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest keskmiselt madalamad ning avaldasid viimastele survet. Sellest tulenev ühenduse tootmisharu hinnalangus vallandaski täheldatud kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja sularahavoo vähenemise niigi negatiivselt algtasemelt, kuna tootmiskulud jäid samaks. Seetõttu leitakse, et dumpinguhinnaga import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju.

5.3.   Muude tegurite mõju

a)   Toormaterjaliga seotud kulude suurenemine

| (74) | Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud alates 2003. aastast täheldatud toormaterjali hinna tõusuga. |
| --- | --- |

(74)

Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud alates 2003. aastast täheldatud toormaterjali hinna tõusuga.

| (75) | Teatava toormaterjali, nagu terase ja polüuretaani hind ongi alates 2003. aastast tõusnud. Tuleb siiski märkida, et kuna need toormaterjalid hangitakse USA dollaripõhistelt tarnijatelt, kompenseerib seda mõju teataval määral samaaegne euro väärtuse suurenemine USA dollari suhtes. Lisaks on samasuguse toote tootmisprotsessis kasutatavad peamised toormaterjalid rahvusvahelistel börsidel noteeritud kaubad ning nii ühenduse tootmisharu kui ka tema Korea konkurendid on suured võrdselt suure ostujõuga kontsernid. Seetõttu hangivad nad toormaterjale sarnaste hindadega. Pigem annab dollaripõhistelt tarnijatelt hangitud kauba osakaal europõhistele tootjatele, nagu ühenduse tootmisharu, Korea konkurentide ees eelise, arvestades Korea wonni kursi muutumist USA dollari suhtes vaatlusaluse perioodi jooksul. Lisaks selgus uurimise käigus, et ühenduse tootmisharu tootmiskulud ühiku kohta vähenesid järsult 2003. aastal (võrreldes 2002. aastaga) seoses uue tehase kasvava tegevusmahuga, ja jäid ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini stabiilseks. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel täheldatud kasumlikkuse järsk vähenemine ei ole seega seotud tootmiskulude vähenemisega, vaid pigem müügihinna langusega. Ühenduse tootmisharu müügihind langes ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini 5 protsendipunkti, mis tuleneb dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalangusest ja hinnatõusu pidurdumisest. Toormaterjali hinna tõusul oli seega kahju põhjustamisel äärmisel juhul vaid piiratud osa ning see ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(75)

Teatava toormaterjali, nagu terase ja polüuretaani hind ongi alates 2003. aastast tõusnud. Tuleb siiski märkida, et kuna need toormaterjalid hangitakse USA dollaripõhistelt tarnijatelt, kompenseerib seda mõju teataval määral samaaegne euro väärtuse suurenemine USA dollari suhtes. Lisaks on samasuguse toote tootmisprotsessis kasutatavad peamised toormaterjalid rahvusvahelistel börsidel noteeritud kaubad ning nii ühenduse tootmisharu kui ka tema Korea konkurendid on suured võrdselt suure ostujõuga kontsernid. Seetõttu hangivad nad toormaterjale sarnaste hindadega. Pigem annab dollaripõhistelt tarnijatelt hangitud kauba osakaal europõhistele tootjatele, nagu ühenduse tootmisharu, Korea konkurentide ees eelise, arvestades Korea wonni kursi muutumist USA dollari suhtes vaatlusaluse perioodi jooksul. Lisaks selgus uurimise käigus, et ühenduse tootmisharu tootmiskulud ühiku kohta vähenesid järsult 2003. aastal (võrreldes 2002. aastaga) seoses uue tehase kasvava tegevusmahuga, ja jäid ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini stabiilseks. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel täheldatud kasumlikkuse järsk vähenemine ei ole seega seotud tootmiskulude vähenemisega, vaid pigem müügihinna langusega. Ühenduse tootmisharu müügihind langes ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini 5 protsendipunkti, mis tuleneb dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnalangusest ja hinnatõusu pidurdumisest. Toormaterjali hinna tõusul oli seega kahju põhjustamisel äärmisel juhul vaid piiratud osa ning see ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

b)   Kontsernisisese müügi suurenemine

| (76) | Ühe huvitatud isiku väitel oli ühenduse tootmisharu kantud kahju seotud ühenduse tootmisharu kontsernisisese müügi suurenemisega. |
| --- | --- |

(76)

Ühe huvitatud isiku väitel oli ühenduse tootmisharu kantud kahju seotud ühenduse tootmisharu kontsernisisese müügi suurenemisega.

| (77) | Nagu iga teinegi rahvusvahelisse kontserni kuuluv äriühing, on ühenduse tootmisharu ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini teinud seotud isikutega mitu siirdehindadega tehingut. 2002. aastal moodustas kontsernisisene müük ühenduse tootmisharu müügi kogumahust 2 %, 2003. aastal 5 %, 2004. aastal 15 % ja uurimisperioodil 12 %. Lisaks oli selline müük suunatud sajaprotsendiliselt EList väljas asuvatele turgudele. Põhjenduses 54 kirjeldatud müügimaht, põhjenduses 60 kirjeldatud müügihind ja põhjenduses 62 kirjeldatud kasumlikkus kajastavad otseselt toodangu müüki sõltumatutele klientidele. Seega on negatiivne hinnamõju, mis tuleneb müügist seotud klientidele, kahjusuundumuste analüüsist hoolikalt välja jäetud. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Nagu iga teinegi rahvusvahelisse kontserni kuuluv äriühing, on ühenduse tootmisharu ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini teinud seotud isikutega mitu siirdehindadega tehingut. 2002. aastal moodustas kontsernisisene müük ühenduse tootmisharu müügi kogumahust 2 %, 2003. aastal 5 %, 2004. aastal 15 % ja uurimisperioodil 12 %. Lisaks oli selline müük suunatud sajaprotsendiliselt EList väljas asuvatele turgudele. Põhjenduses 54 kirjeldatud müügimaht, põhjenduses 60 kirjeldatud müügihind ja põhjenduses 62 kirjeldatud kasumlikkus kajastavad otseselt toodangu müüki sõltumatutele klientidele. Seega on negatiivne hinnamõju, mis tuleneb müügist seotud klientidele, kahjusuundumuste analüüsist hoolikalt välja jäetud. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

c)   Algseadmete valmistaja (OEM) import

| (78) | Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu on ise endale kahju põhjustanud OEM-impordiga asjaomasest riigist. |
| --- | --- |

(78)

Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu on ise endale kahju põhjustanud OEM-impordiga asjaomasest riigist.

| (79) | Vastupidiselt selle huvitatud isiku väidetele ei importinud ühenduse tootmisharu ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini vaatlusalust toodet asjaomasest riigist ei OEM-tarnelepingu alusel ega ühegi teise kanali kaudu. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Vastupidiselt selle huvitatud isiku väidetele ei importinud ühenduse tootmisharu ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini vaatlusalust toodet asjaomasest riigist ei OEM-tarnelepingu alusel ega ühegi teise kanali kaudu. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

d)   Import teistest riikidest

| (80) | Nagu põhjenduses 42 juba nimetatud, tuuakse vaatlusalust toodet ühenduse turule ainult kolmest allikast: Korea eksportivad tootjad, ühenduse tootmisharu ja USA. USAst pärit impordi kogumaht (sh ühenduse tootmisharu import) vähenes 2003. aastal 49 % võrra, jäi 2004. aastal samale tasemele ja suurenes uurimisperioodil veidi (4 protsendipunkti). USA impordi turuosa vähenes 2003. aastal 66 % võrra ja 2004. aastal veel 9 protsendipunkti ning jäi uurimisperioodil samale tasemele. Uurimisperioodil oli USA impordi turuosa (sh ühenduse tootmisharu imporditud tooted) 5–10 %. Kirjeldatud impordimahu ja turuosa muutusi mõjutavad järgmised kaks tegurit: kaebuse esitaja samasuguse toote hanked USA emaettevõttelt tootmise käivitamise etapil ja Korea tootjate dumpinguhinnaga impordi suurenev maht ühenduse turul. |
| --- | --- |

(80)

Nagu põhjenduses 42 juba nimetatud, tuuakse vaatlusalust toodet ühenduse turule ainult kolmest allikast: Korea eksportivad tootjad, ühenduse tootmisharu ja USA. USAst pärit impordi kogumaht (sh ühenduse tootmisharu import) vähenes 2003. aastal 49 % võrra, jäi 2004. aastal samale tasemele ja suurenes uurimisperioodil veidi (4 protsendipunkti). USA impordi turuosa vähenes 2003. aastal 66 % võrra ja 2004. aastal veel 9 protsendipunkti ning jäi uurimisperioodil samale tasemele. Uurimisperioodil oli USA impordi turuosa (sh ühenduse tootmisharu imporditud tooted) 5–10 %. Kirjeldatud impordimahu ja turuosa muutusi mõjutavad järgmised kaks tegurit: kaebuse esitaja samasuguse toote hanked USA emaettevõttelt tootmise käivitamise etapil ja Korea tootjate dumpinguhinnaga impordi suurenev maht ühenduse turul.

| (81) | 2002. ja 2003. aastal ühenduse tootmisharu toodang suurenes. Seetõttu vähenesid oluliselt kaebuse esitaja hanked USAs asuvalt emaettevõttelt. 2002. aastal hankis ühenduse tootmisharu 62 % oma müügi kogumahust USA emaettevõttelt. 2003. aastal langes see suhtarv järsult 3 %le; 2004. aastal oli see 6 % ja uurimisperioodil 8 %. 2002. aastal moodustas ühenduse tootmisharu import USA emaettevõttelt umbes 57 % USA impordi kogumahust, 2003. aastal 6 %, 2004. aastal 19 % ja uurimisperioodil 23 %. Tuleb märkida, et ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini importis kaebuse esitaja USA tooteid piiratud mahus ja et USAst pärit impordi (nii kaebuse esitaja kui muu impordi) hind oli kõrgem nii Korea tootjate kui ka ühenduse tootmisharu hindadest. |
| --- | --- |

(81)

2002. ja 2003. aastal ühenduse tootmisharu toodang suurenes. Seetõttu vähenesid oluliselt kaebuse esitaja hanked USAs asuvalt emaettevõttelt. 2002. aastal hankis ühenduse tootmisharu 62 % oma müügi kogumahust USA emaettevõttelt. 2003. aastal langes see suhtarv järsult 3 %le; 2004. aastal oli see 6 % ja uurimisperioodil 8 %. 2002. aastal moodustas ühenduse tootmisharu import USA emaettevõttelt umbes 57 % USA impordi kogumahust, 2003. aastal 6 %, 2004. aastal 19 % ja uurimisperioodil 23 %. Tuleb märkida, et ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini importis kaebuse esitaja USA tooteid piiratud mahus ja et USAst pärit impordi (nii kaebuse esitaja kui muu impordi) hind oli kõrgem nii Korea tootjate kui ka ühenduse tootmisharu hindadest.

| (82) | Silmas pidades USA impordi vähenevat mahtu ja turuosa ning selle suhteliselt kõrget hinda, on jõutud järeldusele, et ei Whirlpooli enda ega ühegi sõltumatu konkurendi USAst imporditud tooted ei ole põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USAst pärit impordi maht (tk) | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 51 | 51 | 54 |
| USA impordi turuosa | ei kuulu avaldamisele |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 34 | 25 | 25 |
| USA impordi hind (eurot/tk) | 1 157 | 1 138 | 1 090 | 1 012 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 98 | 94 | 87 |

(82)

Silmas pidades USA impordi vähenevat mahtu ja turuosa ning selle suhteliselt kõrget hinda, on jõutud järeldusele, et ei Whirlpooli enda ega ühegi sõltumatu konkurendi USAst imporditud tooted ei ole põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju.

2002

2003

2004

UP

USAst pärit impordi maht (tk)

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

51

51

54

USA impordi turuosa

ei kuulu avaldamisele

Indeks (2002 = 100)

100

34

25

25

USA impordi hind (eurot/tk)

1 157

1 138

1 090

1 012

Indeks (2002 = 100)

100

98

94

87

e)   Tootmise käivitamise mõju

| (83) | Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju on seotud uue tootmisrajatise tegevuse käivitamisega. |
| --- | --- |

(83)

Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju on seotud uue tootmisrajatise tegevuse käivitamisega.

| (84) | See huvitatud isik teatas, et esimesed ühenduse tootmisharu tootmisrajatises valmistatud tooted jõudsid turule alles 2003. aasta aprillis. See ei vasta tõele. Üksus alustas tegevust aprillis 2002 ja tooteid müüdi juba 2002. aastal. Nagu põhjenduses 62 juba näidatud, oli ühenduse tootmisharu tegevuse alustamise aastal (2002) suures kahjumis. Kuid juba 2003. aastal paranes kasumlikkus märkimisväärselt ja jõuti peaaegu tasuvuspunkti. 2004. aastal ja uurimisperioodil hakkas kasumlikkus uuesti vähenema. Kõnealuse huvitatud isiku väitest ei selgu, miks ühenduse tootmisharu kasumlikkus pärast ootuspäraselt rasket tegevuse käivitamise perioodi 2003. aastal märkimisväärselt paranes, enne kui see 2004. aastal ja uurimisperioodil uuesti langema hakkas. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(84)

See huvitatud isik teatas, et esimesed ühenduse tootmisharu tootmisrajatises valmistatud tooted jõudsid turule alles 2003. aasta aprillis. See ei vasta tõele. Üksus alustas tegevust aprillis 2002 ja tooteid müüdi juba 2002. aastal. Nagu põhjenduses 62 juba näidatud, oli ühenduse tootmisharu tegevuse alustamise aastal (2002) suures kahjumis. Kuid juba 2003. aastal paranes kasumlikkus märkimisväärselt ja jõuti peaaegu tasuvuspunkti. 2004. aastal ja uurimisperioodil hakkas kasumlikkus uuesti vähenema. Kõnealuse huvitatud isiku väitest ei selgu, miks ühenduse tootmisharu kasumlikkus pärast ootuspäraselt rasket tegevuse käivitamise perioodi 2003. aastal märkimisväärselt paranes, enne kui see 2004. aastal ja uurimisperioodil uuesti langema hakkas. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

f)   Teist liiki külmikute müügi mõju

| (85) | Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu olukorda hinnates tuleb pöörata tähelepanu ka muud liiki külmikute müügi mõjule, kuna tarbijad saavad ostuotsust tehes valida kõigi külmikuliikide vahel. |
| --- | --- |

(85)

Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu olukorda hinnates tuleb pöörata tähelepanu ka muud liiki külmikute müügi mõjule, kuna tarbijad saavad ostuotsust tehes valida kõigi külmikuliikide vahel.

| (86) | Põhjendustes 9–17 on selgitatud, et ühenduse asjaomase toote ja samasuguse toote turg on autonoomne ja seisab teiste külmikute turgudest eraldi. Seega ei ole asjakohane rääkida selle ja mõne teise toote turu konkurentsist ning see väide lükatakse tagasi. Igal juhul põhineb ühenduse tootmisharu analüüs, mis on esitatud põhjendustes 48–71, ainult side-by-side-külmikute andmetel. |
| --- | --- |

(86)

Põhjendustes 9–17 on selgitatud, et ühenduse asjaomase toote ja samasuguse toote turg on autonoomne ja seisab teiste külmikute turgudest eraldi. Seega ei ole asjakohane rääkida selle ja mõne teise toote turu konkurentsist ning see väide lükatakse tagasi. Igal juhul põhineb ühenduse tootmisharu analüüs, mis on esitatud põhjendustes 48–71, ainult side-by-side-külmikute andmetel.

g)   Kahju esilekutsumine ekslike disaini- ja turundusotsustega

| (87) | Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju ei ole põhjustanud mitte dumping, vaid pigem ekslikud strateegilised otsused. Täpsemalt mainis see isik väidetavalt sobimatut uksedisaini (kumerad uksed), kalleid välismaterjale (roostevaba teras) ja pikemat tooteuuendustsüklit. |
| --- | --- |

(87)

Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju ei ole põhjustanud mitte dumping, vaid pigem ekslikud strateegilised otsused. Täpsemalt mainis see isik väidetavalt sobimatut uksedisaini (kumerad uksed), kalleid välismaterjale (roostevaba teras) ja pikemat tooteuuendustsüklit.

| (88) | Seoses esimese punktiga tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu on alati tootnud ja müünud nii kumerate kui lamedate ustega mudeleid. Pealegi näitavad ühenduse tootmisharu müügiandmed ja turu-uuringud, et vastupidiselt selle huvitatud isiku väidetele eelistavad tarbijad kumerate ustega mudeleid. Lõpuks märgitakse, et ka mainitud isik ise on hiljuti hakanud tootma kumerate ustega uksi; selline otsus ei haaku kirjeldatud väitega. |
| --- | --- |

(88)

Seoses esimese punktiga tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu on alati tootnud ja müünud nii kumerate kui lamedate ustega mudeleid. Pealegi näitavad ühenduse tootmisharu müügiandmed ja turu-uuringud, et vastupidiselt selle huvitatud isiku väidetele eelistavad tarbijad kumerate ustega mudeleid. Lõpuks märgitakse, et ka mainitud isik ise on hiljuti hakanud tootma kumerate ustega uksi; selline otsus ei haaku kirjeldatud väitega.

| (89) | Seoses teise väitega leiti uurimise käigus, et ühenduse tootmisharu ei kasuta samasuguse toote välisviimistluseks mitte ainult roostevaba terast, vaid ka teisi, odavamaid materjale. Kui ühenduse tootmisharus kasutatava roostevaba terase maksumust võrreldi Korea eksportivate tootjate kasutatava lähima alternatiivmaterjaliga, selgus, et erinevus vastab umbes 1 %-le tootmise kogukuludest. Seda silmas pidades ei saa välisviimistluses kasutatava roostevaba terase maksumust pidada ühenduse tootmisharu kantud kahju ainsaks põhjuseks. |
| --- | --- |

(89)

Seoses teise väitega leiti uurimise käigus, et ühenduse tootmisharu ei kasuta samasuguse toote välisviimistluseks mitte ainult roostevaba terast, vaid ka teisi, odavamaid materjale. Kui ühenduse tootmisharus kasutatava roostevaba terase maksumust võrreldi Korea eksportivate tootjate kasutatava lähima alternatiivmaterjaliga, selgus, et erinevus vastab umbes 1 %-le tootmise kogukuludest. Seda silmas pidades ei saa välisviimistluses kasutatava roostevaba terase maksumust pidada ühenduse tootmisharu kantud kahju ainsaks põhjuseks.

| (90) | Seoses kolmanda väitega tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu rakendab ühe- kuni kaheaastast tooteuuendustsüklit, samas kui kõnealune huvitatud isik uuendab mudeleid igal aastal. Ei saa eitada, et ühenduse tootmisharu tooteuuendustsükkel on veidi aeglasem kui kõnealusel huvitatud isikul, kuid see vastab USA tootjate omale. Huvitatud isik ei ole esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, miks ja kuidas üheaastane lühem tooteuuendustsükkel kaheaastase asemel suurendaks automaatselt müügimahtu ja kasumit. Ühenduse tootmisharu on seevastu esitanud tõendeid, mis näitavad, et kaubanduspartnerid ja jaemüüjad ei poolda tootevaliku liiga sagedast uuenemist, kuna sellega kaasnevad suured väljapaneku- ja kataloogikulud. |
| --- | --- |

(90)

Seoses kolmanda väitega tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu rakendab ühe- kuni kaheaastast tooteuuendustsüklit, samas kui kõnealune huvitatud isik uuendab mudeleid igal aastal. Ei saa eitada, et ühenduse tootmisharu tooteuuendustsükkel on veidi aeglasem kui kõnealusel huvitatud isikul, kuid see vastab USA tootjate omale. Huvitatud isik ei ole esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, miks ja kuidas üheaastane lühem tooteuuendustsükkel kaheaastase asemel suurendaks automaatselt müügimahtu ja kasumit. Ühenduse tootmisharu on seevastu esitanud tõendeid, mis näitavad, et kaubanduspartnerid ja jaemüüjad ei poolda tootevaliku liiga sagedast uuenemist, kuna sellega kaasnevad suured väljapaneku- ja kataloogikulud.

| (91) | Seega on väidetavalt ekslikel disaini- ja turundusotsustel ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjustamisel äärmisel juhul ainult väike osa, mis ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja kahju vahel. |
| --- | --- |

(91)

Seega on väidetavalt ekslikel disaini- ja turundusotsustel ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjustamisel äärmisel juhul ainult väike osa, mis ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja kahju vahel.

h)   Toodete erinevus

| (92) | Üks huvitatud isik väitis, et i) ta ei konkureeri ühenduse tootmisharuga samas tootekategoorias; ii) järelduste tegemine keskmiste hindade võrdluse alusel on eksitav ja iii) seetõttu ei saanud ta põhjustada ühenduse tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(92)

Üks huvitatud isik väitis, et i) ta ei konkureeri ühenduse tootmisharuga samas tootekategoorias; ii) järelduste tegemine keskmiste hindade võrdluse alusel on eksitav ja iii) seetõttu ei saanud ta põhjustada ühenduse tootmisharule kahju.

| (93) | Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote samasust on käsitletud põhjendustes 9–17. On ilmne, et iga selline turg hõlmab mitmeid tooteid, mis erinevad oma tüübi, mudeli või kvaliteedi poolest. Eri mudelitel on siiski samad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja sama lõppotstarve ning turusegmentide vahele ei saa tõmmata selget eraldusjoont, kuna külgnevate segmentide vahel esineb kattuvust. Hinna allalöömine on arvutatud iga mudeli suhtes eraldi (vt põhjendus 47) ja mitte lihtsalt keskmise hinna alusel. Selle eksportiva tootja hind on ühenduse tootmisharu hinnast madalam peaaegu kõigi võrreldavate mudelite puhul. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(93)

Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote samasust on käsitletud põhjendustes 9–17. On ilmne, et iga selline turg hõlmab mitmeid tooteid, mis erinevad oma tüübi, mudeli või kvaliteedi poolest. Eri mudelitel on siiski samad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja sama lõppotstarve ning turusegmentide vahele ei saa tõmmata selget eraldusjoont, kuna külgnevate segmentide vahel esineb kattuvust. Hinna allalöömine on arvutatud iga mudeli suhtes eraldi (vt põhjendus 47) ja mitte lihtsalt keskmise hinna alusel. Selle eksportiva tootja hind on ühenduse tootmisharu hinnast madalam peaaegu kõigi võrreldavate mudelite puhul. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

5.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (94) | Eespool toodud analüüs näitas asjaomasest riigist pärineva impordi mahu ja turuosa olulist suurenemist, seda eriti aasta 2002 ja uurimisperioodi vahel, millega kaasnes märkimisväärne müügihindade alanemine ja hinna allalöömine uurimisperioodi jooksul. Madalahinnalise Korea impordi turuosa suurenemine langes kokku ühenduse tootmisharu turuosa, ühiku müügihinna, kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja äritegevuse rahakäibe vähenemisega. |
| --- | --- |

(94)

Eespool toodud analüüs näitas asjaomasest riigist pärineva impordi mahu ja turuosa olulist suurenemist, seda eriti aasta 2002 ja uurimisperioodi vahel, millega kaasnes märkimisväärne müügihindade alanemine ja hinna allalöömine uurimisperioodi jooksul. Madalahinnalise Korea impordi turuosa suurenemine langes kokku ühenduse tootmisharu turuosa, ühiku müügihinna, kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja äritegevuse rahakäibe vähenemisega.

| (95) | Teiste võimalike kahjutekitavate tegurite analüüs näitas, et ükski neist ei avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(95)

Teiste võimalike kahjutekitavate tegurite analüüs näitas, et ükski neist ei avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju.

| (96) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et asjaomasest riigist pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(96)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et asjaomasest riigist pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   ÜHENDUSE HUVID

| (97) | Komisjon uuris, kas vaatamata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon uuris, kas vaatamata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele.

6.1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (98) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 39, koosneb ühenduse tootmisharu ühest äriühingust, millel on üks Itaalias asuv tootmisrajatis ja kus samasuguse tootega seotud tootmis-, müügi- ja haldustegevuses osaleb otseselt 300–500 töötajat. Meetmete rakendamise korral ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul eeldatavasti suureneb. Oodatakse, et tootmise suurendamine, tootmisvõimsuse rakendamise ja tootlikkuse kasv ning sellest tulenev tõenäoline ühikuhinna langus võimaldab ühenduse tootmisharul oma finantsolukorda parandada ja samal ajal pakkuda konkurentsivõimelisemaid hindu. See aitaks vähendada ühenduse tootmisharu ja Korea tootjate hindade märkimisväärset erinevust. |
| --- | --- |

(98)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 39, koosneb ühenduse tootmisharu ühest äriühingust, millel on üks Itaalias asuv tootmisrajatis ja kus samasuguse tootega seotud tootmis-, müügi- ja haldustegevuses osaleb otseselt 300–500 töötajat. Meetmete rakendamise korral ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul eeldatavasti suureneb. Oodatakse, et tootmise suurendamine, tootmisvõimsuse rakendamise ja tootlikkuse kasv ning sellest tulenev tõenäoline ühikuhinna langus võimaldab ühenduse tootmisharul oma finantsolukorda parandada ja samal ajal pakkuda konkurentsivõimelisemaid hindu. See aitaks vähendada ühenduse tootmisharu ja Korea tootjate hindade märkimisväärset erinevust.

| (99) | Kui aga dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus valitsevad negatiivsed suundumused jäävad püsima. Ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenevad tõenäoliselt veelgi. See viib suure tõenäosusega kärbeteni tootmises ja investeeringutes, teatavate tootmisrajatiste sulgemiseni ning töökohtade arvu jätkuva vähenemiseni ühenduses. |
| --- | --- |

(99)

Kui aga dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus valitsevad negatiivsed suundumused jäävad püsima. Ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenevad tõenäoliselt veelgi. See viib suure tõenäosusega kärbeteni tootmises ja investeeringutes, teatavate tootmisrajatiste sulgemiseni ning töökohtade arvu jätkuva vähenemiseni ühenduses.

| (100) | Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud dumpingu kahjustavast mõjust. |
| --- | --- |

(100)

Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud dumpingu kahjustavast mõjust.

6.2.   Ühenduse tootmisharu tarnijate huvid

| (101) | Kaks ühenduse tootmisharu tarnijat, kes tarnivad kaht peamist ühenduse tootmisharus kasutatavat toormaterjali, tegid uurimise käigus koostööd ja avaldasid toetust ühenduse tootmisharu esitatud kaebusele. Need kaks tarnijat on tüüpilised, kuna mainitud kaks toormaterjali moodustavad umbes 30 % ühenduse tootmisharu toormaterjali koguhangetest. Samasuguse toote tootmisega seotud toormaterjalide ja osade tarned ühenduse tootmisharule moodustasid keskmiselt umbes 2 % nende kahe ettevõtte kogukäibest ja andsid otseselt tööd 22 töötajale. |
| --- | --- |

(101)

Kaks ühenduse tootmisharu tarnijat, kes tarnivad kaht peamist ühenduse tootmisharus kasutatavat toormaterjali, tegid uurimise käigus koostööd ja avaldasid toetust ühenduse tootmisharu esitatud kaebusele. Need kaks tarnijat on tüüpilised, kuna mainitud kaks toormaterjali moodustavad umbes 30 % ühenduse tootmisharu toormaterjali koguhangetest. Samasuguse toote tootmisega seotud toormaterjalide ja osade tarned ühenduse tootmisharule moodustasid keskmiselt umbes 2 % nende kahe ettevõtte kogukäibest ja andsid otseselt tööd 22 töötajale.

| (102) | Meetmete kehtestamine võimaldaks koostööd tegevatel tarnijatel suurendada käivet, kasumlikkust ja tööhõivet. |
| --- | --- |

(102)

Meetmete kehtestamine võimaldaks koostööd tegevatel tarnijatel suurendada käivet, kasumlikkust ja tööhõivet.

6.3.   Kodumasinate tootjate huvid

| (103) | Mitmed tootjate ühendused (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques – CECED ja Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali – ANIE) on avaldanud kirjalikult toetust dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele. |
| --- | --- |

(103)

Mitmed tootjate ühendused (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques – CECED ja Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali – ANIE) on avaldanud kirjalikult toetust dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele.

| (104) | Oma toetust esitatud kaebusele on väljendanud ka suured kodumasinate tootjad (Electrolux, Bosch-Siemens), kes küll ei tooda ühenduses samasugust toodet, kuid soovivad tõsta üldsuse teadlikkust negatiivsest mõjust, mida avaldab hindadele Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga import. Üks neist äriühingutest andis mõista, et on tõsiselt kaalunud ka ise samasugust toodet ühenduses tootma hakata, kuid on selle plaani Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu edasi lükanud. Tuleb märkida, et nii Electrolux kui Bosch-Siemens importisid samasugust toodet uurimisperioodi jooksul USAst ning seega mõjutas Korea eksportivate tootjate ebaaus kaubandustegevus neid otseselt. Mõlemas nimetatud äriühingus on samasuguse toote impordi ja edasimüügiga seotud 30–50 töökohta ühenduses. |
| --- | --- |

(104)

Oma toetust esitatud kaebusele on väljendanud ka suured kodumasinate tootjad (Electrolux, Bosch-Siemens), kes küll ei tooda ühenduses samasugust toodet, kuid soovivad tõsta üldsuse teadlikkust negatiivsest mõjust, mida avaldab hindadele Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga import. Üks neist äriühingutest andis mõista, et on tõsiselt kaalunud ka ise samasugust toodet ühenduses tootma hakata, kuid on selle plaani Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu edasi lükanud. Tuleb märkida, et nii Electrolux kui Bosch-Siemens importisid samasugust toodet uurimisperioodi jooksul USAst ning seega mõjutas Korea eksportivate tootjate ebaaus kaubandustegevus neid otseselt. Mõlemas nimetatud äriühingus on samasuguse toote impordi ja edasimüügiga seotud 30–50 töökohta ühenduses.

| (105) | Seega on kodumasinate tootjad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise poolt. |
| --- | --- |

(105)

Seega on kodumasinate tootjad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise poolt.

6.4.   Ühenduses paiknevate seotud importijate huvid

| (106) | Suurem osa vaatlusaluse toote impordist toimub seotud importijate kaudu, mis on kolme koostööd tegeva Korea tootja tütarettevõtted. Kõnealused seotud importijad on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Uurimisperioodi jooksul moodustas 26 koostööd tegeva seotud importija import umbes 96 % asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust. Vaatlusaluse toote import ja edasimüük annab kokku umbes 4 % nende äriühingute kogukäibest. Seotud importijate töötajate arv on kokku umbes 4 000, millest 170 töötajat on otseselt seotud vaatlusaluse toote ostu ja edasimüügiga ühenduses. |
| --- | --- |

(106)

Suurem osa vaatlusaluse toote impordist toimub seotud importijate kaudu, mis on kolme koostööd tegeva Korea tootja tütarettevõtted. Kõnealused seotud importijad on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Uurimisperioodi jooksul moodustas 26 koostööd tegeva seotud importija import umbes 96 % asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust. Vaatlusaluse toote import ja edasimüük annab kokku umbes 4 % nende äriühingute kogukäibest. Seotud importijate töötajate arv on kokku umbes 4 000, millest 170 töötajat on otseselt seotud vaatlusaluse toote ostu ja edasimüügiga ühenduses.

| (107) | Uurimise käigus on ilmnenud, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote turg ühenduses kasvab kiiresti. Kavandatavate tollimaksude tase on mõõdukas ja kuna meetmed põhinevad dumpingumarginaalidel, ei kõrvalda need täielikult Korea ekspordihindade ja ühenduse tootmisharu hindade märkimisväärset erinevust. Teisisõnu jäävad Korea ekspordihinnad ühenduse tootmisharu praegustest hindadest madalamaks ka siis, kui neid tuvastatud dumpingu alusel kohandatakse. Sellest tulenevalt ei saa kindlalt eeldada, et meetmed vähendavad Korea eksportivate tootjate müügimahtu. Kiiresti kasvavat turgu arvestades võib tõenäoliselt täheldada müügimahu stabiliseerumist, mis ei mõjutaks märkimisväärselt seotud importijate praegust olukorda. Lisaks moodustab vaatlusaluse toote import, nagu märgitud eelmises põhjenduses, nende äriühingute käibest ainult umbes 4 %. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise käigus on ilmnenud, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote turg ühenduses kasvab kiiresti. Kavandatavate tollimaksude tase on mõõdukas ja kuna meetmed põhinevad dumpingumarginaalidel, ei kõrvalda need täielikult Korea ekspordihindade ja ühenduse tootmisharu hindade märkimisväärset erinevust. Teisisõnu jäävad Korea ekspordihinnad ühenduse tootmisharu praegustest hindadest madalamaks ka siis, kui neid tuvastatud dumpingu alusel kohandatakse. Sellest tulenevalt ei saa kindlalt eeldada, et meetmed vähendavad Korea eksportivate tootjate müügimahtu. Kiiresti kasvavat turgu arvestades võib tõenäoliselt täheldada müügimahu stabiliseerumist, mis ei mõjutaks märkimisväärselt seotud importijate praegust olukorda. Lisaks moodustab vaatlusaluse toote import, nagu märgitud eelmises põhjenduses, nende äriühingute käibest ainult umbes 4 %.

| (108) | Eelöeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt dumpinguvastaste meetmete kehtestamine seotud importijate olukorda ühenduses oluliselt ei halvenda. |
| --- | --- |

(108)

Eelöeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt dumpinguvastaste meetmete kehtestamine seotud importijate olukorda ühenduses oluliselt ei halvenda.

6.5.   Ühenduses paiknevate sõltumatute importijate huvid

| (109) | Uurimisperioodi jooksul moodustas ainsa koostööd tegeva sõltumatu importija import umbes 2 % asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust. Selle äriühingu import moodustas umbes 50 % mahust, mida Korea Vabariigist ei impordita seotud importijate vahendusel. Seda peetakse sõltumatute importijate olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. Kõnealune koostööd tegev äriühing, kes importis vaatlusalust toodet OEM-tarnelepingu alusel ühelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt Korea Vabariigis, eesmärgiga seda ühenduses omaenda kaubamärkide all edasi müüa, andis mõista, et soovib jääda esitatud kaebuse suhtes erapooletuks ning võib ka ise hakata samasugust toodet ühenduses tootma, sõltuvalt menetluse tulemustest. Vaatlusaluse toote edasimüük annab ainult tühise osa äriühingu kogukäibest. Vaatlusaluse toote ostmise ja edasimüügiga tegeleb otseselt alla 10 töötaja. |
| --- | --- |

(109)

Uurimisperioodi jooksul moodustas ainsa koostööd tegeva sõltumatu importija import umbes 2 % asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust. Selle äriühingu import moodustas umbes 50 % mahust, mida Korea Vabariigist ei impordita seotud importijate vahendusel. Seda peetakse sõltumatute importijate olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. Kõnealune koostööd tegev äriühing, kes importis vaatlusalust toodet OEM-tarnelepingu alusel ühelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt Korea Vabariigis, eesmärgiga seda ühenduses omaenda kaubamärkide all edasi müüa, andis mõista, et soovib jääda esitatud kaebuse suhtes erapooletuks ning võib ka ise hakata samasugust toodet ühenduses tootma, sõltuvalt menetluse tulemustest. Vaatlusaluse toote edasimüük annab ainult tühise osa äriühingu kogukäibest. Vaatlusaluse toote ostmise ja edasimüügiga tegeleb otseselt alla 10 töötaja.

| (110) | Nagu näidatud põhjenduses 107, ei tarvitse dumpinguvastased meetmed käesoleval juhul vaatlusaluse toote müügimahtu vähendada, vaid toovad pigem kaasa selle stabiliseerumise. Võttes arvesse kõnealuse importija kindla seisukoha puudumist menetluse suhtes ja edasimüügi tühist osa selle äriühingu kogukäibest, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt ühenduses paiknevate sõltumatute importijate olukorda. |
| --- | --- |

(110)

Nagu näidatud põhjenduses 107, ei tarvitse dumpinguvastased meetmed käesoleval juhul vaatlusaluse toote müügimahtu vähendada, vaid toovad pigem kaasa selle stabiliseerumise. Võttes arvesse kõnealuse importija kindla seisukoha puudumist menetluse suhtes ja edasimüügi tühist osa selle äriühingu kogukäibest, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt ühenduses paiknevate sõltumatute importijate olukorda.

6.6.   Jaemüüjate ja tarbijate huvid

| (111) | Arvestades menetluses vaadeldava turu eripära, paluti uurimises osaleda ka jaemüüjatel ja tarbijate ühendustel. Koostööd nõustusid tegema siiski väga vähesed. Uurimises tegid koostööd ainult kaks jaemüüjat. Kumbki neist ei olnud kaebusele sõnaselgelt vastu. Uurimisperioodil moodustas kahe koostööd tegeva jaemüüja side-by-side-külmikute müük umbes 4 % ühenduse kogutarbimisest. Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote müük andis uurimisperioodil 0,01 % nende jaemüüjate kogukäibest ja umbes 10 %-se brutomarginaali. Suhteliste käibenäitajate alusel saab öelda, et vaatlusaluse tootega seotud töökohtade arv oli uurimisperioodil umbes 50. |
| --- | --- |

(111)

Arvestades menetluses vaadeldava turu eripära, paluti uurimises osaleda ka jaemüüjatel ja tarbijate ühendustel. Koostööd nõustusid tegema siiski väga vähesed. Uurimises tegid koostööd ainult kaks jaemüüjat. Kumbki neist ei olnud kaebusele sõnaselgelt vastu. Uurimisperioodil moodustas kahe koostööd tegeva jaemüüja side-by-side-külmikute müük umbes 4 % ühenduse kogutarbimisest. Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote müük andis uurimisperioodil 0,01 % nende jaemüüjate kogukäibest ja umbes 10 %-se brutomarginaali. Suhteliste käibenäitajate alusel saab öelda, et vaatlusaluse tootega seotud töökohtade arv oli uurimisperioodil umbes 50.

| (112) | Nagu märgitud põhjenduses 107, võivad dumpinguvastased meetmed käesoleval juhul kaasa tuua asjaomasest riigist pärit impordi müügimahu stabiliseerumise. Sellise stsenaariumi korral oleks mõju hinnale järgmine: Korea ekspordi CIF-hindade suhtes ühenduse piiril kehtestatakse tollimaks määraga 4,4 %–14,3 %. Selle tarnetasandi hinnale tuleb enne lõpptarbija hinna saamist lisada veel mitmesugused kulud, muu hulgas kulud, mis on seotud toodete tarnimisega importijatele ja jaemüüjatele ning importijate ja jaemüüjate hinnalisandid. Kokkuvõttes võib lõpphind olla mainitud CIF-hinnast umbes 100 % kõrgem. Selle tulemusena avaldaks dumpinguvastane tollimaks lõpphinnale mõju, mis vastaks protsentuaalselt umbes poolele dumpinguvastase tollimaksu määrast. Arvestades Korea eksportivate tootjate suurt turuosa, määravad nemad ühenduse turul praegu müügihinna ja teevad seda tõenäoliselt ilmselt ka edaspidi. Nagu märgitud põhjendustes 98 ja 107, võib ühenduse tootmisharul meetmete kehtestamise järel olla võimalus pakkuda konkurentsivõimelisemat hinda. Arvestades ühenduse tootmisharu suhteliselt väikest turuosa, ei avalda see siiski olulist mõju kõnealuse toote keskmisele tarbijahinnale ühenduses. USA impordi hinda kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei mõjuta. Kokkuvõttes tooks meetmete kehtestamine kaasa maksimaalselt 2–7 %se mõõduka tarbijahinna tõusu. |
| --- | --- |

(112)

Nagu märgitud põhjenduses 107, võivad dumpinguvastased meetmed käesoleval juhul kaasa tuua asjaomasest riigist pärit impordi müügimahu stabiliseerumise. Sellise stsenaariumi korral oleks mõju hinnale järgmine: Korea ekspordi CIF-hindade suhtes ühenduse piiril kehtestatakse tollimaks määraga 4,4 %–14,3 %. Selle tarnetasandi hinnale tuleb enne lõpptarbija hinna saamist lisada veel mitmesugused kulud, muu hulgas kulud, mis on seotud toodete tarnimisega importijatele ja jaemüüjatele ning importijate ja jaemüüjate hinnalisandid. Kokkuvõttes võib lõpphind olla mainitud CIF-hinnast umbes 100 % kõrgem. Selle tulemusena avaldaks dumpinguvastane tollimaks lõpphinnale mõju, mis vastaks protsentuaalselt umbes poolele dumpinguvastase tollimaksu määrast. Arvestades Korea eksportivate tootjate suurt turuosa, määravad nemad ühenduse turul praegu müügihinna ja teevad seda tõenäoliselt ilmselt ka edaspidi. Nagu märgitud põhjendustes 98 ja 107, võib ühenduse tootmisharul meetmete kehtestamise järel olla võimalus pakkuda konkurentsivõimelisemat hinda. Arvestades ühenduse tootmisharu suhteliselt väikest turuosa, ei avalda see siiski olulist mõju kõnealuse toote keskmisele tarbijahinnale ühenduses. USA impordi hinda kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei mõjuta. Kokkuvõttes tooks meetmete kehtestamine kaasa maksimaalselt 2–7 %se mõõduka tarbijahinna tõusu.

| (113) | Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovijate üldist väikest arvu, ei avaldaks kavandatavad meetmed ühenduse jaemüüjate ja tarbijate olukorrale tõenäoliselt olulist mõju. |
| --- | --- |

(113)

Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovijate üldist väikest arvu, ei avaldaks kavandatavad meetmed ühenduse jaemüüjate ja tarbijate olukorrale tõenäoliselt olulist mõju.

6.7.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (114) | Meetmete kehtestamise tagajärjel on ühenduse tootmisharul eeldatavalt võimalik tagasi võita kaotatud müügimaht ja turuosa ning parandada kasumlikkust. Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades võib karta ohtu, et meetmete kehtestamata jätmise korral sulgeb ainuke ühenduse tootja oma tootmisrajatise ning koondab oma töötajad. Ühenduse tootmisharu tarnijad saaksid samuti meetmete kehtestamisest kasu. Meetmete kehtestamise poolt on ka kodumasinate tootjad üldiselt. Koostööd tegevad sõltumatud importijad ja jaemüüjad jäid uurimises erapooletuks. Ehkki impordimahu stabiliseerumisega võib kaasneda piiratud määral negatiivset mõju, kaalub ühenduse tootmisharu saadav eeldatav kasu selle kaugelt üles. Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et meetmete kohaldamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(114)

Meetmete kehtestamise tagajärjel on ühenduse tootmisharul eeldatavalt võimalik tagasi võita kaotatud müügimaht ja turuosa ning parandada kasumlikkust. Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades võib karta ohtu, et meetmete kehtestamata jätmise korral sulgeb ainuke ühenduse tootja oma tootmisrajatise ning koondab oma töötajad. Ühenduse tootmisharu tarnijad saaksid samuti meetmete kehtestamisest kasu. Meetmete kehtestamise poolt on ka kodumasinate tootjad üldiselt. Koostööd tegevad sõltumatud importijad ja jaemüüjad jäid uurimises erapooletuks. Ehkki impordimahu stabiliseerumisega võib kaasneda piiratud määral negatiivset mõju, kaalub ühenduse tootmisharu saadav eeldatav kasu selle kaugelt üles. Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et meetmete kohaldamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega.

7.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE SUHTES

| (115) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(115)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (116) | Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada kahju, mida dumpinguhinnaga import on ühenduse tootmisharule tekitanud, ületamata siiski tuvastatud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(116)

Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada kahju, mida dumpinguhinnaga import on ühenduse tootmisharule tekitanud, ületamata siiski tuvastatud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (117) | Olemasoleva teabe põhjal järeldati esialgu, et kahjustava dumpingu puudumisel võiks ühenduse tootmisharu saavutada kasumimarginaaliks 6 % käibest. Uurimise käigus leiti, et Whirlpool saavutas umbes sellise kasumimarginaali side-by-side-külmikute müügilt USAs ning ka teistes võrreldavates segmentides ühenduse turul, kus dumpinguhinnaga importi ei esinenud. |
| --- | --- |

(117)

Olemasoleva teabe põhjal järeldati esialgu, et kahjustava dumpingu puudumisel võiks ühenduse tootmisharu saavutada kasumimarginaaliks 6 % käibest. Uurimise käigus leiti, et Whirlpool saavutas umbes sellise kasumimarginaali side-by-side-külmikute müügilt USAs ning ka teistes võrreldavates segmentides ühenduse turul, kus dumpinguhinnaga importi ei esinenud.

| (118) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes üksikute tehingute kaupa hinna allalöömismarginaali arvutamise käigus kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda eespool nimetatud kasumimarginaaliga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(118)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes üksikute tehingute kaupa hinna allalöömismarginaali arvutamise käigus kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda eespool nimetatud kasumimarginaaliga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (119) | Eespool nimetatud hinnavõrdluse tulemusel selgusid järgmised kahjumarginaalid:






  Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % |
| --- | --- | --- |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % |

(119)

Eespool nimetatud hinnavõrdluse tulemusel selgusid järgmised kahjumarginaalid:

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

| (120) | Kuna kahju kõrvaldav tase oli kindlakstehtud dumpingumarginaalist kõrgem, peaksid ajutised meetmed põhinema viimasel. |
| --- | --- |

(120)

Kuna kahju kõrvaldav tase oli kindlakstehtud dumpingumarginaalist kõrgem, peaksid ajutised meetmed põhinema viimasel.

7.2.   Ajutised meetmed

| (121) | Eeltoodut arvesse võttes leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleb kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaalide (sõltuvalt sellest, kumb on madalam) määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. |
| --- | --- |

(121)

Eeltoodut arvesse võttes leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleb kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaalide (sõltuvalt sellest, kumb on madalam) määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.

| (122) | Järelikult peaksid ajutised dumpinguvastased tollimaksud olema järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % | 9,1 % | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % | 14,3 % | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % | 4,4 % | 4,4 % |
| Kõik teised äriühingud | 98,5 % | 14,3 % | 14,3 % |

(122)

Järelikult peaksid ajutised dumpinguvastased tollimaksud olema järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Kavandatud dumpinguvastane tollimaks

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

9,1 %

9,1 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

14,3 %

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

4,4 %

4,4 %

Kõik teised äriühingud

98,5 %

14,3 %

14,3 %

| (123) | Käesolevas määruses nimetatud äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Korea Vabariigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine, käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib üleriigiline tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(123)

Käesolevas määruses nimetatud äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Korea Vabariigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine, käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib üleriigiline tollimaksumäär.

| (124) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ettenähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse. |
| --- | --- |

(124)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ettenähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

7.3.   Lõppsäte

| (125) | Tõrgeteta haldamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul algatamisteates näidatud tähtaja jooksul endast teada andnud huvitatud isikud saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Lisaks tuleb märkida, et käesoleva määruse kohaldamiseks tehtud järeldused, mis on seotud tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning need tuleb lõplike meetmete kehtestamisel võib-olla uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(125)

Tõrgeteta haldamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul algatamisteates näidatud tähtaja jooksul endast teada andnud huvitatud isikud saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Lisaks tuleb märkida, et käesoleva määruse kohaldamiseks tehtud järeldused, mis on seotud tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning need tuleb lõplike meetmete kehtestamisel võib-olla uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Korea Vabariigist pärit side-by-side-külmikute suhtes, mille all mõistetakse kombineeritud külmik-sügavkülmikuid, mille maht ületab 400 liitrit, millel on vähemalt kaks kõrvutiasuvat välimist ust ja mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 8418 10 20 (TARICi kood 8418102091) alla, kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja käesolevas tabelis loetletud äriühingute poolt toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Soul | 9,1 | A733 |
| LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Soul | 14,3 | A734 |
| Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Soul | 4,4 | A735 |
| Kõik teised äriühingud | 14,3 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(%)

TARICi lisakood

Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Soul

9,1

A733

LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Soul

14,3

A734

Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Soul

4,4

A735

Kõik teised äriühingud

14,3

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 toimet, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud avaldada käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 135, 2.6.2005, lk 4.

2

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 356/2006,

28. veebruar 2006,

millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. märts 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel.

| (2) | Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 4 osutatud valge suhkru tootmistoetus ajavahemikul 1.–31. märts 2006 on 26,917 EUR/100 kg netomassi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

2

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 357/2006,

28. veebruar 2006,

millega 64. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on toodud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on toodud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 22. veebruaril 2006 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

22. veebruaril 2006 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 246/2006 (ELT L 40, 11.2.2006, lk 13).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Kanne “Mohammed Benhammedi (teise nimega a) Mohamed Hannadi, b) Mohamed Ben Hammedi, c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi, d) Ben Hammedi, e) Panhammedi, f) Abu Hajir, g) Abu Hajir Al Libi, h) Abu Al Qassam). Aadress: Midlands, Ühendkuningriik. Sünniaeg: 22.9.1966. Sünnikoht: Liibüa. Kodakondsus: Briti.” pealkirja all “Füüsilised isikud” asendatakse järgmisega:

“Mohammed Benhammedi (teise nimega a) Mohamed Hannadi, b) Mohamed Ben Hammedi, c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi, d) Ben Hammedi, e) Panhammedi, f) Abu Hajir, g) Abu Hajir Al Libi, h) Abu Al Qassam). Aadress: Midlands, Ühendkuningriik. Sünniaeg: 22.9.1966. Sünnikoht: Liibüa. Kodakondsus: Liibüa.”

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 358/2006,

28. veebruar 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 38,11 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 52,52 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 52,52 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 38,11 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

38,11

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

52,52

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

52,52

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

38,11

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 15.2.2006–27.2.2006

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 141,77 (3) | 74,42 | 180,84 | 170,84 | 150,84 | 105,62 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | 42,87 | 16,79 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

141,77 (3)

74,42

180,84

170,84

150,84

105,62

Lahe lisatasu (EUR/t)

42,87

16,79

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,88 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,88 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 359/2006,

28. veebruar 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 344/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 344/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 55, 25.2.2006, lk 18.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 34,77 | 0,85 |
| 1701 11 90 (1) | 34,77 | 4,47 |
| 1701 12 10 (1) | 34,77 | 0,72 |
| 1701 12 90 (1) | 34,77 | 4,18 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

34,77

0,85

1701 11 90 (1)

34,77

4,47

1701 12 10 (1)

34,77

0,72

1701 12 90 (1)

34,77

4,18

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 1.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 360/2006,

28. veebruar 2006,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 24,148 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---