# Den Europæiske Unions L 64/4. m

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 64 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang4. marts 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 64

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang4. marts 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 336/2006 af 15. februar 2006 om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/7/EF af 15. februar 2006 om forvaltning af badevandskvalitet og om ophævelse af direktiv 76/160/EØF | 37 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/11/EF af 15. februar 2006 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø (kodificeret udgave) (
  1
  ) | 52 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 336/2006 af 15. februar 2006 om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/7/EF af 15. februar 2006 om forvaltning af badevandskvalitet og om ophævelse af direktiv 76/160/EØF

37

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/11/EF af 15. februar 2006 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø (kodificeret udgave) (
  1
  )

1

52

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Europa-Parlamentet og Rådet |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 15. februar 2006 om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser | 60 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Europa-Parlamentet og Rådet

*

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 15. februar 2006 om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 4.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 64/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 336/2006

af 15. februar 2006

om gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift i Fællesskabet og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3051/95

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) vedtog i 1993 den internationale kode for sikker skibsdrift og forebyggelse af forurening, herefter benævnt ISM-koden. Denne kode er efterhånden blevet obligatorisk for de fleste skibe i international fart med vedtagelsen i maj 1994 af et kapitel IX om »Sikker skibsdrift« i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen fra 1974 (Solas). |
| --- | --- |

(1)

Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) vedtog i 1993 den internationale kode for sikker skibsdrift og forebyggelse af forurening, herefter benævnt ISM-koden. Denne kode er efterhånden blevet obligatorisk for de fleste skibe i international fart med vedtagelsen i maj 1994 af et kapitel IX om »Sikker skibsdrift« i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen fra 1974 (Solas).

| (2) | ISM-koden er ændret af IMO ved resolution MSC.104 (73), som blev vedtaget den 5. december 2000. |
| --- | --- |

(2)

ISM-koden er ændret af IMO ved resolution MSC.104 (73), som blev vedtaget den 5. december 2000.

| (3) | IMO har ved resolution A.788 (19) af 23. november 1995 vedtaget retningslinjer for administrationernes gennemførelse af ISM-koden. De er ændret ved resolution A.913 (22) af 29. november 2001. |
| --- | --- |

(3)

IMO har ved resolution A.788 (19) af 23. november 1995 vedtaget retningslinjer for administrationernes gennemførelse af ISM-koden. De er ændret ved resolution A.913 (22) af 29. november 2001.

| (4) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 af 8. december 1995 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfærger (3) blev ISM-koden obligatorisk på fællesskabsplan fra den 1. juli 1996 for alle ro-ro-passagerfærger, der sejler i fast rutefart til eller fra havne i medlemsstaterne enten i indenrigsfart eller i international fart, uanset hvilket flag de fører. Det var første skridt hen imod en ensartet og konsekvent gennemførelse af ISM-koden i alle medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(4)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 3051/95 af 8. december 1995 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfærger (3) blev ISM-koden obligatorisk på fællesskabsplan fra den 1. juli 1996 for alle ro-ro-passagerfærger, der sejler i fast rutefart til eller fra havne i medlemsstaterne enten i indenrigsfart eller i international fart, uanset hvilket flag de fører. Det var første skridt hen imod en ensartet og konsekvent gennemførelse af ISM-koden i alle medlemsstaterne.

| (5) | Fra den 1. juli 1998 blev ISM-koden i medfør af kapitel IX i Solas obligatorisk for rederier, der har passagerskibe, herunder højhastighedspassagerfartøjer, olietankskibe, kemikalietankskibe, gastankskibe, bulkskibe og højhastighedslastfartøjer med en bruttotonnage på 500 og derover i international fart. |
| --- | --- |

(5)

Fra den 1. juli 1998 blev ISM-koden i medfør af kapitel IX i Solas obligatorisk for rederier, der har passagerskibe, herunder højhastighedspassagerfartøjer, olietankskibe, kemikalietankskibe, gastankskibe, bulkskibe og højhastighedslastfartøjer med en bruttotonnage på 500 og derover i international fart.

| (6) | Fra den 1. juli 2002 blev ISM-koden obligatorisk for rederier, der har andre lastskibe og MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) med en bruttotonnage på 500 og derover i international fart. |
| --- | --- |

(6)

Fra den 1. juli 2002 blev ISM-koden obligatorisk for rederier, der har andre lastskibe og MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) med en bruttotonnage på 500 og derover i international fart.

| (7) | Sikkerheden for menneskeliv på søen og beskyttelse af miljøet tænkes at blive reelt forbedret ved obligatorisk anvendelse af ISM-koden uden fravigelser. |
| --- | --- |

(7)

Sikkerheden for menneskeliv på søen og beskyttelse af miljøet tænkes at blive reelt forbedret ved obligatorisk anvendelse af ISM-koden uden fravigelser.

| (8) | Det er hensigtsmæssigt at anvende ISM-koden direkte på skibe, der sejler under en medlemsstats flag samt på skibe, uanset flag, der udelukkende sejler i indenrigsfart eller på faste ruter til eller fra havne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(8)

Det er hensigtsmæssigt at anvende ISM-koden direkte på skibe, der sejler under en medlemsstats flag samt på skibe, uanset flag, der udelukkende sejler i indenrigsfart eller på faste ruter til eller fra havne i medlemsstaterne.

| (9) | En ny forordning, som gælder umiddelbart, bør sikre håndhævelsen af ISM-koden, idet medlemsstaterne dog selv kan afgøre, om koden skal anvendes på skibe uanset flag, såfremt disse udelukkende sejler i havneområder. |
| --- | --- |

(9)

En ny forordning, som gælder umiddelbart, bør sikre håndhævelsen af ISM-koden, idet medlemsstaterne dog selv kan afgøre, om koden skal anvendes på skibe uanset flag, såfremt disse udelukkende sejler i havneområder.

| (10) | Forordning (EF) nr. 3051/95 bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 3051/95 bør derfor ophæves.

| (11) | Hvis en medlemsstat vurderer, at det er vanskeligt for rederierne i praksis at overholde del A i ISM-koden for visse skibe eller kategorier af skibe, der udelukkende sejler i indenrigsfart i den pågældende medlemsstat, kan den dispensere helt eller delvis fra disse bestemmelser ved at indføre foranstaltninger, der sikrer, at kodens målsætning opfyldes på tilsvarende måde. Den kan for sådanne skibe og rederier indføre andre certificerings- og verifikationsprocedurer. |
| --- | --- |

(11)

Hvis en medlemsstat vurderer, at det er vanskeligt for rederierne i praksis at overholde del A i ISM-koden for visse skibe eller kategorier af skibe, der udelukkende sejler i indenrigsfart i den pågældende medlemsstat, kan den dispensere helt eller delvis fra disse bestemmelser ved at indføre foranstaltninger, der sikrer, at kodens målsætning opfyldes på tilsvarende måde. Den kan for sådanne skibe og rederier indføre andre certificerings- og verifikationsprocedurer.

| (12) | Det er nødvendigt at tage hensyn til Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om havnestatskontrol af skibsfart (4). |
| --- | --- |

(12)

Det er nødvendigt at tage hensyn til Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om havnestatskontrol af skibsfart (4).

| (13) | Det er også nødvendigt, at der ved definering af de anerkendte organisationer i denne forordning tages hensyn til Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (5), og at der ved fastlæggelse af denne forordnings anvendelse på passagerskibe i indenrigsfart tages hensyn til Rådets direktiv 98/18/EF af 17. marts 1998 om sikkerhedsregler og ‐standarder for passagerskibe (6). |
| --- | --- |

(13)

Det er også nødvendigt, at der ved definering af de anerkendte organisationer i denne forordning tages hensyn til Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (5), og at der ved fastlæggelse af denne forordnings anvendelse på passagerskibe i indenrigsfart tages hensyn til Rådets direktiv 98/18/EF af 17. marts 1998 om sikkerhedsregler og ‐standarder for passagerskibe (6).

| (14) | De nødvendige foranstaltninger til ændring af bilag II bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7). |
| --- | --- |

(14)

De nødvendige foranstaltninger til ændring af bilag II bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).

| (15) | Målene for denne forordning, nemlig at forbedre sikkerhedsstyring og sikker drift af skibe samt forebyggelse af forurening fra skibe, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(15)

Målene for denne forordning, nemlig at forbedre sikkerhedsstyring og sikker drift af skibe samt forebyggelse af forurening fra skibe, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

Denne forordning har til formål at tilvejebringe forbedringer inden for sikkerhedsstyring og sikker drift af skibe samt forebyggelse af forurening fra skibe, omhandlet i artikel 3, stk. 1, ved at sikre, at rederier, der driver sådanne skibe, opfylder ISM-koden; dette kan ske ved:

| a) | at de pågældende rederier indfører og gennemfører systemer for skibs- eller landbaseret sikkerhedsstyring og vedligeholder dem korrekt, og |
| --- | --- |

a)

at de pågældende rederier indfører og gennemfører systemer for skibs- eller landbaseret sikkerhedsstyring og vedligeholder dem korrekt, og

| b) | at flag- og havnestaternes administrationer fører kontrol hermed. |
| --- | --- |

b)

at flag- og havnestaternes administrationer fører kontrol hermed.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »ISM-koden«: den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening, vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) ved forsamlingens resolution A.741 (18) af 4. november 1993, ændret ved Den Maritime Sikkerhedskomités resolution MSC.104 (73) af 5. december 2000 og fastlagt i bilag I til denne forordning i den ajourførte udgave |
| --- | --- |

1)

»ISM-koden«: den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening, vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) ved forsamlingens resolution A.741 (18) af 4. november 1993, ændret ved Den Maritime Sikkerhedskomités resolution MSC.104 (73) af 5. december 2000 og fastlagt i bilag I til denne forordning i den ajourførte udgave

| 2) | »anerkendt organisation«: et organ, der er anerkendt efter bestemmelserne i direktiv 94/57/EF |
| --- | --- |

2)

»anerkendt organisation«: et organ, der er anerkendt efter bestemmelserne i direktiv 94/57/EF

| 3) | »rederi«: ejeren af skibet eller en hvilken som helst anden organisation eller person som f.eks. operatøren eller bareboat-befragteren, som har overtaget ansvaret for skibets drift fra ejeren af skibet, og som ved denne ansvarsoverdragelse har erklæret sig indforstået med hensyn til overtagelsen af alle pligter og ansvarsområder, som ISM-koden pålægger |
| --- | --- |

3)

»rederi«: ejeren af skibet eller en hvilken som helst anden organisation eller person som f.eks. operatøren eller bareboat-befragteren, som har overtaget ansvaret for skibets drift fra ejeren af skibet, og som ved denne ansvarsoverdragelse har erklæret sig indforstået med hensyn til overtagelsen af alle pligter og ansvarsområder, som ISM-koden pålægger

| 4) | »passagerskib«: et skib, herunder et højhastighedsfartøj, der kan befordre flere end 12 passagerer, eller et undervandsfartøj til passagerbefordring |
| --- | --- |

4)

»passagerskib«: et skib, herunder et højhastighedsfartøj, der kan befordre flere end 12 passagerer, eller et undervandsfartøj til passagerbefordring

| 5) | »passager«: enhver person bortset fra:






  a) | skibsføreren og besætningsmedlemmerne eller andre personer, der er forhyret eller beskæftiget i en hvilken som helst egenskab om bord på et skib, samt |
| --- | --- | --- |

5)

»passager«: enhver person bortset fra:

a)

skibsføreren og besætningsmedlemmerne eller andre personer, der er forhyret eller beskæftiget i en hvilken som helst egenskab om bord på et skib, samt

| b) | børn under et år |
| --- | --- |

b)

børn under et år

| 6) | »højhastighedsfartøj«: et hurtigtgående fartøj som defineret i regel X-1/2 i Solas i den ajourførte udgave. For højhastighedspassagerfartøjer anvendes de begrænsninger, der er fastsat i artikel 2, litra f), i direktiv 98/18/EF |
| --- | --- |

6)

»højhastighedsfartøj«: et hurtigtgående fartøj som defineret i regel X-1/2 i Solas i den ajourførte udgave. For højhastighedspassagerfartøjer anvendes de begrænsninger, der er fastsat i artikel 2, litra f), i direktiv 98/18/EF

| 7) | »lastskib«: et skib, herunder et højhastighedsfartøj, som ikke er et passagerskib |
| --- | --- |

7)

»lastskib«: et skib, herunder et højhastighedsfartøj, som ikke er et passagerskib

| 8) | »international fart«: en rejse over hav fra en havn i en medlemsstat eller enhver anden stat til en havn uden for den pågældende stat eller omvendt |
| --- | --- |

8)

»international fart«: en rejse over hav fra en havn i en medlemsstat eller enhver anden stat til en havn uden for den pågældende stat eller omvendt

| 9) | »indenrigsfart«: en rejse i havområder fra en havn i en medlemsstat til samme havn eller en anden havn i samme medlemsstat |
| --- | --- |

9)

»indenrigsfart«: en rejse i havområder fra en havn i en medlemsstat til samme havn eller en anden havn i samme medlemsstat

| 10) | »fast skibsrutefart«: en række sejladser med skibe, der gennemføres mellem de samme to eller flere punkter, enten






  a) | i henhold til en offentliggjort fartplan, eller |
| --- | --- | --- |

10)

»fast skibsrutefart«: en række sejladser med skibe, der gennemføres mellem de samme to eller flere punkter, enten

a)

i henhold til en offentliggjort fartplan, eller

| b) | med en sådan regelmæssighed eller hyppighed, at det fremtræder som en systematisk række sejladser |
| --- | --- |

b)

med en sådan regelmæssighed eller hyppighed, at det fremtræder som en systematisk række sejladser

| 11) | »ro-ro-passagerfærge«: et søgående passagerskib som defineret i kapitel II-1 i Solas i den ajourførte udgave |
| --- | --- |

11)

»ro-ro-passagerfærge«: et søgående passagerskib som defineret i kapitel II-1 i Solas i den ajourførte udgave

| 12) | »undervandsfartøj til passagerbefordring«: mobilt personbefordringsfartøj, der fortrinsvis sejler under vand, men er afhængigt af overfladestøtte, f.eks. et overfladeskib eller kystbaserede faciliteter, for så vidt angår kontrol og en eller flere af følgende:






  a) | tilførsel af energi |
| --- | --- | --- |

12)

»undervandsfartøj til passagerbefordring«: mobilt personbefordringsfartøj, der fortrinsvis sejler under vand, men er afhængigt af overfladestøtte, f.eks. et overfladeskib eller kystbaserede faciliteter, for så vidt angår kontrol og en eller flere af følgende:

a)

tilførsel af energi

| b) | tilførsel af højtryksluft |
| --- | --- |

b)

tilførsel af højtryksluft

| c) | tilførsel af nødforsyning |
| --- | --- |

c)

tilførsel af nødforsyning

| 13) | »mobil offshore boreenhed«: et fartøj, der kan bore med henblik på efterforskning efter eller udnyttelse af ressourcer under havbunden som f.eks. flydende eller gasformige kulbrinter, svovl eller salt |
| --- | --- |

13)

»mobil offshore boreenhed«: et fartøj, der kan bore med henblik på efterforskning efter eller udnyttelse af ressourcer under havbunden som f.eks. flydende eller gasformige kulbrinter, svovl eller salt

| 14) | »bruttotonnage«: et skibs bruttotonnage fastsat i overensstemmelse med den internationale konvention af 1969 om måling af skibe eller, for så vidt angår skibe, der udelukkende sejler i indenrigsfart, eller såfremt skibet ikke er målt i overensstemmelse med denne konvention, skibets bruttotonnage fastsat i overensstemmelse med gældende nationale tonnagemålingsbestemmelser. |
| --- | --- |

14)

»bruttotonnage«: et skibs bruttotonnage fastsat i overensstemmelse med den internationale konvention af 1969 om måling af skibe eller, for så vidt angår skibe, der udelukkende sejler i indenrigsfart, eller såfremt skibet ikke er målt i overensstemmelse med denne konvention, skibets bruttotonnage fastsat i overensstemmelse med gældende nationale tonnagemålingsbestemmelser.

Artikel 3

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på følgende typer skibe og de rederier, der driver dem:

| a) | lastskibe og passagerskibe, som fører en medlemsstats flag, i international fart |
| --- | --- |

a)

lastskibe og passagerskibe, som fører en medlemsstats flag, i international fart

| b) | lastskibe og passagerskibe udelukkende i indenrigsfart, uanset hvilket flag de fører |
| --- | --- |

b)

lastskibe og passagerskibe udelukkende i indenrigsfart, uanset hvilket flag de fører

| c) | lastskibe og passagerskibe, der sejler i fast skibsrutefart til eller fra havne i medlemsstaterne, uanset hvilket flag de fører |
| --- | --- |

c)

lastskibe og passagerskibe, der sejler i fast skibsrutefart til eller fra havne i medlemsstaterne, uanset hvilket flag de fører

| d) | mobile offshore boreenheder, der drives under en medlemsstats myndighed. |
| --- | --- |

d)

mobile offshore boreenheder, der drives under en medlemsstats myndighed.

2.   Forordningen finder ikke anvendelse på følgende skibstyper og de rederier, der driver dem:

| a) | krigsskibe og troppetransportskibe samt andre skibe, der ejes eller drives af en medlemsstat og kun anvendes i statsligt, ikke-kommercielt øjemed |
| --- | --- |

a)

krigsskibe og troppetransportskibe samt andre skibe, der ejes eller drives af en medlemsstat og kun anvendes i statsligt, ikke-kommercielt øjemed

| b) | skibe, der ikke fremdrives ved mekaniske midler, træskibe af primitiv konstruktion samt fritidsfartøjer, medmindre de er eller bliver bemandet og befordrer flere end tolv passagerer i erhvervsmæssigt øjemed |
| --- | --- |

b)

skibe, der ikke fremdrives ved mekaniske midler, træskibe af primitiv konstruktion samt fritidsfartøjer, medmindre de er eller bliver bemandet og befordrer flere end tolv passagerer i erhvervsmæssigt øjemed

| c) | fiskerfartøjer |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjer

| d) | lastskibe og mobile offshore boreenheder med en bruttotonnage på mindre end 500 |
| --- | --- |

d)

lastskibe og mobile offshore boreenheder med en bruttotonnage på mindre end 500

| e) | andre passagerskibe end ro-ro-passagerfærger, i havområder i klasse C og D som defineret i direktiv 98/18/EF, artikel 4. |
| --- | --- |

e)

andre passagerskibe end ro-ro-passagerfærger, i havområder i klasse C og D som defineret i direktiv 98/18/EF, artikel 4.

Artikel 4

Overholdelse

Medlemsstaterne sikrer, at denne forordnings bestemmelser overholdes af alle rederier, hvis skibe er omfattet af forordningen.

Artikel 5

Krav til sikkerhedsstyring

De skibe, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og de rederier, der driver dem, skal være i overensstemmelse med kravene i del A i ISM-koden.

Artikel 6

Certificering og verifikation

1. For så vidt angår sikkerhed og verifikation skal medlemsstaterne opfylde bestemmelserne i del B i ISM-koden.

Artikel 7

Dispensation

1.   Medlemsstaterne kan, hvis de vurderer, at det er vanskeligt for rederierne i praksis at overholde stk. 6, 7, 9, 11 og 12 i del A i ISM-koden for visse skibe eller kategorier af skibe, der udelukkende sejler i indenrigsfart i den pågældende medlemsstat, dispensere helt eller delvis fra disse bestemmelser ved at indføre foranstaltninger, der sikrer, at kodens målsætning opfyldes på tilsvarende måde.

2.   Medlemsstaterne kan i forbindelse med de skibe og rederier, for hvilke der i medfør af stk. 1 vedtages en dispensation, indføre andre certificerings- og verifikationsprocedurer, hvis de anser det for vanskeligt i praksis at anvende kravene i artikel 6.

3.   Under de omstændigheder, der er omhandlet i stk. 1 samt i stk. 2, hvis dette er relevant, anvendes følgende procedure:

| a) | Den berørte medlemsstat underretter Kommissionen om dispensationen og de foranstaltninger, den agter at vedtage. |
| --- | --- |

a)

Den berørte medlemsstat underretter Kommissionen om dispensationen og de foranstaltninger, den agter at vedtage.

| b) | Hvis det senest seks måneder fra underretningen under anvendelse af proceduren i artikel 12, stk. 2, skønnes, at den påtænkte dispensation ikke er berettiget, eller at de foreslåede foranstaltninger er utilstrækkelige, skal den pågældende medlemsstat ændre de påtænkte bestemmelser eller undlade at vedtage dem. |
| --- | --- |

b)

Hvis det senest seks måneder fra underretningen under anvendelse af proceduren i artikel 12, stk. 2, skønnes, at den påtænkte dispensation ikke er berettiget, eller at de foreslåede foranstaltninger er utilstrækkelige, skal den pågældende medlemsstat ændre de påtænkte bestemmelser eller undlade at vedtage dem.

| c) | Den omtalte medlemsstat offentliggør vedtagne foranstaltninger med en direkte henvisning til stk. 1 samt stk. 2, hvis dette er relevant. |
| --- | --- |

c)

Den omtalte medlemsstat offentliggør vedtagne foranstaltninger med en direkte henvisning til stk. 1 samt stk. 2, hvis dette er relevant.

4.   Gives der dispensation i henhold til stk. 1 samt stk. 2, hvis dette er relevant, udsteder den pågældende medlemsstat et certifikat i overensstemmelse med bilag II, del B, pkt. 5, andet afsnit, med angivelse af de relevante operative begrænsninger.

Artikel 8

Gyldighed, godkendelse og anerkendelse af certifikater

1.   Overensstemmelsesdokumentet er gyldigt i højst fem år fra udstedelsesdatoen. Certifikatet for sikker skibsdrift er gyldigt i højst fem år fra udstedelsesdatoen.

2.   I tilfælde af fornyelse af overensstemmelsesdokumentet og certifikatet for sikker skibsdrift anvendes de relevante bestemmelser i del B i ISM-koden.

3.   Medlemsstaterne godkender et overensstemmelsesdokument, et midlertidigt overensstemmelsesdokument, et certifikat for sikker skibsdrift og et midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift, som er udstedt af administrationen i en anden medlemsstat eller af en anerkendt organisation på denne administrations vegne.

4.   Medlemsstaterne godkender overensstemmelsesdokumenter, midlertidige overensstemmelsesdokumenter, certifikater for sikker skibsdrift eller midlertidige certifikater for sikker skibsdrift, som er udstedt af, eller på vegne af, administrationer i tredjelande.

For skibe i fast skibsrutefart skal det imidlertid af eller på vegne af de(n) pågældende medlemsstat(er) på passende måde verificeres, om overensstemmelsesdokumenter, midlertidige overensstemmelsesdokumenter, certifikater for sikker skibsdrift og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift, der er udstedt på vegne af administrationer i tredjelande, er i overensstemmelse med ISM-koden, medmindre dokumenterne er blevet udstedt af en medlemsstats administration eller af en anerkendt organisation.

Artikel 9

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til sikring af korrekt gennemførelse af forordningens bestemmelser. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 10

Rapportering

1.   Hvert andet år forelægger medlemsstaterne en rapport for Kommissionen om gennemførelsen af denne forordning.

2.   Kommissionen udarbejder i overensstemmelse med proceduren i artikel 12, stk. 2, en harmoniseret model for sådanne rapporter.

3.   Bistået af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed udarbejder Kommissionen inden seks måneder efter, at medlemsstaternes indberetninger er modtaget, en samlet rapport om gennemførelsen af denne forordning, og foreslår eventuelle hensigtsmæssige foranstaltninger. Denne rapport stiles til Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 11

Ændringer

1.   Ændringer til ISM-koden kan undtages fra denne forordnings anvendelsesområde i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 af 5. november 2002 om oprettelse af et udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening for skibe (USS) og om ændring af forordningerne om sikkerhed til søs og om forebyggelse af forurening fra skibe (8).

2.   Ændringer til bilag II foretages efter proceduren i artikel 12, stk. 2.

Artikel 12

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg for sikkerhed til søs og forebyggelse af forurening fra skibe (USS), der er nedsat ved artikel 3 i forordning (EF) nr. 2099/2002.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 13

Ophævelse

1.   Forordning (EF) nr. 3051/95 ophæves fra den 24. marts 2006.

2.   Midlertidige overensstemmelsesdokumenter og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift, overensstemmelsesdokumenter og certifikater for sikker skibsdrift, der er udstedt inden den 24. marts 2006, er fortsat gyldige, indtil deres udløbsdato eller næste bekræftelse.

Artikel 14

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

For så vidt angår lastskibe og passagerskibe, som ikke allerede skal opfylde ISM-koden, finder denne forordning anvendelse efter den 24. marts 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. februar 2006.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

H. WINKLER

Formand

---

(1)  EUT C 302 af 7.12.2004, s. 20.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 10.3.2004 (EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 565), Rådets fælles holdning af 18. juli 2005 (EUT C 264 E af 25.10.2005, s. 28) og Europa-Parlamentets holdning af 13.12.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  EFT L 320 af 30.12.1995, s. 14. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2099/2002 (EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1).

3

(4)  EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/84/EF (EFT L 324 af 29.11.2002, s. 53).

4

(5)  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 20. Senest ændret ved direktiv 2002/84/EF.

5

(6)  EFT L 144 af 15.5.1998, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/75/EF (EUT L 190 af 30.7.2003, s. 6).

6

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 415/2004 (EUT L 68 af 6.3.2004, s. 10).

8

---

BILAG I

Den Internationale Kode for Sikker Drift af Skibe og Forebyggelse af Forurening (International Safety Management-koden (ISM-koden))

Del A — Gennemførelse

| 1. | Generelt |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Målsætninger |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Funktionelle krav til et sikkerhedsstyringssystem |
| --- | --- |

1.4.

| 2. | Sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rederiansvar og beføjelser |
| --- | --- |

3.

| 4. | Udpegede personer |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skibsførerens ansvar og beføjelser |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ressourcer og personel |
| --- | --- |

6.

| 7. | Udarbejdelse af planer for operationer om bord |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nødberedskab |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rapportering og analyse af afvigelser, ulykker og farlige situationer |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vedligeholdelse af skib og udstyr |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokumentation |
| --- | --- |

11.

| 12. | Rederiets verifikation, revurdering og evaluering |
| --- | --- |

12.

Del B — Certificering, verifikation og kontrol

| 13. | Certificering og periodisk verifikation |
| --- | --- |

13.

| 14. | Midlertidig certificering |
| --- | --- |

14.

| 15. | Verifikation |
| --- | --- |

15.

| 16. | Udformning af certifikater |
| --- | --- |

16.

DEN INTERNATIONALE KODE FOR SIKKER DRIFT AF SKIBE OG FOREBYGGELSE AF FORURENING

(INTERNATIONAL SAFETY MANAGEMENT-KODEN (ISM-KODEN))

DEL A — GENNEMFØRELSE

1.   Generelt

1.1.   Definitioner

Følgende definitioner gælder for del A og B i denne kode.

| 1.1.1. | Ved »Den Internationale Kode for Sikker Skibsdrift« (ISM-koden) forstås Den Internationale Kode for Sikker Drift af Skibe og Forebyggelse af Forurening, som den er vedtaget af Generalforsamlingen, og som den måtte blive ændret af Organisationen. |
| --- | --- |

1.1.1.

Ved »Den Internationale Kode for Sikker Skibsdrift« (ISM-koden) forstås Den Internationale Kode for Sikker Drift af Skibe og Forebyggelse af Forurening, som den er vedtaget af Generalforsamlingen, og som den måtte blive ændret af Organisationen.

| 1.1.2. | Ved »rederi« forstås ejeren af skibet eller en hvilken som helst anden organisation eller person som f.eks. operatøren eller bareboat-befragteren, som har overtaget ansvaret for skibets drift fra ejeren af skibet, og som ved denne ansvarsoverdragelse har erklæret sig indforstået med hensyn til overtagelsen af alle pligter og ansvarsområder, som denne kode pålægger. |
| --- | --- |

1.1.2.

Ved »rederi« forstås ejeren af skibet eller en hvilken som helst anden organisation eller person som f.eks. operatøren eller bareboat-befragteren, som har overtaget ansvaret for skibets drift fra ejeren af skibet, og som ved denne ansvarsoverdragelse har erklæret sig indforstået med hensyn til overtagelsen af alle pligter og ansvarsområder, som denne kode pålægger.

| 1.1.3. | Ved »administration« forstås regeringen i den stat, under hvis flag skibet er berettiget til at sejle. |
| --- | --- |

1.1.3.

Ved »administration« forstås regeringen i den stat, under hvis flag skibet er berettiget til at sejle.

| 1.1.4. | Ved »sikkerhedsstyringssystem (SMS)« forstås et struktureret og dokumenteret system, der sætter rederiets personale i stand til effektivt at gennemføre rederiets sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik. |
| --- | --- |

1.1.4.

Ved »sikkerhedsstyringssystem (SMS)« forstås et struktureret og dokumenteret system, der sætter rederiets personale i stand til effektivt at gennemføre rederiets sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik.

| 1.1.5. | Ved »overensstemmelsesdokument« forstås et dokument, der udstedes til et rederi, der opfylder kravene i denne kode. |
| --- | --- |

1.1.5.

Ved »overensstemmelsesdokument« forstås et dokument, der udstedes til et rederi, der opfylder kravene i denne kode.

| 1.1.6. | Ved »certifikat for sikker skibsdrift« forstås et dokument, der udstedes for et skib og betyder, at rederiet og dets skibsledelse arbejder i overensstemmelse med det godkendte sikkerhedsstyringssystem. |
| --- | --- |

1.1.6.

Ved »certifikat for sikker skibsdrift« forstås et dokument, der udstedes for et skib og betyder, at rederiet og dets skibsledelse arbejder i overensstemmelse med det godkendte sikkerhedsstyringssystem.

| 1.1.7. | Ved »objektive beviser« forstås kvantitative eller kvalitative oplysninger eller konstateringer vedrørende sikkerheden eller vedrørende forekomsten og gennemførelsen af et element i sikkerhedsstyringssystemet, som bygger på en observation, en måling eller prøvning, og som kan verificeres. |
| --- | --- |

1.1.7.

Ved »objektive beviser« forstås kvantitative eller kvalitative oplysninger eller konstateringer vedrørende sikkerheden eller vedrørende forekomsten og gennemførelsen af et element i sikkerhedsstyringssystemet, som bygger på en observation, en måling eller prøvning, og som kan verificeres.

| 1.1.8. | Ved »bemærkning« forstås en konstatering af fakta under en audit, som er underbygget af objektive beviser. |
| --- | --- |

1.1.8.

Ved »bemærkning« forstås en konstatering af fakta under en audit, som er underbygget af objektive beviser.

| 1.1.9. | Ved »afvigelse« forstås en observeret situation, hvor det fremgår af de objektive beviser, at et specificeret krav ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

1.1.9.

Ved »afvigelse« forstås en observeret situation, hvor det fremgår af de objektive beviser, at et specificeret krav ikke er opfyldt.

| 1.1.10. | Ved »grov afvigelse« forstås en påviselig fravigelse, som udgør en alvorlig trussel for mandskabets eller skibets sikkerhed eller en alvorlig fare for miljøet, og som kræver øjeblikkelig afhjælpning; udtrykket omfatter også det forhold, at et krav i henhold til denne kode ikke er gennemført effektivt og systematisk. |
| --- | --- |

1.1.10.

Ved »grov afvigelse« forstås en påviselig fravigelse, som udgør en alvorlig trussel for mandskabets eller skibets sikkerhed eller en alvorlig fare for miljøet, og som kræver øjeblikkelig afhjælpning; udtrykket omfatter også det forhold, at et krav i henhold til denne kode ikke er gennemført effektivt og systematisk.

| 1.1.11. | Ved »årsdag« forstås den dato (dag og måned) hvert år, hvor det pågældende dokument eller certifikat udløber. |
| --- | --- |

1.1.11.

Ved »årsdag« forstås den dato (dag og måned) hvert år, hvor det pågældende dokument eller certifikat udløber.

| 1.1.12. | Ved »konvention« forstås Den Internationale Konvention om Sikkerhed for Menneskeliv på Søen af 1974 med senere ændringer. |
| --- | --- |

1.1.12.

Ved »konvention« forstås Den Internationale Konvention om Sikkerhed for Menneskeliv på Søen af 1974 med senere ændringer.

1.2.   Målsætninger

| 1.2.1. | Målsætningerne med koden er at tilvejebringe sikkerhed til søs, at forebygge legemlig skade og tab af menneskeliv, og at undgå skade på miljøet, især havmiljøet, og på ejendom. |
| --- | --- |

1.2.1.

Målsætningerne med koden er at tilvejebringe sikkerhed til søs, at forebygge legemlig skade og tab af menneskeliv, og at undgå skade på miljøet, især havmiljøet, og på ejendom.

| 1.2.2. | Rederiets målsætninger for sikker skibsdrift skal blandt andet: |
| --- | --- |

1.2.2.

Rederiets målsætninger for sikker skibsdrift skal blandt andet:

| 1.2.2.1. | sørge for sikker praksis for skibsdriften samt et sikkert arbejdsmiljø |
| --- | --- |

1.2.2.1.

sørge for sikker praksis for skibsdriften samt et sikkert arbejdsmiljø

| 1.2.2.2. | etablere beskyttelsesforanstaltninger mod alle identificerede risici og |
| --- | --- |

1.2.2.2.

etablere beskyttelsesforanstaltninger mod alle identificerede risici og

| 1.2.2.3. | bestandig forbedre land- og skibspersonellets færdigheder i sikkerhedsledelse, herunder forberedelse på nødsituationer i forbindelse med såvel sikkerhed som miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

bestandig forbedre land- og skibspersonellets færdigheder i sikkerhedsledelse, herunder forberedelse på nødsituationer i forbindelse med såvel sikkerhed som miljøbeskyttelse.

| 1.2.3. | Sikkerhedsstyringen skal sikre: |
| --- | --- |

1.2.3.

Sikkerhedsstyringen skal sikre:

| 1.2.3.1. | at obligatoriske regler og bestemmelser overholdes, og |
| --- | --- |

1.2.3.1.

at obligatoriske regler og bestemmelser overholdes, og

| 1.2.3.2. | at relevante koder, retningslinjer og standarder anbefalet af organisationen, administrationer, klassifikationsselskaber og søfartserhvervsorganisationer tages i betragtning. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

at relevante koder, retningslinjer og standarder anbefalet af organisationen, administrationer, klassifikationsselskaber og søfartserhvervsorganisationer tages i betragtning.

1.3.   Anvendelsesområde

Denne kodes krav kan anvendes på alle skibe.

1.4.   Funktionelle krav til et sikkerhedsstyringssystem

Ethvert rederi skal udvikle, indføre og opretholde et sikkerhedsstyringssystem (SMS), som indeholder følgende funktioner:

| 1.4.1. | en sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik |
| --- | --- |

1.4.1.

en sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik

| 1.4.2. | instruktioner og procedurer, som skal sikre sikker drift af skibet og beskyttelsen af miljøet i overensstemmelse med relevant international lovgivning og flagstatslovgivning |
| --- | --- |

1.4.2.

instruktioner og procedurer, som skal sikre sikker drift af skibet og beskyttelsen af miljøet i overensstemmelse med relevant international lovgivning og flagstatslovgivning

| 1.4.3. | definerede ledelsesniveauer og kommunikationslinjer mellem land- og skibspersonel, samt indbyrdes mellem personellet begge steder |
| --- | --- |

1.4.3.

definerede ledelsesniveauer og kommunikationslinjer mellem land- og skibspersonel, samt indbyrdes mellem personellet begge steder

| 1.4.4. | procedurer for rapportering af ulykker og afvigelser fra denne kodes bestemmelser |
| --- | --- |

1.4.4.

procedurer for rapportering af ulykker og afvigelser fra denne kodes bestemmelser

| 1.4.5. | procedurer til forberedelse på og håndtering af nødsituationer og |
| --- | --- |

1.4.5.

procedurer til forberedelse på og håndtering af nødsituationer og

| 1.4.6. | procedurer for intern audit og revurdering fra ledelsens side. |
| --- | --- |

1.4.6.

procedurer for intern audit og revurdering fra ledelsens side.

2.   Sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik

| 2.1. | Rederiet skal lægge en sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik, som beskriver, hvordan målsætningerne i punkt 1.2 kan nås. |
| --- | --- |

2.1.

Rederiet skal lægge en sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik, som beskriver, hvordan målsætningerne i punkt 1.2 kan nås.

| 2.2. | Rederiet skal sørge for, at denne politik sættes i kraft og følges på alle niveauer af organisationen både til søs og i land. |
| --- | --- |

2.2.

Rederiet skal sørge for, at denne politik sættes i kraft og følges på alle niveauer af organisationen både til søs og i land.

3.   Rederiansvar og beføjelser

| 3.1. | Hvis en anden end ejeren af skibet er ansvarlig for skibets drift, skal ejeren rapportere det fulde navn og alle detaljer vedrørende den pågældende til administrationen. |
| --- | --- |

3.1.

Hvis en anden end ejeren af skibet er ansvarlig for skibets drift, skal ejeren rapportere det fulde navn og alle detaljer vedrørende den pågældende til administrationen.

| 3.2. | Rederiet skal definere og dokumentere ansvar, beføjelser og indbyrdes relationer for alt personel, som leder, udfører og kontrollerer arbejde, der har relation til og indvirker på sikkerhed og forebyggelse af forurening. |
| --- | --- |

3.2.

Rederiet skal definere og dokumentere ansvar, beføjelser og indbyrdes relationer for alt personel, som leder, udfører og kontrollerer arbejde, der har relation til og indvirker på sikkerhed og forebyggelse af forurening.

| 3.3. | Rederiet er ansvarlig for at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer og landbaseret støtte til rådighed, således at den udpegede person eller de udpegede personer er i stand til at udføre deres funktioner. |
| --- | --- |

3.3.

Rederiet er ansvarlig for at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer og landbaseret støtte til rådighed, således at den udpegede person eller de udpegede personer er i stand til at udføre deres funktioner.

4.   Udpegede personer

For at varetage sikker drift af det enkelte skib og udgøre bindeleddet mellem rederiet og de ombordværende skal ethvert rederi udpege en person eller flere personer i land, som har direkte adgang til det højeste ledelsesniveau. Den (de) udpegede person(er)s ansvar og beføjelser skal omfatte overvågning af sikkerheds- og miljøbeskyttelsesaspekterne ved driften af hvert enkelt skib samt sikring af, at tilstrækkelige ressourcer og landbaseret støtte anvendes i nødvendigt omfang.

5.   Skibsførerens ansvar og beføjelser

| 5.1. | Rederiet skal klart definere og dokumentere skibsførerens ansvar med hensyn til at: |
| --- | --- |

5.1.

Rederiet skal klart definere og dokumentere skibsførerens ansvar med hensyn til at:

| 5.1.1. | gennemføre rederiets sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik |
| --- | --- |

5.1.1.

gennemføre rederiets sikkerheds- og miljøbeskyttelsespolitik

| 5.1.2. | motivere besætningen til at overholde denne politik |
| --- | --- |

5.1.2.

motivere besætningen til at overholde denne politik

| 5.1.3. | udstede hensigtsmæssige ordrer og instruktioner på klar og tydelig måde |
| --- | --- |

5.1.3.

udstede hensigtsmæssige ordrer og instruktioner på klar og tydelig måde

| 5.1.4. | verificere, at fastsatte krav bliver overholdt, og |
| --- | --- |

5.1.4.

verificere, at fastsatte krav bliver overholdt, og

| 5.1.5. | gennemgå SMS og rapportere eventuelle mangler til ledelsen i land. |
| --- | --- |

5.1.5.

gennemgå SMS og rapportere eventuelle mangler til ledelsen i land.

| 5.2. | Rederiet skal sikre, at det SMS, som anvendes om bord, indeholder en klar erklæring, der understreger førerens beføjelser. Rederiet skal i SMS fastslå, at det er føreren, der er den øverste myndighed og har ansvaret for at træffe beslutninger med hensyn til sikkerhed og forebyggelse af forurening, samt i nødvendigt omfang at anmode om rederiets assistance. |
| --- | --- |

5.2.

Rederiet skal sikre, at det SMS, som anvendes om bord, indeholder en klar erklæring, der understreger førerens beføjelser. Rederiet skal i SMS fastslå, at det er føreren, der er den øverste myndighed og har ansvaret for at træffe beslutninger med hensyn til sikkerhed og forebyggelse af forurening, samt i nødvendigt omfang at anmode om rederiets assistance.

6.   Ressourcer og personel

| 6.1. | Rederiet skal sikre, at skibets fører: |
| --- | --- |

6.1.

Rederiet skal sikre, at skibets fører:

| 6.1.1. | er fuldt kvalificeret til at føre skibet |
| --- | --- |

6.1.1.

er fuldt kvalificeret til at føre skibet

| 6.1.2. | er fuldt fortrolig med rederiets SMS og |
| --- | --- |

6.1.2.

er fuldt fortrolig med rederiets SMS og

| 6.1.3. | får den nødvendige støtte, således at han kan udføre sine opgaver på betryggende vis. |
| --- | --- |

6.1.3.

får den nødvendige støtte, således at han kan udføre sine opgaver på betryggende vis.

| 6.2. | Rederiet skal sikre, at hvert skib er bemandet med kvalificerede, certificerede og ud fra et lægeligt synspunkt egnede søfarende i overensstemmelse med nationale og internationale krav. |
| --- | --- |

6.2.

Rederiet skal sikre, at hvert skib er bemandet med kvalificerede, certificerede og ud fra et lægeligt synspunkt egnede søfarende i overensstemmelse med nationale og internationale krav.

| 6.3. | Rederiet skal etablere procedurer til at sikre, at nyt personel og personel, som overføres til nye opgaver vedrørende sikkerhed og miljøbeskyttelse, bliver gjort fortrolige med deres opgaver.
  Instruktioner, som det er væsentligt at give før afgang, skal identificeres, dokumenteres og gives. |
| --- | --- |

6.3.

Rederiet skal etablere procedurer til at sikre, at nyt personel og personel, som overføres til nye opgaver vedrørende sikkerhed og miljøbeskyttelse, bliver gjort fortrolige med deres opgaver.

Instruktioner, som det er væsentligt at give før afgang, skal identificeres, dokumenteres og gives.

| 6.4. | Rederiet skal sikre, at alt personel, som er involveret i rederiets SMS, har tilstrækkeligt kendskab til relevante regler, bestemmelser, koder og retningslinjer. |
| --- | --- |

6.4.

Rederiet skal sikre, at alt personel, som er involveret i rederiets SMS, har tilstrækkeligt kendskab til relevante regler, bestemmelser, koder og retningslinjer.

| 6.5. | Rederiet skal etablere og opretholde procedurer for påvisning af enhver form for uddannelse, som måtte kræves til støtte af SMS, og sikre, at sådan uddannelse bliver givet til det pågældende personel. |
| --- | --- |

6.5.

Rederiet skal etablere og opretholde procedurer for påvisning af enhver form for uddannelse, som måtte kræves til støtte af SMS, og sikre, at sådan uddannelse bliver givet til det pågældende personel.

| 6.6. | Rederiet skal etablere procedurer, gennem hvilke skibets personel modtager relevant information om SMS på et eller flere arbejdssprog, som personellet forstår. |
| --- | --- |

6.6.

Rederiet skal etablere procedurer, gennem hvilke skibets personel modtager relevant information om SMS på et eller flere arbejdssprog, som personellet forstår.

| 6.7. | Rederiet skal sikre, at skibets personel er i stand til at kommunikere effektivt under udførelsen af de opgaver, som har forbindelse med SMS. |
| --- | --- |

6.7.

Rederiet skal sikre, at skibets personel er i stand til at kommunikere effektivt under udførelsen af de opgaver, som har forbindelse med SMS.

7.   Udarbejdelse af planer for operationer om bord

Rederiet skal etablere procedurer for udarbejdelse af planer og instruktioner, herunder eventuelt checklister, for centrale operationer om bord, der vedrører skibets sikkerhed og forebyggelse af forurening. De forskellige opgaver i denne forbindelse skal defineres og varetages af dertil udpeget kvalificeret personel.

8.   Nødberedskab

| 8.1. | Rederiet skal etablere procedurer til at identificere, beskrive og reagere på mulige nødsituationer om bord. |
| --- | --- |

8.1.

Rederiet skal etablere procedurer til at identificere, beskrive og reagere på mulige nødsituationer om bord.

| 8.2. | Rederiet skal etablere øvelses- og træningsprogrammer for at være forberedt på nødaktioner. |
| --- | --- |

8.2.

Rederiet skal etablere øvelses- og træningsprogrammer for at være forberedt på nødaktioner.

| 8.3. | SMS skal indeholde foranstaltninger, som sikrer, at rederiets organisation til enhver tid kan reagere på farer, ulykker og nødsituationer, som berører dets skibe. |
| --- | --- |

8.3.

SMS skal indeholde foranstaltninger, som sikrer, at rederiets organisation til enhver tid kan reagere på farer, ulykker og nødsituationer, som berører dets skibe.

9.   Rapportering og analyse af afvigelser, ulykker og farlige situationer

| 9.1. | SMS skal indeholde procedurer, som sikrer, at afvigelser, ulykker og farlige situationer rapporteres til rederiet, og at de undersøges og analyseres med det formål at forbedre sikkerheden og forebyggelsen af forurening. |
| --- | --- |

9.1.

SMS skal indeholde procedurer, som sikrer, at afvigelser, ulykker og farlige situationer rapporteres til rederiet, og at de undersøges og analyseres med det formål at forbedre sikkerheden og forebyggelsen af forurening.

| 9.2. | Rederiet skal etablere procedurer for gennemførelse af korrigerende indgreb. |
| --- | --- |

9.2.

Rederiet skal etablere procedurer for gennemførelse af korrigerende indgreb.

10.   Vedligeholdelse af skib og udstyr

| 10.1. | Rederiet skal etablere procedurer, som sikrer, at skibet vedligeholdes i overensstemmelse med bestemmelserne i de relevante regler og bestemmelser og alle andre krav, som rederiet måtte stille. |
| --- | --- |

10.1.

Rederiet skal etablere procedurer, som sikrer, at skibet vedligeholdes i overensstemmelse med bestemmelserne i de relevante regler og bestemmelser og alle andre krav, som rederiet måtte stille.

| 10.2. | For at imødekomme disse krav skal rederiet sikre: |
| --- | --- |

10.2.

For at imødekomme disse krav skal rederiet sikre:

| 10.2.1. | at der afholdes inspektioner med passende mellemrum |
| --- | --- |

10.2.1.

at der afholdes inspektioner med passende mellemrum

| 10.2.2. | at enhver afvigelse rapporteres med angivelse af mulig årsag, hvis kendt |
| --- | --- |

10.2.2.

at enhver afvigelse rapporteres med angivelse af mulig årsag, hvis kendt

| 10.2.3. | at der foretages de fornødne korrigerende indgreb, og |
| --- | --- |

10.2.3.

at der foretages de fornødne korrigerende indgreb, og

| 10.2.4. | at der føres optegnelser over disse aktiviteter. |
| --- | --- |

10.2.4.

at der føres optegnelser over disse aktiviteter.

| 10.3. | Rederiet skal etablere procedurer i sit SMS til identifikation af udstyr og tekniske systemer, hvor pludseligt operationelt svigt kan resultere i farlige situationer. SMS skal indeholde specifikke foranstaltninger, der kan forbedre driftssikkerheden af sådant udstyr og sådanne systemer. Disse foranstaltninger skal omfatte regelmæssig afprøvning af stand-by arrangementer og udstyr eller tekniske systemer, som ikke til stadighed er i brug. |
| --- | --- |

10.3.

Rederiet skal etablere procedurer i sit SMS til identifikation af udstyr og tekniske systemer, hvor pludseligt operationelt svigt kan resultere i farlige situationer. SMS skal indeholde specifikke foranstaltninger, der kan forbedre driftssikkerheden af sådant udstyr og sådanne systemer. Disse foranstaltninger skal omfatte regelmæssig afprøvning af stand-by arrangementer og udstyr eller tekniske systemer, som ikke til stadighed er i brug.

| 10.4. | Inspektionerne i punkt 10.2 og foranstaltningerne i punkt 10.3 skal integreres i skibets operationelle vedligeholdelsespraksis. |
| --- | --- |

10.4.

Inspektionerne i punkt 10.2 og foranstaltningerne i punkt 10.3 skal integreres i skibets operationelle vedligeholdelsespraksis.

11.   Dokumentation

| 11.1. | Rederiet skal etablere og opretholde procedurer for kontrol af alle dokumenter og data, som er relevante for SMS. |
| --- | --- |

11.1.

Rederiet skal etablere og opretholde procedurer for kontrol af alle dokumenter og data, som er relevante for SMS.

| 11.2. | Rederiet skal sikre: |
| --- | --- |

11.2.

Rederiet skal sikre:

| 11.2.1. | at der er gyldige dokumenter til rådighed på alle relevante steder |
| --- | --- |

11.2.1.

at der er gyldige dokumenter til rådighed på alle relevante steder

| 11.2.2. | at ændringer i dokumenter kontrolleres og godkendes af autoriseret personel, og |
| --- | --- |

11.2.2.

at ændringer i dokumenter kontrolleres og godkendes af autoriseret personel, og

| 11.2.3. | at forældede dokumenter straks fjernes. |
| --- | --- |

11.2.3.

at forældede dokumenter straks fjernes.

| 11.3. | Dokumenterne, som anvendes til at beskrive og gennemføre SMS, kan refereres til som SMS-manualen. Dokumentation skal have den form, som rederiet betragter som mest effektiv. Ethvert skib skal have al den dokumentation om bord, som er relevant for skibet. |
| --- | --- |

11.3.

Dokumenterne, som anvendes til at beskrive og gennemføre SMS, kan refereres til som SMS-manualen. Dokumentation skal have den form, som rederiet betragter som mest effektiv. Ethvert skib skal have al den dokumentation om bord, som er relevant for skibet.

12.   Rederiets verifikation, revurdering og evaluering

| 12.1. | Rederiet skal afholde interne sikkerhedsaudits for at kunne eftervise, om aktiviteterne vedrørende sikkerhed og forebyggelse af forurening er i overensstemmelse med SMS. |
| --- | --- |

12.1.

Rederiet skal afholde interne sikkerhedsaudits for at kunne eftervise, om aktiviteterne vedrørende sikkerhed og forebyggelse af forurening er i overensstemmelse med SMS.

| 12.2. | Rederiet skal periodisk evaluere effektiviteten af SMS og om nødvendigt ændre på SMS ifølge procedurer, som fastsættes af rederiet. |
| --- | --- |

12.2.

Rederiet skal periodisk evaluere effektiviteten af SMS og om nødvendigt ændre på SMS ifølge procedurer, som fastsættes af rederiet.

| 12.3. | Audits og eventuelt korrigerende indgreb skal udføres ifølge dokumenterede procedurer. |
| --- | --- |

12.3.

Audits og eventuelt korrigerende indgreb skal udføres ifølge dokumenterede procedurer.

| 12.4. | Personel, som udfører audits, skal være uafhængige af de områder, som auditeres, medmindre dette er praktisk umuligt på grund af rederiets størrelse og beskaffenhed. |
| --- | --- |

12.4.

Personel, som udfører audits, skal være uafhængige af de områder, som auditeres, medmindre dette er praktisk umuligt på grund af rederiets størrelse og beskaffenhed.

| 12.5. | Resultaterne af audits og revurderinger skal viderebringes til alt personel med ansvar inden for det pågældende område. |
| --- | --- |

12.5.

Resultaterne af audits og revurderinger skal viderebringes til alt personel med ansvar inden for det pågældende område.

| 12.6. | Ledende personel, som er ansvarligt for det relevante område, skal snarest foretage korrigerende indgreb vedrørende fundne mangler. |
| --- | --- |

12.6.

Ledende personel, som er ansvarligt for det relevante område, skal snarest foretage korrigerende indgreb vedrørende fundne mangler.

DEL B — CERTIFICERING, VERIFIKATION OG KONTROL

13.   Certificering og periodisk verifikation

| 13.1. | Skibet skal drives af et rederi, som har fået udstedt et overensstemmelsesdokument eller et midlertidigt overensstemmelsesdokument, jf. punkt 14.1, som er relevant for netop det skib. |
| --- | --- |

13.1.

Skibet skal drives af et rederi, som har fået udstedt et overensstemmelsesdokument eller et midlertidigt overensstemmelsesdokument, jf. punkt 14.1, som er relevant for netop det skib.

| 13.2. | Overensstemmelsesdokumentet skal udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, til ethvert rederi, som opfylder denne kodes krav, for et tidsrum, der fastsættes af administrationen, men som højst kan være fem år. Et sådant dokument skal accepteres som bevis på, at rederiet er i stand til at opfylde kodens krav. |
| --- | --- |

13.2.

Overensstemmelsesdokumentet skal udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, til ethvert rederi, som opfylder denne kodes krav, for et tidsrum, der fastsættes af administrationen, men som højst kan være fem år. Et sådant dokument skal accepteres som bevis på, at rederiet er i stand til at opfylde kodens krav.

| 13.3. | Overensstemmelsesdokumentet er kun gyldigt for de skibstyper, der udtrykkelig er anført i dokumentet. Anførelser heraf skal være baseret på de skibstyper, som den oprindelige verifikation er baseret på. Der kan kun tilføjes andre skibstyper, når det er verificeret, at rederiet er i stand til at opfylde de krav i koden, som gælder for sådanne skibstyper. I denne forbindelse forstås ved skibstyper de typer, der er anført i konventionens regel IX/1. |
| --- | --- |

13.3.

Overensstemmelsesdokumentet er kun gyldigt for de skibstyper, der udtrykkelig er anført i dokumentet. Anførelser heraf skal være baseret på de skibstyper, som den oprindelige verifikation er baseret på. Der kan kun tilføjes andre skibstyper, når det er verificeret, at rederiet er i stand til at opfylde de krav i koden, som gælder for sådanne skibstyper. I denne forbindelse forstås ved skibstyper de typer, der er anført i konventionens regel IX/1.

| 13.4. | Hvert år, tidligst tre måneder før og senest tre måneder efter overensstemmelsesdokumentets årsdag, skal dokumentets gyldighed verificeres af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller, på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering. |
| --- | --- |

13.4.

Hvert år, tidligst tre måneder før og senest tre måneder efter overensstemmelsesdokumentets årsdag, skal dokumentets gyldighed verificeres af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller, på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering.

| 13.5. | Overensstemmelsesdokumentet inddrages af administrationen eller, på anmodning fra administrationen, af den kontraherende regering, der har udstedt det, hvis der ikke anmodes om den årlige verifikation, som kræves i punkt 13.4, eller hvis der er bevis for grov afvigelse fra kodens krav. |
| --- | --- |

13.5.

Overensstemmelsesdokumentet inddrages af administrationen eller, på anmodning fra administrationen, af den kontraherende regering, der har udstedt det, hvis der ikke anmodes om den årlige verifikation, som kræves i punkt 13.4, eller hvis der er bevis for grov afvigelse fra kodens krav.

| 13.5.1. | Inddrages overensstemmelsesdokumentet, inddrages også alle dertil knyttede certifikater for sikker skibsdrift og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift. |
| --- | --- |

13.5.1.

Inddrages overensstemmelsesdokumentet, inddrages også alle dertil knyttede certifikater for sikker skibsdrift og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift.

| 13.6. | Der skal om bord findes en kopi af overensstemmelsesdokumentet, som skibsføreren på anmodning kan fremlægge til kontrol af administrationen eller af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller til det kontrolformål, som er omhandlet i konventionens regel IX/6.2. Kopien behøver ikke at være bekræftet. |
| --- | --- |

13.6.

Der skal om bord findes en kopi af overensstemmelsesdokumentet, som skibsføreren på anmodning kan fremlægge til kontrol af administrationen eller af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller til det kontrolformål, som er omhandlet i konventionens regel IX/6.2. Kopien behøver ikke at være bekræftet.

| 13.7. | Certifikatet for sikker skibsdrift skal udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, for et skib for et tidsrum på højst fem år. Certifikatet for sikker skibsdrift udstedes efter verifikation af, at rederiet og dets skibsledelse arbejder i overensstemmelse med det godkendte sikkerhedsstyringssystem. Et sådant certifikat skal accepteres som bevis på, at skibet opfylder kodens krav. |
| --- | --- |

13.7.

Certifikatet for sikker skibsdrift skal udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, for et skib for et tidsrum på højst fem år. Certifikatet for sikker skibsdrift udstedes efter verifikation af, at rederiet og dets skibsledelse arbejder i overensstemmelse med det godkendte sikkerhedsstyringssystem. Et sådant certifikat skal accepteres som bevis på, at skibet opfylder kodens krav.

| 13.8. | Gyldigheden af certifikatet for sikker skibsdrift verificeres af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, mindst én gang i gyldighedsperioden. Foretages der kun én verifikation i gyldighedsperioden, og er gyldighedsperioden på fem år, foretages verifikationen mellem certifikatets anden og tredje årsdag. |
| --- | --- |

13.8.

Gyldigheden af certifikatet for sikker skibsdrift verificeres af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, mindst én gang i gyldighedsperioden. Foretages der kun én verifikation i gyldighedsperioden, og er gyldighedsperioden på fem år, foretages verifikationen mellem certifikatets anden og tredje årsdag.

| 13.9. | Ud over det i punkt 13.5.1 nævnte tilfælde inddrages overensstemmelsesdokumentet af administrationen eller, på anmodning fra administrationen, af den kontraherende regering, der har udstedt det, hvis der ikke anmodes om den verifikation, som kræves i punkt 13.8, eller hvis der er bevis for grov afvigelse fra kodens krav. |
| --- | --- |

13.9.

Ud over det i punkt 13.5.1 nævnte tilfælde inddrages overensstemmelsesdokumentet af administrationen eller, på anmodning fra administrationen, af den kontraherende regering, der har udstedt det, hvis der ikke anmodes om den verifikation, som kræves i punkt 13.8, eller hvis der er bevis for grov afvigelse fra kodens krav.

| 13.10. | Uanset bestemmelserne i punkt 13.2 og 13.7 gælder det, at når fornyelsesverifikationen af et overensstemmelsesdokument eller certifikat for sikker skibsdrift er afsluttet mindre end tre måneder inden det pågældende dokuments udløbsdato, bliver det nye dokument gyldigt fra datoen for afslutning af fornyelsesverifikationen frem til en dato, der ligger højst fem år efter det gamle dokuments udløbsdato. |
| --- | --- |

13.10.

Uanset bestemmelserne i punkt 13.2 og 13.7 gælder det, at når fornyelsesverifikationen af et overensstemmelsesdokument eller certifikat for sikker skibsdrift er afsluttet mindre end tre måneder inden det pågældende dokuments udløbsdato, bliver det nye dokument gyldigt fra datoen for afslutning af fornyelsesverifikationen frem til en dato, der ligger højst fem år efter det gamle dokuments udløbsdato.

| 13.11. | Hvis fornyelsesverifikationen af et overensstemmelsesdokument eller certifikat for sikker skibsdrift er afsluttet mere end tre måneder inden det pågældende dokuments udløbsdato, bliver det nye dokument gyldigt fra datoen for afslutning af fornyelsesverifikationen for en periode på højst fem år regnet fra denne dato. |
| --- | --- |

13.11.

Hvis fornyelsesverifikationen af et overensstemmelsesdokument eller certifikat for sikker skibsdrift er afsluttet mere end tre måneder inden det pågældende dokuments udløbsdato, bliver det nye dokument gyldigt fra datoen for afslutning af fornyelsesverifikationen for en periode på højst fem år regnet fra denne dato.

14.   Midlertidig certificering

| 14.1. | For at lette gennemførelsen af denne kode i begyndelsen kan der udstedes et midlertidigt overensstemmelsesdokument, hvis






  1. | et rederi er nyetableret, eller |
| --- | --- | --- |

14.1.

For at lette gennemførelsen af denne kode i begyndelsen kan der udstedes et midlertidigt overensstemmelsesdokument, hvis

1.

et rederi er nyetableret, eller

| 2. | der skal tilføjes nye skibstyper til et gyldigt overensstemmelsesdokument, efter at det er verificeret, at rederiet har et sikkerhedsstyringssystem, der opfylder forskrifterne i punkt 1.2.3, forudsat at rederiet fremlægger planer om at indføre et sikkerhedsstyringssystem, der opfylder samtlige krav i denne kode, inden for det midlertidige overensstemmelsesdokuments gyldighedsperiode. Et sådant midlertidigt overensstemmelsesdokument udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, for et tidsrum på højst et år. Der skal om bord findes en kopi af det midlertidige overensstemmelsesdokument, som skibsføreren på anmodning kan fremlægge til kontrol af administrationen eller af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller til det kontrolformål, som er omhandlet i konventionens regel IX/6.2. Kopien behøver ikke at være bekræftet. |
| --- | --- |

2.

der skal tilføjes nye skibstyper til et gyldigt overensstemmelsesdokument, efter at det er verificeret, at rederiet har et sikkerhedsstyringssystem, der opfylder forskrifterne i punkt 1.2.3, forudsat at rederiet fremlægger planer om at indføre et sikkerhedsstyringssystem, der opfylder samtlige krav i denne kode, inden for det midlertidige overensstemmelsesdokuments gyldighedsperiode. Et sådant midlertidigt overensstemmelsesdokument udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, for et tidsrum på højst et år. Der skal om bord findes en kopi af det midlertidige overensstemmelsesdokument, som skibsføreren på anmodning kan fremlægge til kontrol af administrationen eller af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller til det kontrolformål, som er omhandlet i konventionens regel IX/6.2. Kopien behøver ikke at være bekræftet.

| 14.2. | Der kan udstedes midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift






  1. | til nye skibe ved afleveringen |
| --- | --- | --- |

14.2.

Der kan udstedes midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift

1.

til nye skibe ved afleveringen

| 2. | når et rederi overtager ansvaret for driften af et skib, der er nyt for rederiet, og |
| --- | --- |

2.

når et rederi overtager ansvaret for driften af et skib, der er nyt for rederiet, og

| 3. | når et skib skifter flag. |
| --- | --- |

3.

når et skib skifter flag.

Et sådant midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift udstedes af administrationen, af en organisation, som administrationen har anerkendt, eller på anmodning fra administrationen, af en anden kontraherende regering, for et tidsrum på højst 6 måneder.

| 14.3. | I særlige tilfælde kan en administration eller, på anmodning fra administrationen, en anden kontraherende regering forlænge gyldigheden af et midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift for et tidsrum på højst 6 måneder, regnet fra udløbsdatoen. |
| --- | --- |

14.3.

I særlige tilfælde kan en administration eller, på anmodning fra administrationen, en anden kontraherende regering forlænge gyldigheden af et midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift for et tidsrum på højst 6 måneder, regnet fra udløbsdatoen.

| 14.4. | Der kan udstedes midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift efter verifikation af:






  1. | at overensstemmelsesdokumentet eller det midlertidige overensstemmelsesdokument er relevant for det pågældende skib |
| --- | --- | --- |

14.4.

Der kan udstedes midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift efter verifikation af:

1.

at overensstemmelsesdokumentet eller det midlertidige overensstemmelsesdokument er relevant for det pågældende skib

| 2. | at rederiets sikkerhedsstyringssystem for det pågældende skib indeholder denne kodes centrale elementer og er blevet vurderet ved audit med henblik på udstedelse af overensstemmelsesdokumentet eller demonstreret med henblik på udstedelse af det midlertidige overensstemmelsesdokument |
| --- | --- |

2.

at rederiets sikkerhedsstyringssystem for det pågældende skib indeholder denne kodes centrale elementer og er blevet vurderet ved audit med henblik på udstedelse af overensstemmelsesdokumentet eller demonstreret med henblik på udstedelse af det midlertidige overensstemmelsesdokument

| 3. | at rederiet har planlagt audit af skibet inden for tre måneder |
| --- | --- |

3.

at rederiet har planlagt audit af skibet inden for tre måneder

| 4. | at skibsføreren og officererne er fortrolige med sikkerhedsstyringssystemet og de planlagte gennemførelsesordninger |
| --- | --- |

4.

at skibsføreren og officererne er fortrolige med sikkerhedsstyringssystemet og de planlagte gennemførelsesordninger

| 5. | at instruktioner, der betragtes som essentielle, er blevet givet før afsejling, og |
| --- | --- |

5.

at instruktioner, der betragtes som essentielle, er blevet givet før afsejling, og

| 6. | at de relevante oplysninger om sikkerhedsstyringssystemet er blevet givet på et eller flere arbejdssprog, som skibets personel forstår. |
| --- | --- |

6.

at de relevante oplysninger om sikkerhedsstyringssystemet er blevet givet på et eller flere arbejdssprog, som skibets personel forstår.

15.   Verifikation

| 15.1. | Al verifikation i henhold til forskrifterne i denne kode foretages efter procedurer, der er acceptable for administrationen, idet der tages højde for retningslinjer udarbejdet af organisationen (1). |
| --- | --- |

15.1.

Al verifikation i henhold til forskrifterne i denne kode foretages efter procedurer, der er acceptable for administrationen, idet der tages højde for retningslinjer udarbejdet af organisationen (1).

16.   Udformning af certifikater

| 16.1. | Overensstemmelsesdokumenter, certifikater for sikker skibsdrift, midlertidige overensstemmelsesdokumenter og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift udformes i overensstemmelse med modellerne i tillægget. Hvis de ikke er enten på engelsk eller fransk, skal der desuden være en oversættelse til et af disse sprog. |
| --- | --- |

16.1.

Overensstemmelsesdokumenter, certifikater for sikker skibsdrift, midlertidige overensstemmelsesdokumenter og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift udformes i overensstemmelse med modellerne i tillægget. Hvis de ikke er enten på engelsk eller fransk, skal der desuden være en oversættelse til et af disse sprog.

| 16.2. | I tilslutning til kravene i punkt 13.3 kan skibstyperne på overensstemmelsesdokumentet og det midlertidige overensstemmelsesdokument være påtegnet med eventuelle begrænsninger for skibets drift, som måtte indgå i sikkerhedsstyringssystemet. |
| --- | --- |

16.2.

I tilslutning til kravene i punkt 13.3 kan skibstyperne på overensstemmelsesdokumentet og det midlertidige overensstemmelsesdokument være påtegnet med eventuelle begrænsninger for skibets drift, som måtte indgå i sikkerhedsstyringssystemet.

---

(1)  Der henvises til retningslinjerne for administrationernes gennemførelse af International Safety Management-koden (ISM-koden), som er vedtaget ved organisationens resolution A.913 (22).

Tillæg

Formularer for overensstemmelsesdokumenter, certifikater for sikker skibsdrift, midlertidige overensstemmelsesdokumenter og midlertidige certifikater for sikker skibsdrift

OVERENSSTEMMELSESDOKUMENT

(Officielt stempel)(Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til

DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN med senere ændringer

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Rederiets navn og adresse:

...

...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

DET ATTESTERES HERVED, AT rederiets sikkerhedsstyringssystem er blevet auditeret, og at det opfylder kravene i den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening (ISM-koden) for følgende skibstyper (det ikke gældende overstreges):

| | Passagerskib |
| --- | --- |

Passagerskib

| | Højhastighedspassagerfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedspassagerfartøj

| | Højhastighedslastfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedslastfartøj

| | Bulkskib |
| --- | --- |

Bulkskib

| | Olietankskib |
| --- | --- |

Olietankskib

| | Kemikalietankskib |
| --- | --- |

Kemikalietankskib

| | Gastankskib |
| --- | --- |

Gastankskib

| | MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) |
| --- | --- |

MODU (Mobile Offshore Drilling Unit)

| | Andet lastskib |
| --- | --- |

Andet lastskib

Dette overensstemmelsesdokument er gyldigt indtil den ........., med forbehold af periodisk verifikation.

Udstedt i ...

(sted)

Dato: ...

...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

Certifikat nr.

BEKRÆFTELSE AF ÅRLIG VERIFIKATION

DET ATTESTERES HERVED, AT man ved den periodiske verifikation i henhold til regel IX/6.1 i konventionen og punkt 13.4 i ISM-koden har konstateret, at sikkerhedsstyringssystemet er i overensstemmelse med kravene i ISM-koden.

| FØRSTE ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| --- | --- |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| ANDEN ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| TREDJE ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| FJERDE ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |

FØRSTE ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

ANDEN ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

TREDJE ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

FJERDE ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

CERTIFIKAT FOR SIKKER SKIBSDRIFT

(Officielt stempel) (Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til

DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN med senere ændringer

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Skibets navn: ...

Kendetegn (tal eller bogstaver): ...

Registreringshavn: ...

Skibstype (1): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Rederiets navn og adresse: ...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

DET ATTESTERES HERVED, AT skibets sikkerhedsstyringssystem er blevet auditeret, og at det opfylder kravene i den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening (ISM-koden), efter at det er verificeret, at rederiets overensstemmelsesdokument gælder for denne skibstype.

Dette certifikat for sikker skibsdrift er gyldigt indtil den ........., med forbehold af periodisk verifikation og af overensstemmelsesdokumentets fortsatte gyldighed.

Udstedt i: ...

(sted)

Dato ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

Certifikat nr.

BEKRÆFTELSE AF MELLEMLIGGENDE VERIFIKATION OG YDERLIGERE VERIFIKATION (HVIS PÅKRÆVET)

DET ATTESTERES HERVED, AT man ved den periodiske verifikation i henhold til regel IX/6.1 i konventionen og punkt 13.8 i ISM-koden har konstateret, at sikkerhedsstyringssystemet er i overensstemmelse med kravene i ISM-koden.

| MELLEMLIGGENDE VERIFIKATION (udføres mellem anden og tredje årsdag) | Underskrift: ... |
| --- | --- |
| (autoriseret person) |
| Sted: ... |
| Dato: ... |
| YDERLIGERE VERIFIKATION (2) | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| YDERLIGERE VERIFIKATION (2) | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| YDERLIGERE VERIFIKATION (2) | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |

MELLEMLIGGENDE VERIFIKATION (udføres mellem anden og tredje årsdag)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

YDERLIGERE VERIFIKATION (2)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

YDERLIGERE VERIFIKATION (2)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

YDERLIGERE VERIFIKATION (2)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

MIDLERTIDIGT OVERENSSTEMMELSESDOKUMENT

(Officielt stempel)(Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til

DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN med senere ændringer

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Rederiets navn og adresse: ...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

DET ATTESTERES HERVED, AT rederiets sikkerhedsstyringssystem er anerkendt som værende i overensstemmelse med kravene i punkt 1.2.3 i den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening (ISM-koden) for følgende skibstyper (det ikke gældende overstreges):

| | Passagerskib |
| --- | --- |

Passagerskib

| | Højhastighedspassagerfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedspassagerfartøj

| | Højhastighedslastfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedslastfartøj

| | Bulkskib |
| --- | --- |

Bulkskib

| | Olietankskib |
| --- | --- |

Olietankskib

| | Kemikalietankskib |
| --- | --- |

Kemikalietankskib

| | Gastankskib |
| --- | --- |

Gastankskib

| | MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) |
| --- | --- |

MODU (Mobile Offshore Drilling Unit)

| | Andet lastskib |
| --- | --- |

Andet lastskib

Dette midlertidige overensstemmelsesdokument er gyldigt indtil:

Udstedt i: ...

(sted)

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

MIDLERTIDIGT CERTIFIKAT FOR SIKKER SKIBSDRIFT

(Officielt stempel)(Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN med senere ændringer

af administrationen i

...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Skibets navn: ...

Kendetegn (tal eller bogstaver): ...

Registreringshavn: ...

Skibstype (3): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Rederiets navn og adresse: ...

...

(se punkt 1.1.2 i ISM-koden)

DET ATTESTERES HERVED, AT kravene i punkt 14.4 i ISM-koden er opfyldt, og at rederiets overensstemmelsesdokument/midlertidige overensstemmelsesdokument (4) gælder for denne skibstype.

Dette midlertidige certifikat for sikker skibsdrift er gyldigt indtil den ...

med forbehold af overensstemmelsesdokumentets/det midlertidige overensstemmelsesdokuments (4) fortsatte gyldighed.

Udstedt i: ...

(sted)

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

Certifikat nr.

Gyldigheden af dette midlertidige certifikat for sikker skibsdrift forlænges indtil den ...

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

---

(1)  Indføj et af følgende: passagerskib, højhastighedspassagerfartøj, højhastighedslastfartøj, bulkskib, olietankskib, kemikalietankskib, gastankskib, MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) eller andet lastskib.

(2)  Hvis relevant. Der henvises til punkt 3.4.1 i retningslinjerne for administrationernes gennemførelse af International Safety Management-koden (ISM-koden) (resolution A.913 (22)).

(3)  Indføj et af følgende: passagerskib, højhastighedspassagerfartøj, højhastighedslastfartøj, bulkskib, olietankskib, kemikalietankskib, gastankskib, MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) eller andet lastskib.

(4)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG II

BESTEMMELSER VEDRØRENDE ADMINISTRATIONERNES GENNEMFØRELSE AF DEN INTERNATIONALE KODE FOR SIKKER SKIBSDRIFT (ISM-KODEN)

| Del A | Almindelige bestemmelser |
| --- | --- |

Del A

| Del B | Certificering og standarder |
| --- | --- |

Del B

| 2. | Certificeringsproces |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ledelsesstandard |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kompetencekrav |
| --- | --- |

4.

| 5. | Udformning af overensstemmelsesdokumenter og certifikat for sikker skibsdrift |
| --- | --- |

5.

DEL A — ALMINDELIGE BESTEMMELSER

| 1.1. | Ved udførelse af verifikations- og certificeringsarbejde i medfør af ISM-kodens bestemmelser for skibe, der er omfattet af forordningen, skal medlemsstaterne opfylde de i del B fastsatte krav og standarder. |
| --- | --- |

1.1.

Ved udførelse af verifikations- og certificeringsarbejde i medfør af ISM-kodens bestemmelser for skibe, der er omfattet af forordningen, skal medlemsstaterne opfylde de i del B fastsatte krav og standarder.

| 1.2. | Endvidere skal medlemsstaterne tage behørigt hensyn til bestemmelserne i de reviderede retningslinjer for administrationernes gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift (ISM-koden) som vedtaget ved IMO-resolution A.913 (22) af 29. november 2001, for så vidt som de ikke er indeholdt i del B. |
| --- | --- |

1.2.

Endvidere skal medlemsstaterne tage behørigt hensyn til bestemmelserne i de reviderede retningslinjer for administrationernes gennemførelse af den internationale kode for sikker skibsdrift (ISM-koden) som vedtaget ved IMO-resolution A.913 (22) af 29. november 2001, for så vidt som de ikke er indeholdt i del B.

DEL B — CERTIFICERING OG STANDARDER

2.   Certificeringsproces

| 2.1. | Certificeringsprocessen for udstedelse af et overensstemmelsesdokument til et rederi og et certifikat for sikker skibsdrift til hvert skib forløber under hensyntagen til følgende bestemmelser. |
| --- | --- |

2.1.

Certificeringsprocessen for udstedelse af et overensstemmelsesdokument til et rederi og et certifikat for sikker skibsdrift til hvert skib forløber under hensyntagen til følgende bestemmelser.

| 2.2. | Certificeringsprocessen omfatter normalt følgende trin:






  1. | første verifikation |
| --- | --- | --- |

2.2.

Certificeringsprocessen omfatter normalt følgende trin:

1.

første verifikation

| 2. | årlig eller mellemliggende verifikation |
| --- | --- |

2.

årlig eller mellemliggende verifikation

| 3. | fornyelsesverifikation og |
| --- | --- |

3.

fornyelsesverifikation og

| 4. | supplerende syn. |
| --- | --- |

4.

supplerende syn.

Disse verifikationer udføres på rederiets anmodning til administrationen eller til den anerkendte organisation, som handler på administrationens vegne.

| 2.3. | Verifikationen inkluderer en sikkerhedsstyringsaudit. |
| --- | --- |

2.3.

Verifikationen inkluderer en sikkerhedsstyringsaudit.

| 2.4. | Til at udføre auditten udpeges der en ledende auditansvarlig og, om nødvendigt, et auditteam. |
| --- | --- |

2.4.

Til at udføre auditten udpeges der en ledende auditansvarlig og, om nødvendigt, et auditteam.

| 2.5. | Den udpegede ledende auditansvarlige samarbejder med rederiet og udarbejder en auditplan. |
| --- | --- |

2.5.

Den udpegede ledende auditansvarlige samarbejder med rederiet og udarbejder en auditplan.

| 2.6. | Der udarbejdes en auditrapport under ledelse af den ledende auditansvarlige, som har ansvaret for, at rapporten er nøjagtig og fuldstændig. |
| --- | --- |

2.6.

Der udarbejdes en auditrapport under ledelse af den ledende auditansvarlige, som har ansvaret for, at rapporten er nøjagtig og fuldstændig.

| 2.7. | Auditrapporten skal indeholde auditplanen, teammedlemmernes navne, datoer, rederiets navn, eksemplarer af bemærkninger og afvigelser samt bemærkninger om sikkerhedsstyringssystemets effektivitet i forhold til formålet. |
| --- | --- |

2.7.

Auditrapporten skal indeholde auditplanen, teammedlemmernes navne, datoer, rederiets navn, eksemplarer af bemærkninger og afvigelser samt bemærkninger om sikkerhedsstyringssystemets effektivitet i forhold til formålet.

3.   Ledelsesstandard

| 3.1. | De auditører eller det auditteam, som forestår verifikation af overensstemmelsen med ISM-koden, har kompetence hvad angår:






  1. | at sikre overholdelse af regler og bestemmelser, inklusive udstedelse af sønæringsbeviser for søfarende, på hver skibstype, der drives af rederiet |
| --- | --- | --- |

3.1.

De auditører eller det auditteam, som forestår verifikation af overensstemmelsen med ISM-koden, har kompetence hvad angår:

1.

at sikre overholdelse af regler og bestemmelser, inklusive udstedelse af sønæringsbeviser for søfarende, på hver skibstype, der drives af rederiet

| 2. | godkendelses-, overvågnings- og certificeringsaktiviteter, der er relevante for søfartsbeviser |
| --- | --- |

2.

godkendelses-, overvågnings- og certificeringsaktiviteter, der er relevante for søfartsbeviser

| 3. | de rammer, der skal tages hensyn til i henhold til SMS, som krævet af ISM-koden, og |
| --- | --- |

3.

de rammer, der skal tages hensyn til i henhold til SMS, som krævet af ISM-koden, og

| 4. | praktisk erfaring med skibsdrift. |
| --- | --- |

4.

praktisk erfaring med skibsdrift.

| 3.2. | Når det verificeres, at bestemmelserne i ISM-koden overholdes, må det sikres, at personel, der tjener som konsulenter, er uafhængigt af personel, der udfører certificeringen, og omvendt. |
| --- | --- |

3.2.

Når det verificeres, at bestemmelserne i ISM-koden overholdes, må det sikres, at personel, der tjener som konsulenter, er uafhængigt af personel, der udfører certificeringen, og omvendt.

4.   Kompetencekrav

| 4.1. | Grundlæggende kompetence for at udføre verifikation |
| --- | --- |

4.1.

Grundlæggende kompetence for at udføre verifikation

| 4.1.1. | Personel, der deltager i verifikation af, at ISM-kodens krav overholdes, skal opfylde minimumskravene til inspektører i henhold til punkt 2 i bilag VII til direktiv 95/21/EF. |
| --- | --- |

4.1.1.

Personel, der deltager i verifikation af, at ISM-kodens krav overholdes, skal opfylde minimumskravene til inspektører i henhold til punkt 2 i bilag VII til direktiv 95/21/EF.

| 4.1.2. | De skal have gennemgået uddannelse, der sikrer tilstrækkelig kompetence og færdigheder til at udføre verifikation af, at ISM-kodens krav er overholdt, navnlig hvad angår:






  a) | viden om og forståelse af ISM-koden |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

De skal have gennemgået uddannelse, der sikrer tilstrækkelig kompetence og færdigheder til at udføre verifikation af, at ISM-kodens krav er overholdt, navnlig hvad angår:

a)

viden om og forståelse af ISM-koden

| b) | obligatoriske regler og bestemmelser |
| --- | --- |

b)

obligatoriske regler og bestemmelser

| c) | den ramme, ISM-koden kræver, at rederiet skal tage hensyn til |
| --- | --- |

c)

den ramme, ISM-koden kræver, at rederiet skal tage hensyn til

| d) | vurderingsteknikker, dvs. undersøgelses-, udspørgnings-, evaluerings- og rapportskrivningsteknikker |
| --- | --- |

d)

vurderingsteknikker, dvs. undersøgelses-, udspørgnings-, evaluerings- og rapportskrivningsteknikker

| e) | tekniske eller driftsmæssige aspekter af sikkerhedsstyring |
| --- | --- |

e)

tekniske eller driftsmæssige aspekter af sikkerhedsstyring

| f) | grundlæggende kendskab til skibsfart og til operationer om bord og |
| --- | --- |

f)

grundlæggende kendskab til skibsfart og til operationer om bord og

| g) | deltagelse i mindst én søfartsrelateret audit af et sikkerhedsstyringssystem. |
| --- | --- |

g)

deltagelse i mindst én søfartsrelateret audit af et sikkerhedsstyringssystem.

| 4.2. | Kompetence med henblik på første verifikation og fornyelsesverifikation |
| --- | --- |

4.2.

Kompetence med henblik på første verifikation og fornyelsesverifikation

| 4.2.1. | For til fulde at kunne vurdere, om rederiet eller hver skibstype opfylder kravene i ISM-koden, skal personel, som skal udføre første verifikation og verifikation med henblik på fornyelse af et overensstemmelsesdokument og et certifikat for sikker skibsdrift, ud over ovennævnte grundlæggende kompetence yderligere have kompetence til:






  a) | at fastslå, om sikkerhedsstyringssystemets (SMS) elementer er i overensstemmelse med kravene i ISM-koden |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

For til fulde at kunne vurdere, om rederiet eller hver skibstype opfylder kravene i ISM-koden, skal personel, som skal udføre første verifikation og verifikation med henblik på fornyelse af et overensstemmelsesdokument og et certifikat for sikker skibsdrift, ud over ovennævnte grundlæggende kompetence yderligere have kompetence til:

a)

at fastslå, om sikkerhedsstyringssystemets (SMS) elementer er i overensstemmelse med kravene i ISM-koden

| b) | ud fra dokumentation fra lovfæstede syn og klassifikationssyn at fastslå, om rederiets eller hver skibstypes SMS er tilstrækkeligt effektivt til at sikre overholdelse af regler og bestemmelser |
| --- | --- |

b)

ud fra dokumentation fra lovfæstede syn og klassifikationssyn at fastslå, om rederiets eller hver skibstypes SMS er tilstrækkeligt effektivt til at sikre overholdelse af regler og bestemmelser

| c) | at vurdere, hvor effektivt SMS er til at sikre overholdelse af andre regler og bestemmelser, som ikke er omfattet af ovennævnte dokumenter, og til at muliggøre verifikation af, at disse regler og bestemmelser overholdes, og |
| --- | --- |

c)

at vurdere, hvor effektivt SMS er til at sikre overholdelse af andre regler og bestemmelser, som ikke er omfattet af ovennævnte dokumenter, og til at muliggøre verifikation af, at disse regler og bestemmelser overholdes, og

| d) | at vurdere, om der er taget hensyn til sikker praksis som anbefalet af IMO, administrationer, klassifikationsselskaber og søfartserhvervsorganisationer. |
| --- | --- |

d)

at vurdere, om der er taget hensyn til sikker praksis som anbefalet af IMO, administrationer, klassifikationsselskaber og søfartserhvervsorganisationer.

| 4.2.2. | Denne kompetence kan opfyldes af team, som i fællesskab besidder den samlede krævede kompetence. |
| --- | --- |

4.2.2.

Denne kompetence kan opfyldes af team, som i fællesskab besidder den samlede krævede kompetence.

5.   Udformning af overensstemmelsesdokumenter og certifikat for sikker skibsdrift

Når skibe kun sejler i én medlemsstat, kan medlemsstaterne enten benytte formularerne i ISM-koden eller udforme overensstemmelsesdokument, certifikat for sikker skibsdrift, midlertidigt overensstemmelsesdokument og midlertidigt certifikat for sikker skibsdrift som vist i det følgende.

I tilfælde af dispensation i henhold til artikel 7, stk. 1, og eventuelt artikel 7, stk. 2, skal det udstedte certifikat være forskelligt fra det certifikat, der henvises til ovenfor, det skal tydeligt anføres, at der er givet dispensation i henhold til artikel 7, stk. 1, og eventuelt artikel 7, stk. 2, i denne forordning, og de gældende operative begrænsninger skal medtages på certifikatet.

OVERENSSTEMMELSESDOKUMENT

(Officielt stempel) (Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til (DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN, med senere ændringer, og) (1) forordning (EF) nr. 336/2006 om gennemførelse af ISM-koden i EU

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Rederiets navn og adresse: ...

(se punkt 1.1.2 i Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 336/2006)

DET ATTESTERES HERVED, AT rederiets sikkerhedsstyringssystem er blevet auditeret, og at det opfylder kravene i den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening (ISM-koden) for følgende skibstyper (det ikke gældende overstreges):

| | Passagerskib |
| --- | --- |

Passagerskib

| | Højhastighedspassagerfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedspassagerfartøj

| | Højhastighedslastfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedslastfartøj

| | Bulkskib |
| --- | --- |

Bulkskib

| | Olietankskib |
| --- | --- |

Olietankskib

| | Kemikalietankskib |
| --- | --- |

Kemikalietankskib

| | Gastankskib |
| --- | --- |

Gastankskib

| | MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) |
| --- | --- |

MODU (Mobile Offshore Drilling Unit)

| | Andet lastskib |
| --- | --- |

Andet lastskib

| | Ro-ro-passagerfærge |
| --- | --- |

Ro-ro-passagerfærge

Dette overensstemmelsesdokument er gyldigt indtil den ........., med forbehold af periodisk verifikation.

Udstedt i: ...

(sted)

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

Certifikat nr.

BEKRÆFTELSE AF ÅRLIG VERIFIKATION

DET ATTESTERES HERVED, AT man ved den periodiske verifikation i henhold til (regel IX/6.1 i konventionen og punkt 13.4 i ISM-koden og) (2) artikel 6 i forordning (EF) nr. 336/2006 om gennemførelse af ISM-koden i EU har konstateret, at sikkerhedsstyringssystemet er i overensstemmelse med kravene i ISM-koden.

| FØRSTE ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| --- | --- |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| ANDEN ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| TREDJE ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| FJERDE ÅRLIGE VERIFIKATION | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |

FØRSTE ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

ANDEN ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

TREDJE ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

FJERDE ÅRLIGE VERIFIKATION

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

CERTIFIKAT FOR SIKKER SKIBSDRIFT

(Officielt stempel) (Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til (DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN, med senere ændringer og) (3) forordning (EF) nr. 336/2006 om gennemførelse af ISM-koden i EU

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Skibets navn: ...

Kendetegn (tal eller bogstaver): ...

Registreringshavn: ...

Skibstype (4): ...

Bruttotonnage: ...

IMO-nummer: ...

Rederiets navn og adresse: ...

(se punkt 1.1.2 i Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 336/2006)

DET ATTESTERES HERVED, AT skibets sikkerhedsstyringssystem er blevet auditeret, og at det opfylder kravene i den internationale kode for sikker drift af skibe og forebyggelse af forurening (ISM-koden), efter at det er verificeret, at rederiets overensstemmelsesdokument gælder for denne skibstype.

Dette certifikat for sikker skibsdrift er gyldigt indtil den ........., med forbehold af periodisk verifikation og af overensstemmelsesdokumentets fortsatte gyldighed.

Udstedt i: ...

(sted)

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

Certifikat nr.

BEKRÆFTELSE AF PERIODISK VERIFIKATION OG YDERLIGERE VERIFIKATION (HVIS PÅKRÆVET)

DET ATTESTERES HERVED, AT man ved den periodiske verifikation i henhold til (regel IX/6.1 i konventionen og punkt 13.8 i ISM-koden og) (5) artikel 6 i forordning (EF) nr. 336/2006 om gennemførelsen af ISM-koden i EU har konstateret, at sikkerhedsstyringssystemet er i overensstemmelse med kravene i ISM-koden.

| MELLEMLIGGENDE VERIFIKATION (udføres mellem anden og tredje årsdag) | Underskrift: ... |
| --- | --- |
| (autoriseret person) |
| Sted: ... |
| Dato: ... |
| YDERLIGERE VERIFIKATION (6) | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| YDERLIGERE VERIFIKATION (6) | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |
| YDERLIGERE VERIFIKATION (6) | Underskrift: ... |
| | (autoriseret person) |
| | Sted: ... |
| | Dato: ... |

MELLEMLIGGENDE VERIFIKATION (udføres mellem anden og tredje årsdag)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

YDERLIGERE VERIFIKATION (6)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

YDERLIGERE VERIFIKATION (6)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

YDERLIGERE VERIFIKATION (6)

Underskrift: ...

(autoriseret person)

Sted: ...

Dato: ...

MIDLERTIDIGT OVERENSSTEMMELSESDOKUMENT

(Officielt stempel) (Stat)

Udstedt i henhold til (DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN, med senere ændringer, og) (7) forordning (EF) nr. 336/2006 om gennemførelse af ISM-koden i EU

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Rederiets navn og adresse: ...

(se punkt 1.1.2 i Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 336/2006)

DET ATTESTERES HERVED, AT rederiets sikkerhedsstyringssystem er anerkendt som værende i overensstemmelse med kravene i punkt 1.2.3 i Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 336/2006 for følgende skibstyper (det ikke gældende overstreges):

| | Passagerskib |
| --- | --- |

Passagerskib

| | Højhastighedspassagerfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedspassagerfartøj

| | Højhastighedslastfartøj |
| --- | --- |

Højhastighedslastfartøj

| | Bulkskib |
| --- | --- |

Bulkskib

| | Olietankskib |
| --- | --- |

Olietankskib

| | Kemikalietankskib |
| --- | --- |

Kemikalietankskib

| | Gastankskib |
| --- | --- |

Gastankskib

| | MODU (Mobile Offshore Drilling Unit) |
| --- | --- |

MODU (Mobile Offshore Drilling Unit)

| | Andet lastskib |
| --- | --- |

Andet lastskib

| | Ro-ro-passagerfærge |
| --- | --- |

Ro-ro-passagerfærge

Dette midlertidige overensstemmelsesdokument er gyldigt indtil den ...

Udstedt i: ...

(sted)

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

MIDLERTIDIGT CERTIFIKAT FOR SIKKER SKIBSDRIFT

(Officielt stempel) (Stat)

Certifikat nr.

Udstedt i henhold til (DEN INTERNATIONALE KONVENTION AF 1974 OM SIKKERHED FOR MENNESKELIV PÅ SØEN, med senere ændringer, og) (8) forordning (EF) nr. 336/2006 om gennemførelse af ISM-koden i EU

af administrationen i ...

(land)

af ...

(autoriseret person eller organisation)

Skibets navn: ...

Kendetegn (tal eller bogstaver): ...

Registreringshavn: ...

Skibstype (9): ...

Bruttotonnage:...

IMO-nummer: ...

Rederiets navn og adresse:...

(se punkt 1.1.2 i Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 336/2006)

DET ATTESTERES HERVED, AT kravene i punkt 14.4 i Del A i bilag I til forordning (EF) nr. 336/2006 er opfyldt, og at rederiets overensstemmelsesdokument/midlertidige overensstemmelsesdokument (10) gælder for dette skib.

Dette midlertidige certifikat for sikker skibsdrift er gyldigt indtil den ......... med forbehold af overensstemmelsesdokumentets/det midlertidige overensstemmelsesdokuments (10) fortsatte gyldighed.

Udstedt i: ...

(sted)

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

Certifikat nr.

Gyldigheden af dette midlertidige certifikat for sikker skibsdrift forlænges indtil den:

Dato: ...

(autoriseret person)

(Den udstedende administrations segl eller stempel)

---

(1)  Kan udelades for skibe, der kun sejler i én medlemsstat.

(2)  Kan udelades for skibe, der kun sejler i én medlemsstat.

(3)  Kan udelades for skibe, der kun sejler i én medlemsstat.

(4)  Indføj et af følgende: passagerskib, højhastighedspassagerfartøj, højhastighedslastfartøj, bulkskib, olietankskib, kemikalietankskib, gastankskib, MODU (Mobile Offshore Drilling Unit), andet lastskib eller ro-ro-passagerfærge.

(5)  Kan udelades for skibe, der kun sejler i én medlemsstat.

(6)  Hvis påkrævet. Der henvises til punkt 13.8 i ISM-koden og punkt 3.4.1 i retningslinjerne for administrationernes gennemførelse af International Safety Management-koden (ISM-koden)(resolution A.913 (22)).

(7)  Kan udelades for skibe, der kun sejler i én medlemsstat.

(8)  Kan udelades for skibe, der kun sejler i én medlemsstat.

(9)  Indføj et af følgende: passagerskib, højhastighedspassagerfartøj, højhastighedslastfartøj, bulkskib, olietankskib, kemikalietankskib, gastankskib, MODU (Mobile Offshore Drilling Unit), andet lastskib eller ro-ro-passagerfærge.

(10)  Det ikke gældende overstreges.

---

| 4.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 64/37

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2006/7/EF

af 15. februar 2006

om forvaltning af badevandskvalitet og om ophævelse af direktiv 76/160/EØF

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 8. december 2005, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd har med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse om bæredygtig udvikling peget på en række målsætninger, der skal tjene som generel vejledning for den fremtidige udvikling på prioriterede områder såsom naturressourcer og folkesundhed. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd har med udgangspunkt i Kommissionens meddelelse om bæredygtig udvikling peget på en række målsætninger, der skal tjene som generel vejledning for den fremtidige udvikling på prioriterede områder såsom naturressourcer og folkesundhed.

| (2) | Vand er en sparsom naturressource, hvis kvalitet bør beskyttes, forsvares, forvaltes og behandles som sådan. Navnlig er overfladevand en vedvarende ressource, som kun har begrænset evne til at retablere sig efter negativ påvirkning fra menneskelige aktiviteter. |
| --- | --- |

(2)

Vand er en sparsom naturressource, hvis kvalitet bør beskyttes, forsvares, forvaltes og behandles som sådan. Navnlig er overfladevand en vedvarende ressource, som kun har begrænset evne til at retablere sig efter negativ påvirkning fra menneskelige aktiviteter.

| (3) | Fællesskabets politik på miljøområdet bør tage sigte på et højt beskyttelsesniveau og bidrage til forfølgelse af målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten og beskyttelse af menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(3)

Fællesskabets politik på miljøområdet bør tage sigte på et højt beskyttelsesniveau og bidrage til forfølgelse af målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten og beskyttelse af menneskers sundhed.

| (4) | I december 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udarbejdelse af en ny badevandspolitik og indledte i den forbindelse en omfattende høring af alle berørte parter. Det væsentligste resultat af høringen var en generel opbakning til udarbejdelsen af et nyt direktiv baseret på de seneste videnskabelige resultater med fokus på bredere inddragelse af offentligheden. |
| --- | --- |

(4)

I december 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udarbejdelse af en ny badevandspolitik og indledte i den forbindelse en omfattende høring af alle berørte parter. Det væsentligste resultat af høringen var en generel opbakning til udarbejdelsen af et nyt direktiv baseret på de seneste videnskabelige resultater med fokus på bredere inddragelse af offentligheden.

| (5) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (5) indeholder en forpligtelse til at sikre et højt beskyttelsesniveau for badevand, herunder en revision af Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand (6). |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (5) indeholder en forpligtelse til at sikre et højt beskyttelsesniveau for badevand, herunder en revision af Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand (6).

| (6) | I henhold til traktaten skal der ved udarbejdelsen af Fællesskabets politik på miljøområdet bl.a. tages hensyn til de eksisterende videnskabelige og tekniske data. Dette direktiv bør udnytte de videnskabelige resultater til at fastlægge de mest pålidelige indikatorparametre til forudsigelse af mikrobiologiske sundhedsrisici og til at opnå et højt beskyttelsesniveau. Der bør straks foretages yderligere epidemiologiske undersøgelser af de sundhedsrisici, der er forbundet med badning i især ferskvandsområder. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til traktaten skal der ved udarbejdelsen af Fællesskabets politik på miljøområdet bl.a. tages hensyn til de eksisterende videnskabelige og tekniske data. Dette direktiv bør udnytte de videnskabelige resultater til at fastlægge de mest pålidelige indikatorparametre til forudsigelse af mikrobiologiske sundhedsrisici og til at opnå et højt beskyttelsesniveau. Der bør straks foretages yderligere epidemiologiske undersøgelser af de sundhedsrisici, der er forbundet med badning i især ferskvandsområder.

| (7) | For at øge effektiviteten og udnytte ressourcerne mere rationelt bør dette direktiv samordnes tæt med Fællesskabets øvrige vandlovgivning som f.eks. Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (7) og 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (8), samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (9). |
| --- | --- |

(7)

For at øge effektiviteten og udnytte ressourcerne mere rationelt bør dette direktiv samordnes tæt med Fællesskabets øvrige vandlovgivning som f.eks. Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (7) og 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (8), samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (9).

| (8) | De forskellige interessenter bør have passende information om planlagte foranstaltninger og om gennemførelsen heraf. Offentligheden bør have passende og rettidige oplysninger om resultaterne af kontrolovervågningen af badevandskvaliteten og om foranstaltninger til risikohåndtering med henblik på at forebygge sundhedsrisici, navnlig i forbindelse med forudsigelig kortvarig forurening eller unormale forureningssituationer. Der bør anvendes ny teknologi, som gør det muligt for offentligheden at holde sig informeret om badevandet i hele Fællesskabet på en effektiv og sammenlignelig måde. |
| --- | --- |

(8)

De forskellige interessenter bør have passende information om planlagte foranstaltninger og om gennemførelsen heraf. Offentligheden bør have passende og rettidige oplysninger om resultaterne af kontrolovervågningen af badevandskvaliteten og om foranstaltninger til risikohåndtering med henblik på at forebygge sundhedsrisici, navnlig i forbindelse med forudsigelig kortvarig forurening eller unormale forureningssituationer. Der bør anvendes ny teknologi, som gør det muligt for offentligheden at holde sig informeret om badevandet i hele Fællesskabet på en effektiv og sammenlignelig måde.

| (9) | Med henblik på kontrolovervågninger bør der anvendes harmoniserede analysemetoder og ‐fremgangsmåder. For at opnå en realistisk klassificering af badevandet er der behov for observation og kvalitetsvurdering over et længere tidsrum. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på kontrolovervågninger bør der anvendes harmoniserede analysemetoder og ‐fremgangsmåder. For at opnå en realistisk klassificering af badevandet er der behov for observation og kvalitetsvurdering over et længere tidsrum.

| (10) | Overensstemmelse bør være et spørgsmål om passende forvaltningsforanstaltninger og kvalitetssikring, ikke blot et spørgsmål om måling og beregning. En ordning med badevandsprofiler er derfor hensigtsmæssig for at tilvejebringe en bedre risikoforståelse som grundlag for forvaltningsforanstaltninger. Sideløbende bør der lægges særlig vægt på, at kvalitetskravene overholdes, og at der sikres en sammenhængende overgang fra direktiv 76/160/EØF. |
| --- | --- |

(10)

Overensstemmelse bør være et spørgsmål om passende forvaltningsforanstaltninger og kvalitetssikring, ikke blot et spørgsmål om måling og beregning. En ordning med badevandsprofiler er derfor hensigtsmæssig for at tilvejebringe en bedre risikoforståelse som grundlag for forvaltningsforanstaltninger. Sideløbende bør der lægges særlig vægt på, at kvalitetskravene overholdes, og at der sikres en sammenhængende overgang fra direktiv 76/160/EØF.

| (11) | Fællesskabet ratificerede den 17. februar 2005 UNECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen). Dette direktiv bør derfor indeholde bestemmelser om offentlig adgang til oplysninger og om offentlighedens inddragelse i dets gennemførelse for at supplere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (10) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet (11). |
| --- | --- |

(11)

Fællesskabet ratificerede den 17. februar 2005 UNECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århus-konventionen). Dette direktiv bør derfor indeholde bestemmelser om offentlig adgang til oplysninger og om offentlighedens inddragelse i dets gennemførelse for at supplere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (10) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet (11).

| (12) | Målene for dette direktiv, nemlig medlemsstaternes opnåelse, på grundlag af fælles krav, af god badevandskvalitet og et højt beskyttelsesniveau i hele Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(12)

Målene for dette direktiv, nemlig medlemsstaternes opnåelse, på grundlag af fælles krav, af god badevandskvalitet og et højt beskyttelsesniveau i hele Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (13) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12). |
| --- | --- |

(13)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12).

| (14) | En badevandspolitik på fællesskabsplan er fortsat relevant, hvilket viser sig tydeligt ved hver badesæson, idet denne politik beskytter befolkningen mod utilsigtet og kronisk forurening, der skyldes udledninger i eller tæt ved Fællesskabets badeområder. Badevandets kvalitet generelt er blevet forbedret betydeligt, siden direktiv 76/160/EØF trådte i kraft. Nævnte direktiv afspejler imidlertid viden- og erfaringsniveauet i begyndelsen af 1970'erne. Mønstret for anvendelsen af badevand har ændret sig siden da, og det samme er tilfældet med den videnskabelige og tekniske viden. Det direktiv bør således ophæves — |
| --- | --- |

(14)

En badevandspolitik på fællesskabsplan er fortsat relevant, hvilket viser sig tydeligt ved hver badesæson, idet denne politik beskytter befolkningen mod utilsigtet og kronisk forurening, der skyldes udledninger i eller tæt ved Fællesskabets badeområder. Badevandets kvalitet generelt er blevet forbedret betydeligt, siden direktiv 76/160/EØF trådte i kraft. Nævnte direktiv afspejler imidlertid viden- og erfaringsniveauet i begyndelsen af 1970'erne. Mønstret for anvendelsen af badevand har ændret sig siden da, og det samme er tilfældet med den videnskabelige og tekniske viden. Det direktiv bør således ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1.   Dette direktiv indeholder bestemmelser om:

| a) | kontrolovervågning og klassificering af badevandskvalitet |
| --- | --- |

a)

kontrolovervågning og klassificering af badevandskvalitet

| b) | forvaltning af badevandskvalitet og |
| --- | --- |

b)

forvaltning af badevandskvalitet og

| c) | information af offentligheden om badevandskvalitet. |
| --- | --- |

c)

information af offentligheden om badevandskvalitet.

2.   Formålet med dette direktiv er at bevare, beskytte og forbedre miljøkvaliteten og beskytte menneskers sundhed ved at supplere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF.

3.   Dette direktiv finder anvendelse på enhver forekomst af overfladevand, hvor den kompetente myndighed forventer, at et stort antal mennesker bader, og hvor den ikke har udstedt et permanent badeforbud eller hvor badning ikke er permanent frarådet (i det følgende »badevand«). Det finder ikke anvendelse på:

| a) | svømmebassiner og spabade |
| --- | --- |

a)

svømmebassiner og spabade

| b) | afgrænsede vandområder, der er genstand for behandling eller anvendes til terapeutiske formål, og |
| --- | --- |

b)

afgrænsede vandområder, der er genstand for behandling eller anvendes til terapeutiske formål, og

| c) | kunstigt anlagte, afgrænsede vandområder, der er adskilt fra overfladevand og grundvand. |
| --- | --- |

c)

kunstigt anlagte, afgrænsede vandområder, der er adskilt fra overfladevand og grundvand.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv gælder følgende definitioner:

| 1) | Udtrykkene »overfladevand«, »grundvand«, »indvand«, »overgangsvande«, »kystvand« og »vandløbsopland« har samme betydning som i direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

1)

Udtrykkene »overfladevand«, »grundvand«, »indvand«, »overgangsvande«, »kystvand« og »vandløbsopland« har samme betydning som i direktiv 2000/60/EF.

| 2) | »Kompetent myndighed«: den eller de myndigheder, som en medlemsstat har udpeget til at sørge for overholdelse af dette direktivs krav, eller en anden myndighed eller instans, som har fået pålagt denne opgave. |
| --- | --- |

2)

»Kompetent myndighed«: den eller de myndigheder, som en medlemsstat har udpeget til at sørge for overholdelse af dette direktivs krav, eller en anden myndighed eller instans, som har fået pålagt denne opgave.

| 3) | »Permanent«: forbud mod eller frarådelse af badning, der mindst gælder for en hel badesæson. |
| --- | --- |

3)

»Permanent«: forbud mod eller frarådelse af badning, der mindst gælder for en hel badesæson.

| 4) | »Stort antal«: et antal badende, som den kompetente myndighed finder stort, navnlig i betragtning af tidligere tendenser eller af de infrastrukturer eller faciliteter, der stilles til rådighed, eller andre foranstaltninger, som er truffet for at fremme badning. |
| --- | --- |

4)

»Stort antal«: et antal badende, som den kompetente myndighed finder stort, navnlig i betragtning af tidligere tendenser eller af de infrastrukturer eller faciliteter, der stilles til rådighed, eller andre foranstaltninger, som er truffet for at fremme badning.

| 5) | »Forurening«: forekomst af mikrobiologisk kontamination eller andre organismer eller affald, som påvirker badevandskvaliteten og udgør en sundhedsrisiko for de badende, jf. artikel 8 og 9 samt bilag I, kolonne A. |
| --- | --- |

5)

»Forurening«: forekomst af mikrobiologisk kontamination eller andre organismer eller affald, som påvirker badevandskvaliteten og udgør en sundhedsrisiko for de badende, jf. artikel 8 og 9 samt bilag I, kolonne A.

| 6) | »Badesæson«: den periode, i hvilken der kan forventes et stort antal badende. |
| --- | --- |

6)

»Badesæson«: den periode, i hvilken der kan forventes et stort antal badende.

| 7) | »Forvaltningsforanstaltninger«: følgende foranstaltninger, der træffes i forbindelse med badevand:






  a) | opstilling og vedligeholdelse af en badevandsprofil |
| --- | --- | --- |

7)

»Forvaltningsforanstaltninger«: følgende foranstaltninger, der træffes i forbindelse med badevand:

a)

opstilling og vedligeholdelse af en badevandsprofil

| b) | opstilling af en tidsplan for kontrolovervågning |
| --- | --- |

b)

opstilling af en tidsplan for kontrolovervågning

| c) | kontrolovervågning af badevandet |
| --- | --- |

c)

kontrolovervågning af badevandet

| d) | vurdering af badevandets kvalitet |
| --- | --- |

d)

vurdering af badevandets kvalitet

| e) | klassificering af badevandet |
| --- | --- |

e)

klassificering af badevandet

| f) | kortlægning og vurdering af årsager til forurening, der kan indvirke på badevande og bringe de badendes sundhed i fare |
| --- | --- |

f)

kortlægning og vurdering af årsager til forurening, der kan indvirke på badevande og bringe de badendes sundhed i fare

| g) | information af offentligheden |
| --- | --- |

g)

information af offentligheden

| h) | foranstaltninger, der skal forhindre, at badende udsættes for forurening |
| --- | --- |

h)

foranstaltninger, der skal forhindre, at badende udsættes for forurening

| i) | foranstaltninger, der skal mindske risikoen for forurening. |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger, der skal mindske risikoen for forurening.

| 8) | »Kortvarig forurening«: mikrobiologisk kontamination, jf. bilag I, kolonne A, der har klart identificerbare årsager, der normalt ikke forventes at påvirke badevandskvaliteten i mere end ca. 72 timer efter, at badevandskvaliteten først er blevet påvirket, og for hvilken den kompetente myndighed har opstillet procedurer til at forudsige og håndtere en sådan, jf. bilag II. |
| --- | --- |

8)

»Kortvarig forurening«: mikrobiologisk kontamination, jf. bilag I, kolonne A, der har klart identificerbare årsager, der normalt ikke forventes at påvirke badevandskvaliteten i mere end ca. 72 timer efter, at badevandskvaliteten først er blevet påvirket, og for hvilken den kompetente myndighed har opstillet procedurer til at forudsige og håndtere en sådan, jf. bilag II.

| 9) | »Unormal situation«: en begivenhed eller en kombination af begivenheder, der påvirker badevandskvaliteten på den pågældende lokalitet, og som i gennemsnit ikke forventes at forekomme mere end én gang hvert fjerde år. |
| --- | --- |

9)

»Unormal situation«: en begivenhed eller en kombination af begivenheder, der påvirker badevandskvaliteten på den pågældende lokalitet, og som i gennemsnit ikke forventes at forekomme mere end én gang hvert fjerde år.

| 10) | »Datasæt for badevandskvaliteten«: data indsamlet i henhold til artikel 3. |
| --- | --- |

10)

»Datasæt for badevandskvaliteten«: data indsamlet i henhold til artikel 3.

| 11) | »Vurdering af badevandskvaliteten«: evaluering af badevandets kvalitet efter vurderingsmetoden i bilag II. |
| --- | --- |

11)

»Vurdering af badevandskvaliteten«: evaluering af badevandets kvalitet efter vurderingsmetoden i bilag II.

| 12) | »Cyanobakteriel vækst«: akkumulering af cyanobakterier i form af opblomstringer, overfladelag eller skum. |
| --- | --- |

12)

»Cyanobakteriel vækst«: akkumulering af cyanobakterier i form af opblomstringer, overfladelag eller skum.

| 13) | Udtrykket »den berørte offentlighed« har samme betydning som i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (13). |
| --- | --- |

13)

Udtrykket »den berørte offentlighed« har samme betydning som i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (13).

KAPITEL II

BADEVANDS KVALITET OG FORVALTNING

Artikel 3

Kontrolovervågning

1.   Medlemsstaterne udarbejder hvert år en liste over samtlige badevande og fastlægger badesæsonens længde. Dette skal gøres første gang inden begyndelsen af den første badesæson efter den 24. marts 2008.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at parametrene i bilag I, kolonne A, kontrolleres i overensstemmelse med bilag IV.

3.   Kontrolovervågningsstedet er det sted i badevandsområdet:

| a) | hvor der ventes flest badende, eller |
| --- | --- |

a)

hvor der ventes flest badende, eller

| b) | hvor den største forureningsrisiko i henhold til badevandsprofilen forventes. |
| --- | --- |

b)

hvor den største forureningsrisiko i henhold til badevandsprofilen forventes.

4.   For hvert enkelt badevand opstilles der inden hver badesæsons begyndelse en tidsplan for kontrolovervågning, første gang inden begyndelsen af den tredje hele badesæson efter dette direktivs ikrafttræden. Kontrolovervågningen foretages senest fire dage efter den dato, der er fastlagt i tidsplanen for kontrolovervågningen.

5.   Medlemsstaterne kan indføre kontrolovervågning af parametrene i kolonne A i bilag I i løbet af den første hele badesæson efter dette direktivs ikrafttræden. I så fald foretages kontrollen med den i bilag IV angivne hyppighed. Resultaterne af denne kontrol kan anvendes til at opstille de i artikel 4 omhandlede datasæt for badevandskvaliteten. Så snart medlemsstaterne indfører kontrolovervågning efter dette direktiv, kan kontrolovervågningen af parametrene i bilaget til direktiv 76/160/EØF indstilles.

6.   Prøver taget under kortvarig forurening kan lades ude af betragtning. De erstattes af prøver, der tages i henhold til bilag IV.

7.   I unormale situationer kan tidsplanen for kontrolovervågning i stk. 4 stilles i bero. Planen genoptages så hurtigt som muligt efter den unormale situations ophør. Nye prøver tages så hurtigt som muligt efter den unormale situations ophør for at erstatte prøver, der mangler på grund af den unormale situation.

8.   Medlemsstaterne indberetter til Kommissionen hver gang tidsplanen for kontrolovervågning stilles i bero og angiver årsagerne til dette. De udarbejder sådanne indberetninger senest i forbindelse med den næste årlige rapport, jf. artikel 13.

9.   Medlemsstaterne sørger for, at analyserne af badevandskvaliteten foretages i henhold til de referencemetoder, der er angivet i bilag I, og de regler, der er fastlagt i bilag V. Dog kan medlemsstaterne tillade, at der anvendes andre metoder eller regler, hvis de kan påvise, at de resultater, der opnås, er ligeværdige med de resultater, der opnås ved at anvende de metoder, der er angivet i bilag I, og de regler, der er fastlagt i bilag V. Medlemsstater, der tillader anvendelse af sådanne ligeværdige metoder eller regler, forelægger Kommissionen alle relevante oplysninger om de anvendte metoder eller regler og deres ligeværdighed.

Artikel 4

Vurdering af badevandskvaliteten

1.   Medlemsstaterne sørger for, at der opstilles datasæt for badevandskvaliteten på grundlag af kontrolovervågningen af parametrene i bilag I, kolonne A.

2.   Badevandskvaliteten vurderes:

| a) | for hvert enkelt badevand |
| --- | --- |

a)

for hvert enkelt badevand

| b) | efter hver enkel badesæson |
| --- | --- |

b)

efter hver enkel badesæson

| c) | på grundlag af det datasæt for badevandskvaliteten, der er opstillet for den forløbne og de tre foregående badesæsoner, og |
| --- | --- |

c)

på grundlag af det datasæt for badevandskvaliteten, der er opstillet for den forløbne og de tre foregående badesæsoner, og

| d) | efter proceduren i bilag II. |
| --- | --- |

d)

efter proceduren i bilag II.

En medlemsstat kan imidlertid beslutte at vurdere badevandskvaliteten alene på grundlag af det datasæt for badevandskvaliteten, der er opstillet for de tre foregående badesæsoner. Hvis den beslutter dette, underretter den på forhånd Kommissionen. Den underretter ligeledes Kommissionen, hvis den efterfølgende beslutter at gå tilbage til at foretage vurderinger på grundlag af fire badesæsoner. Medlemsstaterne kan ikke ændre den vurderingsperiode, de vil anvende, oftere end hvert femte år.

3.   Datasæt til vurdering af badevandskvaliteten består altid af mindst 16 prøver eller i de særlige tilfælde, der er nævnt i bilag IV, punkt 2, af 12 prøver.

4.   Såfremt enten:

| — | kravet i stk. 3 er opfyldt, eller |
| --- | --- |

—

kravet i stk. 3 er opfyldt, eller

| — | det datasæt, der anvendes til vurderingen af badevandet består af mindst 8 prøver, hvis badesæsonen for det pågældende badevand ikke overstiger 8 uger, |
| --- | --- |

—

det datasæt, der anvendes til vurderingen af badevandet består af mindst 8 prøver, hvis badesæsonen for det pågældende badevand ikke overstiger 8 uger,

kan badevandskvaliteten dog vurderes på grundlag af et datasæt for badevandskvaliteten for mindre end fire badesæsoner:

| a) | hvis badevandet er nyudpeget |
| --- | --- |

a)

hvis badevandet er nyudpeget

| b) | hvis der er indtruffet ændringer, som sandsynligvis vil påvirke klassificeringen af badevandet efter artikel 5, i hvilket tilfælde vurderingen foretages på grundlag af et datasæt for badevandskvaliteten, der udelukkende består af resultaterne af prøver, der er indsamlet efter de indtrufne ændringer, eller |
| --- | --- |

b)

hvis der er indtruffet ændringer, som sandsynligvis vil påvirke klassificeringen af badevandet efter artikel 5, i hvilket tilfælde vurderingen foretages på grundlag af et datasæt for badevandskvaliteten, der udelukkende består af resultaterne af prøver, der er indsamlet efter de indtrufne ændringer, eller

| c) | hvis badevandet allerede er blevet vurderet i henhold til direktiv 76/160/EØF, i hvilket tilfælde der anvendes tilsvarende data indsamlet i henhold til nævnte direktiv, og parameter 2 og 3 i bilaget til direktiv 76/160/EØF til dette formål anses for at svare til parameter 2 og 1 i kolonne A i bilag I til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

c)

hvis badevandet allerede er blevet vurderet i henhold til direktiv 76/160/EØF, i hvilket tilfælde der anvendes tilsvarende data indsamlet i henhold til nævnte direktiv, og parameter 2 og 3 i bilaget til direktiv 76/160/EØF til dette formål anses for at svare til parameter 2 og 1 i kolonne A i bilag I til nærværende direktiv.

5.   Medlemsstaterne kan underopdele eller sammenlægge eksisterende badevande på baggrund af vurderingerne af badevandskvaliteten. De må kun sammenlægge eksisterende badevande, hvis disse:

| a) | er sammenhængende |
| --- | --- |

a)

er sammenhængende

| b) | de fire foregående år har opnået næsten samme vurdering i henhold til stk. 2 og 3 og stk. 4, litra c), og |
| --- | --- |

b)

de fire foregående år har opnået næsten samme vurdering i henhold til stk. 2 og 3 og stk. 4, litra c), og

| c) | har badevandsprofiler, der alle viser samme risikofaktorer eller fravær af samme. |
| --- | --- |

c)

har badevandsprofiler, der alle viser samme risikofaktorer eller fravær af samme.

Artikel 5

Klassificering og kvalitet af badevand

1.   Medlemsstaterne klassificerer på grundlag af den i henhold til artikel 4 gennemførte vurdering af badevandskvaliteten og i overensstemmelse med de i bilag II omhandlede kriterier badevand som:

| a) | »ringe« |
| --- | --- |

a)

»ringe«

| b) | »tilfredsstillende« |
| --- | --- |

b)

»tilfredsstillende«

| c) | »godt« eller |
| --- | --- |

c)

»godt« eller

| d) | »udmærket«. |
| --- | --- |

d)

»udmærket«.

2.   Den første klassificering i henhold til kravene i dette direktiv skal være afsluttet senest ved udgangen af badesæsonen 2015.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at alt badevand ved udgangen af badesæsonen 2015 mindst er »tilfredsstillende«. De træffer sådanne realistiske og til formålet rimelige foranstaltninger, som de finder hensigtsmæssige, med henblik på at øge antallet af badevande, der klassificeres som »udmærket« eller »godt«.

4.   Uanset det generelle krav i stk. 3 kan badevand midlertidigt klassificeres som »ringe« og alligevel fortsat opfylde dette direktivs krav. I sådanne tilfælde sørger medlemsstaterne for, at nedenstående betingelser opfyldes:

| a) | For badevand, der klassificeres som værende »ringe«, træffes følgende foranstaltninger med virkning fra den badesæson, der følger denne klassificering:






  i) | passende forvaltningsforanstaltninger, herunder indførelse af badeforbud eller frarådelse af badning, for at forhindre, at badende udsættes for forurening, og |
| --- | --- | --- |

a)

For badevand, der klassificeres som værende »ringe«, træffes følgende foranstaltninger med virkning fra den badesæson, der følger denne klassificering:

i)

passende forvaltningsforanstaltninger, herunder indførelse af badeforbud eller frarådelse af badning, for at forhindre, at badende udsættes for forurening, og

| ii) | identificering af årsagerne til, at kvalitetsniveauet »tilfredsstillende« ikke er nået |
| --- | --- |

ii)

identificering af årsagerne til, at kvalitetsniveauet »tilfredsstillende« ikke er nået

| iii) | passende foranstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og |
| --- | --- |

iii)

passende foranstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og

| iv) | i overensstemmelse med artikel 12 advares offentligheden ved hjælp af et klart og enkelt advarselsskilt og informeres desuden om årsagerne til forureningen og om de trufne foranstaltninger, på grundlag af badevandsprofilen. |
| --- | --- |

iv)

i overensstemmelse med artikel 12 advares offentligheden ved hjælp af et klart og enkelt advarselsskilt og informeres desuden om årsagerne til forureningen og om de trufne foranstaltninger, på grundlag af badevandsprofilen.

| b) | Hvis et badevand i fem på hinanden følgende år klassificeres som værende »ringe«, indføres der et permanent badeforbud, eller badning frarådes permanent. En medlemsstat kan dog indføre et permanent badeforbud eller permanent fraråde badning inden udløbet af denne femårsperiode, hvis den anser det for umuligt eller uforholdsmæssigt dyrt at opnå kvaliteten »tilfredsstillende«. |
| --- | --- |

b)

Hvis et badevand i fem på hinanden følgende år klassificeres som værende »ringe«, indføres der et permanent badeforbud, eller badning frarådes permanent. En medlemsstat kan dog indføre et permanent badeforbud eller permanent fraråde badning inden udløbet af denne femårsperiode, hvis den anser det for umuligt eller uforholdsmæssigt dyrt at opnå kvaliteten »tilfredsstillende«.

Artikel 6

Badevandsprofiler

1.   Medlemsstaterne sørger for, at der opstilles badevandsprofiler i henhold til bilag III. Den enkelte badevandsprofil kan omfatte et enkelt badevand eller flere sammenhængende badevande. Badevandsprofiler opstilles første gang senest den 24. marts 2011.

2.   Badevandsprofiler revideres og ajourføres som foreskrevet i bilag III.

3.   Ved opstilling, revision og ajourføring af badevandsprofiler gøres der hensigtsmæssig brug af data, der er opnået ved kontrolovervågning og vurderinger, der er foretaget i medfør af direktiv 2000/60/EF, og som er relevante for nærværende direktiv.

Artikel 7

Forvaltningsforanstaltninger til imødegåelse af ekstraordinære omstændigheder

Medlemsstaterne sørger for, at der træffes rettidige og passende forvaltningsforanstaltninger, når de bliver opmærksomme på uventede situationer, som har eller med rimelighed kan forventes at få negativ påvirkning af badevandskvaliteten eller af de badendes sundhed. Sådanne foranstaltninger omfatter information af offentligheden og om nødvendigt et midlertidigt badeforbud.

Artikel 8

Cyanobakterielle risici

1.   Hvis en badevandsprofil viser, at der er mulighed for cyanobakteriel vækst, foretages der en passende kontrolovervågning for at muliggøre tidlig påvisning af sundhedsrisici.

2.   Hvis der optræder cyanobakteriel vækst, og en sundhedsrisiko er påvist eller formodes at være til stede, træffes der straks passende forvaltningsforanstaltninger til at forhindre eksponering, herunder information af offentligheden.

Artikel 9

Andre parametre

1.   Hvis en badevandsprofil viser, at der er tendens til vækst af makroalge- og/eller marin fytoplankton, iværksættes der en undersøgelse for at fastslå, om dette kan accepteres, og om det udgør en sundhedsmæssig risiko, og der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder information af offentligheden.

2.   Der foretages en visuel inspektion af badevand for at konstatere en eventuel forurening med f.eks. tjærerester, glas, plast, gummi eller andet affald. Hvis en sådan forurening konstateres, træffes der passende forvaltningsforanstaltninger, herunder, om nødvendigt, informering af offentligheden.

Artikel 10

Samarbejde om grænseoverskridende vandområder

Når et vandløbsopland påvirker badevandskvaliteten på tværs af grænser, samarbejder de berørte medlemsstater i nødvendigt omfang om gennemførelsen af dette direktiv, bl.a. ved passende informationsudveksling og fælles indsats for at kontrollere denne påvirkning.

KAPITEL III

INFORMATIONSUDVEKSLING

Artikel 11

Inddragelse af offentligheden

Medlemsstaterne tilskynder til offentlighedens inddragelse i dette direktivs gennemførelse og sikrer, at den berørte befolkning gives lejlighed:

| — | til at orientere sig om hvordan man kan deltage, og |
| --- | --- |

—

til at orientere sig om hvordan man kan deltage, og

| — | til at fremkomme med forslag, bemærkninger eller indsigelser. |
| --- | --- |

—

til at fremkomme med forslag, bemærkninger eller indsigelser.

Dette vedrører navnlig opstilling, revision og ajourføring af lister over badevande, jf. artikel 3, stk. 1. De kompetente myndigheder tager behørigt hensyn til alle oplysninger, som de modtager.

Artikel 12

Information af offentligheden

1.   Medlemsstaterne sørger for, at nedenstående oplysninger aktivt formidles og omgående stilles til rådighed i badesæsonen på et let tilgængeligt sted i umiddelbar nærhed af det enkelte badevand:

| a) | den aktuelle klassificering af badevandet og ethvert forbud mod eller frarådning af badning som omhandlet i denne artikel ved hjælp af et klart og enkelt tegn eller symbol |
| --- | --- |

a)

den aktuelle klassificering af badevandet og ethvert forbud mod eller frarådning af badning som omhandlet i denne artikel ved hjælp af et klart og enkelt tegn eller symbol

| b) | en generel beskrivelse af badevandet i et ikke-teknisk sprog baseret på den i overensstemmelse med bilag III opstillede badevandsprofil |
| --- | --- |

b)

en generel beskrivelse af badevandet i et ikke-teknisk sprog baseret på den i overensstemmelse med bilag III opstillede badevandsprofil

| c) | ved badevand ramt af kortvarig forurening:






  — | oplysning om, at badevandet er ramt af kortvarig forurening |
| --- | --- | --- |

c)

ved badevand ramt af kortvarig forurening:

—

oplysning om, at badevandet er ramt af kortvarig forurening

| — | angivelse af det antal dage, hvor der var badeforbud, eller hvor badning blev frarådet i den foregående sæson på grund af sådan forurening, og |
| --- | --- |

—

angivelse af det antal dage, hvor der var badeforbud, eller hvor badning blev frarådet i den foregående sæson på grund af sådan forurening, og

| — | en advarsel, når sådan forurening forudsiges eller allerede forekommer |
| --- | --- |

—

en advarsel, når sådan forurening forudsiges eller allerede forekommer

| d) | i forbindelse med unormale situationer oplysning om disses art og forventede varighed |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med unormale situationer oplysning om disses art og forventede varighed

| e) | når badning er forbudt eller frarådes, en begrundet meddelelse herom, og |
| --- | --- |

e)

når badning er forbudt eller frarådes, en begrundet meddelelse herom, og

| f) | når der indføres et permanent badeforbud, eller badning frarådes permanent, angivelse af, at det pågældende område ikke længere er et badevandsområde, samt om årsagerne til dette, og |
| --- | --- |

f)

når der indføres et permanent badeforbud, eller badning frarådes permanent, angivelse af, at det pågældende område ikke længere er et badevandsområde, samt om årsagerne til dette, og

| g) | angivelse af, hvor mere fuldstændige oplysninger kan søges, jf. stk. 2. |
| --- | --- |

g)

angivelse af, hvor mere fuldstændige oplysninger kan søges, jf. stk. 2.

2.   Medlemsstaterne gør brug af passende medier og teknologi, herunder internettet, til aktivt og omgående at formidle de i stk. 1 omhandlede oplysninger om badevandet, samt følgende oplysninger, om nødvendigt på flere sprog:

| a) | en liste over badevande |
| --- | --- |

a)

en liste over badevande

| b) | klassificering af det enkelte badevand i de seneste tre år samt dets badevandsprofil, herunder resultaterne af den kontrolovervågning, der er gennemført i henhold til dette direktiv siden den seneste klassificering |
| --- | --- |

b)

klassificering af det enkelte badevand i de seneste tre år samt dets badevandsprofil, herunder resultaterne af den kontrolovervågning, der er gennemført i henhold til dette direktiv siden den seneste klassificering

| c) | for så vidt angår badevand, der er klassificeret som »ringe«, oplysning om forureningens årsager og om foranstaltninger, der er truffet for at forhindre, at badende udsættes for forurening, og for at afhjælpe årsagerne, jf. artikel 5, stk. 4, og |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår badevand, der er klassificeret som »ringe«, oplysning om forureningens årsager og om foranstaltninger, der er truffet for at forhindre, at badende udsættes for forurening, og for at afhjælpe årsagerne, jf. artikel 5, stk. 4, og

| d) | for så vidt angår badevand med risiko for kortvarig forurening, generelle oplysninger om:






  — | hvilke forhold der sandsynligvis vil medføre kortvarig forurening |
| --- | --- | --- |

d)

for så vidt angår badevand med risiko for kortvarig forurening, generelle oplysninger om:

—

hvilke forhold der sandsynligvis vil medføre kortvarig forurening

| — | sandsynligheden for sådan forurening og dens sandsynlige varighed |
| --- | --- |

—

sandsynligheden for sådan forurening og dens sandsynlige varighed

| — | forureningens årsager og de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre, at badende udsættes for forurening og for at afhjælpe årsagerne. |
| --- | --- |

—

forureningens årsager og de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre, at badende udsættes for forurening og for at afhjælpe årsagerne.

Den i litra a) omhandlede liste skal være tilgængelig hvert år inden badesæsonens begyndelse. Kontrolovervågningsresultater som omhandlet i litra b) skal være tilgængelige via internettet, når analysen er afsluttet.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger formidles, så snart de er til rådighed og fra og med begyndelsen af den femte badesæson efter den 24. marts 2008.

4.   Når det er muligt, formidler medlemsstaterne og Kommissionen oplysninger til offentligheden ved anvendelse af georefereret teknologi og fremlægger oplysningerne på en klar og sammenhængende måde, navnlig ved brug af tegn og symboler.

Artikel 13

Rapporter

1.   Medlemsstaterne forelægger Kommissionen resultaterne vedrørende kontrolovervågningen og vurderingen af badevandskvaliteten for det enkelte badevand samt en redegørelse for vigtige forvaltningsforanstaltninger, der er truffet. Medlemsstaterne forelægger disse oplysninger senest den 31. december hvert år for den foregående badesæson. De begynder at forelægge dem, så snart den første vurdering af badevandskvaliteten er foretaget i henhold til artikel 4.

2.   Medlemsstaterne meddeler hvert år inden badesæsonens begyndelse Kommissionen, hvilke vande der er udpeget som badevande, herunder grunden til eventuelle ændringer i forhold til det foregående år. De forelægger disse oplysninger første gang inden begyndelsen af den første badesæson efter den 24. marts 2008.

3.   Når kontrollen af badevand er påbegyndt i henhold til dette direktiv, forelægges Kommissionen fortsat årlige rapporter efter stk. 1 i medfør af direktiv 76/160/EØF, indtil en første vurdering kan foretages i medfør af nærværende direktiv. I denne periode tages parameter 1 i bilaget til direktiv 76/160/EØF ikke i betragtning i årsrapporten, og parameter 2 og 3 i bilaget til direktiv 76/160/EØF anses for at svare til parameter 2 og 1 i kolonne A i bilag I til nærværende direktiv.

4.   Kommissionen offentliggør en årlig sammenfattende rapport om badevandskvaliteten i Fællesskabet, hvori den bl.a. gør rede for klassificeringer af badevand, overholdelsen af nærværende direktivs krav og vigtige forvaltningsforanstaltninger, der er truffet. Kommissionen offentliggør denne rapport senest den 30. april hvert år, også på internettet. Kommissionen udnytter så vidt muligt de systemer for dataindsamling, vurdering og præsentation, der findes i henhold til beslægtet fællesskabslovgivning, navnlig direktiv 2000/60/EF.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 14

Rapport og revision

1.   Kommissionen forelægger senest i 2008 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport. Rapporten skal navnlig omfatte:

| a) | resultaterne af en relevant europæisk epidemiologisk undersøgelse forestået af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

resultaterne af en relevant europæisk epidemiologisk undersøgelse forestået af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne

| b) | anden videnskabelig, analytisk og epidemiologisk udvikling af relevans for parametrene for badevandskvalitet, herunder i forhold til vira, og |
| --- | --- |

b)

anden videnskabelig, analytisk og epidemiologisk udvikling af relevans for parametrene for badevandskvalitet, herunder i forhold til vira, og

| c) | Verdenssundhedsorganisationens anbefalinger. |
| --- | --- |

c)

Verdenssundhedsorganisationens anbefalinger.

2.   Medlemsstaterne fremlægger inden slutningen af 2014 skriftlige bemærkninger til Kommissionen om rapporten, herunder om behovet for yderligere forskning og analyser, som kan være nødvendige for at bistå Kommissionen i dens revision af dette direktiv i henhold til stk. 3.

3.   På baggrund af rapporten, en udvidet konsekvensanalyse og under hensyntagen til den indhentede erfaring med hensyn til gennemførelsen af dette direktiv, tager Kommissionen dette direktiv op til revision senest i 2020, navnlig for så vidt angår parametrene for badevandskvalitet, herunder hvorvidt det vil være relevant gradvist at afskaffe klassificeringen »tilfredsstillende« eller ændre de anvendte standarder, og forelægger i givet fald de nødvendige forslag til retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 251.

Artikel 15

Tekniske tilpasninger og gennemførelsesforanstaltninger

1.   Der træffes efter proceduren i artikel 16, stk. 2, afgørelse om:

| a) | at specificere EN/ISO-standarden om mikrobiologiske metoders ligeværdighed med henblik på artikel 3, stk. 9 |
| --- | --- |

a)

at specificere EN/ISO-standarden om mikrobiologiske metoders ligeværdighed med henblik på artikel 3, stk. 9

| b) | at fastsætte detaljerede regler for gennemførelsen af artikel 8, stk. 1, artikel 12, stk. 1, litra a), og artikel 12, stk. 4 |
| --- | --- |

b)

at fastsætte detaljerede regler for gennemførelsen af artikel 8, stk. 1, artikel 12, stk. 1, litra a), og artikel 12, stk. 4

| c) | at tilpasse analysemetoderne for de i bilag I omhandlede parametre til den videnskabelige og tekniske udvikling |
| --- | --- |

c)

at tilpasse analysemetoderne for de i bilag I omhandlede parametre til den videnskabelige og tekniske udvikling

| d) | at tilpasse bilag V til den videnskabelige og tekniske udvikling |
| --- | --- |

d)

at tilpasse bilag V til den videnskabelige og tekniske udvikling

| e) | at fastsætte retningslinjer for en fælles metode til vurdering af de enkelte prøver. |
| --- | --- |

e)

at fastsætte retningslinjer for en fælles metode til vurdering af de enkelte prøver.

2.   Senest den 24. marts 2010 forelægger Kommissionen et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes i henhold til stk. 1, litra b), for så vidt angår artikel 12, stk. 1, litra a). Inden for denne frist hører Kommissionen repræsentanter for medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder, relevante turist- og forbrugerorganisationer og andre interesserede parter. Efter vedtagelse af de pågældende regler offentliggør Kommissionen disse på internettet.

Artikel 16

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 17

Ophævelse

1.   Direktiv 76/160/EØF ophæves med virkning fra den 31. december 2014. Denne ophævelse berører ikke medlemsstaternes forpligtelser til at opfylde de gennemførelses- og anvendelsesfrister, der er fastsat i det ophævede direktiv, jf. dog stk. 2.

2.   Så snart medlemsstaterne har truffet alle de nødvendige lovgivningsmæssige, administrative og praktiske foranstaltninger til at efterkomme dette direktiv, finder det anvendelse og erstatter direktiv 76/160/EØF.

3.   Henvisninger til det ophævede direktiv 76/160/EØF betragtes som henvisninger til nærværende direktiv.

Artikel 18

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 24. marts 2008. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 19

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 20

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. februar 2006.

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

J. BORRELL FONTELLES

På Rådets vegne

Formand

H. WINKLER

---

(1)  EUT C 45 E af 25.2.2003, s. 127.

1

(2)  EUT C 220 af 16.9.2003, s. 39.

2

(3)  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 31.

3

(4)  Europa-Parlamentets udtalelse af 21.10.2003 (EUT C 82 E af 1.4.2004, s. 115), Rådets fælles holdning af 20.12.2004 (EUT C 111 E af 11.5.2005, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 10.5.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18.1.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 20.12.2005.

4

(5)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

6

(7)  EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

8

(9)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

9

(10)  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

10

(11)  EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17.

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF (EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17).

13

---

BILAG I

For indvande

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parameter | Udmærket kvalitet | God kvalitet | Tilfredsstillende kvalitet | Referencemetoder til analyse |
| 1 | Intestinale enterokokker (cfu/100 mL) | 200 (1) | 400 (1) | 330 (2) | ISO 7899-1 eller ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 mL) | 500 (1) | 1 000 (1) | 900 (2) | ISO 9308-3 eller ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parameter

Udmærket kvalitet

God kvalitet

Tilfredsstillende kvalitet

Referencemetoder til analyse

1

Intestinale enterokokker (cfu/100 mL)

200 (1)

400 (1)

330 (2)

ISO 7899-1 eller ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 mL)

500 (1)

1 000 (1)

900 (2)

ISO 9308-3 eller ISO 9308-1

For kystvande og overgangsvande

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parameter | Udmærket kvalitet | God kvalitet | Tilfredsstillende kvalitet | Referencemetoder til analyse |
| 1 | Intestinale enterokokker (cfu/100 mL) | 100 (3) | 200 (3) | 185 (4) | ISO 7899-1 eller ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 mL) | 250 (3) | 500 (3) | 500 (4) | ISO 9308-3 eller ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parameter

Udmærket kvalitet

God kvalitet

Tilfredsstillende kvalitet

Referencemetoder til analyse

1

Intestinale enterokokker (cfu/100 mL)

100 (3)

200 (3)

185 (4)

ISO 7899-1 eller ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 mL)

250 (3)

500 (3)

500 (4)

ISO 9308-3 eller ISO 9308-1

---

(1)  Ud fra en vurdering af 95-percentilen. Se bilag II.

(2)  Ud fra en vurdering af 90-percentilen. Se bilag II.

(3)  Ud fra en vurdering af 95-percentilen. Se bilag II.

(4)  Ud fra en vurdering af 90-percentilen. Se bilag II.

---

BILAG II

Vurdering og klassificering af badevand

1.   Ringe kvalitet

Badevand klassificeres som værende »ringe«, hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger (1) i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode (2)er ringere (3) end værdierne »tilfredsstillende« i bilag I, kolonne D.

2.   Tilfredsstillende kvalitet

Badevand klassificeres som værende »tilfredsstillende«,

| 1) | hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode er lig med eller bedre (4) end værdierne »tilfredsstillende kvalitet« i bilag I, kolonne D, og |
| --- | --- |

1)

hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode er lig med eller bedre (4) end værdierne »tilfredsstillende kvalitet« i bilag I, kolonne D, og

| 2) | hvis badevandet er ramt af kortvarig forurening, forudsat at






  i) | der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder overvågning, tidlig varsling og kontrol for at forhindre, at badende udsættes for forurening, ved at udstede en advarsel eller, om nødvendigt, et badeforbud |
| --- | --- | --- |

2)

hvis badevandet er ramt af kortvarig forurening, forudsat at

i)

der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder overvågning, tidlig varsling og kontrol for at forhindre, at badende udsættes for forurening, ved at udstede en advarsel eller, om nødvendigt, et badeforbud

| ii) | der træffes passende forvaltningsforanstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og |
| --- | --- |

ii)

der træffes passende forvaltningsforanstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og

| iii) | det antal prøver, der er ladt ude af betragtning i henhold til artikel 3, stk. 6, på grund af kortvarig forurening, i sidste vurderingsperiode udgjorde ikke over 15 % af det samlede antal prøver som fastsat i de tidsplaner for kontrolovervågning, der er opstillet for den pågældende periode, eller ikke mere end én prøve pr. badesæson, alt efter hvad der er højest. |
| --- | --- |

iii)

det antal prøver, der er ladt ude af betragtning i henhold til artikel 3, stk. 6, på grund af kortvarig forurening, i sidste vurderingsperiode udgjorde ikke over 15 % af det samlede antal prøver som fastsat i de tidsplaner for kontrolovervågning, der er opstillet for den pågældende periode, eller ikke mere end én prøve pr. badesæson, alt efter hvad der er højest.

3.   God kvalitet

Badevand klassificeres som værende »godt«,

| 1) | hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode er lig med eller bedre (4) end værdierne »god kvalitet« i bilag I, kolonne C, og |
| --- | --- |

1)

hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode er lig med eller bedre (4) end værdierne »god kvalitet« i bilag I, kolonne C, og

| 2) | hvis badevandet er ramt af kortvarig forurening, forudsat at






  i) | der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder overvågning, tidlig varsling og kontrolovervågning for at forhindre, at badende udsættes for forurening, ved at udstede en advarsel eller, om nødvendigt, et badeforbud |
| --- | --- | --- |

2)

hvis badevandet er ramt af kortvarig forurening, forudsat at

i)

der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder overvågning, tidlig varsling og kontrolovervågning for at forhindre, at badende udsættes for forurening, ved at udstede en advarsel eller, om nødvendigt, et badeforbud

| ii) | der træffes passende forvaltningsforanstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og |
| --- | --- |

ii)

der træffes passende forvaltningsforanstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og

| iii) | det antal prøver, der er ladt ude af betragtning i henhold til artikel 3, stk. 6, på grund af kortvarig forurening, i sidste vurderingsperiode udgjorde ikke over 15 % af det samlede antal prøver som fastsat i de tidsplaner for kontrolovervågning, der er opstillet for den pågældende periode, eller ikke mere end én prøve pr. badesæson, alt efter hvad der er højest. |
| --- | --- |

iii)

det antal prøver, der er ladt ude af betragtning i henhold til artikel 3, stk. 6, på grund af kortvarig forurening, i sidste vurderingsperiode udgjorde ikke over 15 % af det samlede antal prøver som fastsat i de tidsplaner for kontrolovervågning, der er opstillet for den pågældende periode, eller ikke mere end én prøve pr. badesæson, alt efter hvad der er højest.

4.   Udmærket kvalitet

Badevand klassificeres som værende »udmærket«,

| 1) | hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode er lig med eller bedre end værdierne »udmærket kvalitet« i bilag I, kolonne B, og |
| --- | --- |

1)

hvis percentilværdierne for de mikrobiologiske tællinger i datasættet for badevandskvaliteten for sidste vurderingsperiode er lig med eller bedre end værdierne »udmærket kvalitet« i bilag I, kolonne B, og

| 2) | hvis badevandet er ramt af kortvarig forurening, forudsat at






  i) | der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder overvågning, tidlig varsling og kontrolovervågning for at forhindre, at badende udsættes for forurening, ved at udstede en advarsel eller, om nødvendigt, et badeforbud |
| --- | --- | --- |

2)

hvis badevandet er ramt af kortvarig forurening, forudsat at

i)

der træffes passende forvaltningsforanstaltninger, herunder overvågning, tidlig varsling og kontrolovervågning for at forhindre, at badende udsættes for forurening, ved at udstede en advarsel eller, om nødvendigt, et badeforbud

| ii) | der træffes passende forvaltningsforanstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og |
| --- | --- |

ii)

der træffes passende forvaltningsforanstaltninger for at forebygge, reducere eller fjerne årsagerne til forureningen, og

| iii) | det antal prøver, der er ladt ude af betragtning i henhold til artikel 3, stk. 6, på grund af kortvarig forurening, i sidste vurderingsperiode udgjorde ikke over 15 % af det samlede antal prøver som fastsat i de tidsplaner for kontrolovervågning, der er opstillet for den pågældende periode, eller ikke mere end én prøve pr. badesæson, alt efter hvad der er højest. |
| --- | --- |

iii)

det antal prøver, der er ladt ude af betragtning i henhold til artikel 3, stk. 6, på grund af kortvarig forurening, i sidste vurderingsperiode udgjorde ikke over 15 % af det samlede antal prøver som fastsat i de tidsplaner for kontrolovervågning, der er opstillet for den pågældende periode, eller ikke mere end én prøve pr. badesæson, alt efter hvad der er højest.

NOTER

---

(1)  Ud fra en vurdering af percentilen af den normale sandsynlighedsfordeling til log10 af de mikrobiologiske data indhentet fra et givet badevand beregnes percentilværdien som følger:

| i) | Log10-værdien af alle mikrobiologiske tællinger i de data, der skal vurderes, beregnes. (Hvis der fås en 0-værdi, beregnes log10-værdien af den laveste detektionsgrænse for den anvendte analysemetode). |
| --- | --- |

i)

Log10-værdien af alle mikrobiologiske tællinger i de data, der skal vurderes, beregnes. (Hvis der fås en 0-værdi, beregnes log10-værdien af den laveste detektionsgrænse for den anvendte analysemetode).

| ii) | Den aritmetiske gennemsnitsværdi af log10-værdierne (μ) beregnes. |
| --- | --- |

ii)

Den aritmetiske gennemsnitsværdi af log10-værdierne (μ) beregnes.

| iii) | Standardafvigelsen af log10-værdierne (σ) beregnes. |
| --- | --- |

iii)

Standardafvigelsen af log10-værdierne (σ) beregnes.

Det øvre 90-percentilpunkt af dataenes sandsynlighedsfordeling beregnes ved følgende ligning: øvre 90-percentil = antilog (μ + 1,282 σ).

Det øvre 95-percentilpunkt af dataenes sandsynlighedsfordeling beregnes ved følgende ligning: øvre 95-percentil = antilog (μ + 1,65 σ).

(2)  »Sidste vurderingsperiode«: de sidste fire badesæsoner eller, hvis det er relevant, den periode, der er fastsat i artikel 4, stk. 2 eller 4.

(3)  »Ringere« betyder højere koncentrationer udtrykt i cfu/100 ml.

(4)  »Bedre« betyder lavere koncentrationer udtrykt i cfu/100 ml.

---

BILAG III

Badevandsprofil

| 1. | Den i artikel 6 omhandlede badevandsprofil skal bestå af:






  a) | en beskrivelse af de fysiske, geografiske og hydrologiske egenskaber ved badevandet og ved andet overfladevand i det pågældende badevands tilstrømningsområde, der kan være kilde til forurening, af relevans for anvendelsen af dette direktiv og som foreskrevet i direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- | --- |

1.

Den i artikel 6 omhandlede badevandsprofil skal bestå af:

a)

en beskrivelse af de fysiske, geografiske og hydrologiske egenskaber ved badevandet og ved andet overfladevand i det pågældende badevands tilstrømningsområde, der kan være kilde til forurening, af relevans for anvendelsen af dette direktiv og som foreskrevet i direktiv 2000/60/EF

| b) | en liste over og vurdering af årsagerne til forurening, der kan påvirke badevandet og skade de badendes sundhed |
| --- | --- |

b)

en liste over og vurdering af årsagerne til forurening, der kan påvirke badevandet og skade de badendes sundhed

| c) | en vurdering af risikoen for cyanobakterievækst |
| --- | --- |

c)

en vurdering af risikoen for cyanobakterievækst

| d) | en vurdering af risikoen for makroalge- og/eller fytoplanktonvækst |
| --- | --- |

d)

en vurdering af risikoen for makroalge- og/eller fytoplanktonvækst

| e) | hvis vurderingen i litra b) viser, at der er risiko for kortvarig forurening, følgende oplysninger:






  — | den forventede kortvarige forurenings sandsynlige art, hyppighed og varighed |
| --- | --- | --- |

e)

hvis vurderingen i litra b) viser, at der er risiko for kortvarig forurening, følgende oplysninger:

—

den forventede kortvarige forurenings sandsynlige art, hyppighed og varighed

| — | nærmere beskrivelse af resterende årsager til forurening, herunder trufne forvaltningsforanstaltninger og tidsplanen for deres fjernelse |
| --- | --- |

—

nærmere beskrivelse af resterende årsager til forurening, herunder trufne forvaltningsforanstaltninger og tidsplanen for deres fjernelse

| — | forvaltningsforanstaltninger truffet under kortvarig forurening samt navn og adresse på organer med ansvar for sådanne tiltag |
| --- | --- |

—

forvaltningsforanstaltninger truffet under kortvarig forurening samt navn og adresse på organer med ansvar for sådanne tiltag

| f) | kontrolovervågningsstedets beliggenhed. |
| --- | --- |

f)

kontrolovervågningsstedets beliggenhed.

| 2. | For så vidt angår badevand, der er klassificeret som »godt«, »tilfredsstillende« eller »ringe«, gennemgås badevandsprofilen jævnligt for at vurdere, om nogle af de i punkt 1 omhandlede forhold er ændret. Profilen bør om nødvendigt ajourføres. Hyppigheden og rækkevidden af gennemgangen fastsættes i forhold til forureningens art og alvor. Den skal dog som et minimum opfylde bestemmelserne og finde sted med den hyppighed, der er angivet i følgende tabel.








  Klassificering af badevand | »Godt« | »Tilfredsstillende« | »Ringe« |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| En gennemgang skal finde sted mindst hvert | 4. år | 3. år | 2. år |
| Forhold, der skal gennemgås (underpunkter i punkt 1) | a) til f) | a) til f) | a) til f) |

2.

For så vidt angår badevand, der er klassificeret som »godt«, »tilfredsstillende« eller »ringe«, gennemgås badevandsprofilen jævnligt for at vurdere, om nogle af de i punkt 1 omhandlede forhold er ændret. Profilen bør om nødvendigt ajourføres. Hyppigheden og rækkevidden af gennemgangen fastsættes i forhold til forureningens art og alvor. Den skal dog som et minimum opfylde bestemmelserne og finde sted med den hyppighed, der er angivet i følgende tabel.

Klassificering af badevand

»Godt«

»Tilfredsstillende«

»Ringe«

En gennemgang skal finde sted mindst hvert

4. år

3. år

2. år

Forhold, der skal gennemgås (underpunkter i punkt 1)

a) til f)

a) til f)

a) til f)

For så vidt angår badevand, der tidligere er klassificeret som »udmærket«, behøver badevandsprofilen kun gennemgås og om nødvendigt ajourføres, hvis klassificeringen ændres til »godt«, »tilfredsstillende« eller »ringe«. Gennemgangen skal dække alle de forhold, der er omhandlet i punkt 1.

| 3. | Ved større bygningsarbejder eller infrastrukturændringer i eller i nærheden af badevand ajourføres badevandsprofilen inden den følgende badesæsons begyndelse. |
| --- | --- |

3.

Ved større bygningsarbejder eller infrastrukturændringer i eller i nærheden af badevand ajourføres badevandsprofilen inden den følgende badesæsons begyndelse.

| 4. | Oplysningerne i punkt 1, litra a) og b), gives, når det er muligt, på et detaljeret kort. |
| --- | --- |

4.

Oplysningerne i punkt 1, litra a) og b), gives, når det er muligt, på et detaljeret kort.

| 5. | Andre relevante oplysninger kan vedlægges eller medtages, hvis den kompetente myndighed finder det hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

5.

Andre relevante oplysninger kan vedlægges eller medtages, hvis den kompetente myndighed finder det hensigtsmæssigt.

---

BILAG IV

Kontrolovervågning af badevand

| 1. | Der tages en prøve kort før begyndelsen af hver badesæson. Der tages og analyseres mindst fire prøver pr. badesæson inklusive denne ekstra prøve, jf. dog punkt 2. |
| --- | --- |

1.

Der tages en prøve kort før begyndelsen af hver badesæson. Der tages og analyseres mindst fire prøver pr. badesæson inklusive denne ekstra prøve, jf. dog punkt 2.

| 2. | Der er imidlertid kun behov for at tage og analysere tre prøver pr. badesæson, når der er tale om badevand, der enten






  a) | har en badesæson på højst 8 uger eller |
| --- | --- | --- |

2.

Der er imidlertid kun behov for at tage og analysere tre prøver pr. badesæson, når der er tale om badevand, der enten

a)

har en badesæson på højst 8 uger eller

| b) | er beliggende i et område, der er omfattet af særlige geografiske begrænsninger. |
| --- | --- |

b)

er beliggende i et område, der er omfattet af særlige geografiske begrænsninger.

| 3. | Datoerne for prøvetagningen fordeles over hele badesæsonen, idet intervallet mellem datoerne for prøvetagningen aldrig må være på mere end én måned. |
| --- | --- |

3.

Datoerne for prøvetagningen fordeles over hele badesæsonen, idet intervallet mellem datoerne for prøvetagningen aldrig må være på mere end én måned.

| 4. | Ved kortvarig forurening tages der én supplerende prøve for at bekræfte, at hændelsen er ophørt. Denne prøve skal ikke indgå i datasættet for badevandskvaliteten. Såfremt det er nødvendigt at erstatte en prøve, der er ladt ude af betragtning, tages der en supplerende prøve syv dage efter, at den kortvarige forurening er ophørt. |
| --- | --- |

4.

Ved kortvarig forurening tages der én supplerende prøve for at bekræfte, at hændelsen er ophørt. Denne prøve skal ikke indgå i datasættet for badevandskvaliteten. Såfremt det er nødvendigt at erstatte en prøve, der er ladt ude af betragtning, tages der en supplerende prøve syv dage efter, at den kortvarige forurening er ophørt.

---

BILAG V

Regler for håndtering af prøver til mikrobiologiske analyser

1.   Prøvetagningssteder

Hvor det er muligt, tages prøver 30 cm under vandoverfladen og ved en vanddybde på mindst 1m.

2.   Sterilisering af prøvetagningsflasker

Prøvetagningsflasker skal:

| — | steriliseres i en autoklave ved 121 oC i mindst 15 minutter eller |
| --- | --- |

—

steriliseres i en autoklave ved 121 oC i mindst 15 minutter eller

| — | tørsteriliseres ved 160-170 oC i mindst 1 time eller |
| --- | --- |

—

tørsteriliseres ved 160-170 oC i mindst 1 time eller

| — | være bestrålede beholdere som kommer direkte fra fabrikanten. |
| --- | --- |

—

være bestrålede beholdere som kommer direkte fra fabrikanten.

3.   Prøvetagning

Prøvetagningsflaskens/-beholderens volumen afhænger af, hvor stor en mængde vand der er nødvendig til kontrol af den enkelte parameter. Mindsteindholdet er generelt 250 ml.

Prøvetagningsbeholdere skal være af gennemsigtigt, ufarvet materiale (glas, polyethen eller polypropylen).

For at undgå utilsigtet forurening af prøven anvender prøvetager en aseptisk metode til at bevare prøveflaskerne sterile. Der er ikke brug for yderligere sterilt udstyr (som f.eks. sterile kirurgiske handsker, tænger eller prøvetagningsskaft), hvis dette gøres korrekt.

Prøven mærkes klart med uudsletteligt blæk på selve prøven og på prøvetagningsblanketten.

4.   Opbevaring og transport af prøver inden analyse

Vandprøverne skal under hele transporten beskyttes mod lys, navnlig direkte sollys.

Prøven skal indtil ankomst til laboratoriet opbevares ved en temperatur på ca. 4 oC i køleboks eller køleskab (afhængig af klimaet). Hvis transporten til laboratoriet kan forventes at tage mere end 4 timer, er transport i køleskab påkrævet.

Tidsrummet mellem prøvetagning og analyse skal være så kort som muligt. Det anbefales, at prøverne analyseres samme dag som prøvetagningen. Hvis dette af praktiske grunde ikke er muligt, analyseres prøverne inden 24 timer. Indtil da opbevares de i mørke ved en temperatur på 4 oC ± 3 oC.

---

| 4.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 64/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 64/52

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2006/11/EF

af 15. februar 2006

om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø

(kodificeret udgave)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 76/464/EØF af 4. maj 1976 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af hensyn til en klar og rationel lovgivning kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 76/464/EØF af 4. maj 1976 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af hensyn til en klar og rationel lovgivning kodificeres.

| (2) | Det er påkrævet, at medlemsstaterne gennemfører en generel og samtidig aktion med henblik på at beskytte Fællesskabets vandmiljø mod forurening og særlig mod den forurening, som forårsages af visse persistente, toksiske og bioakkumulerbare stoffer. |
| --- | --- |

(2)

Det er påkrævet, at medlemsstaterne gennemfører en generel og samtidig aktion med henblik på at beskytte Fællesskabets vandmiljø mod forurening og særlig mod den forurening, som forårsages af visse persistente, toksiske og bioakkumulerbare stoffer.

| (3) | Adskillige konventioner har til formål at beskytte de internationale vandløb og havmiljøet mod forurening. Det er nødvendigt at sikre, at iværksættelsen af disse konventioner harmoniseres. |
| --- | --- |

(3)

Adskillige konventioner har til formål at beskytte de internationale vandløb og havmiljøet mod forurening. Det er nødvendigt at sikre, at iværksættelsen af disse konventioner harmoniseres.

| (4) | Forskelle mellem de bestemmelser om udledning af visse farlige stoffer i vandmiljøet, som finder anvendelse i de forskellige medlemsstater, kan skabe ulige konkurrencevilkår og dermed direkte indvirke på det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

(4)

Forskelle mellem de bestemmelser om udledning af visse farlige stoffer i vandmiljøet, som finder anvendelse i de forskellige medlemsstater, kan skabe ulige konkurrencevilkår og dermed direkte indvirke på det indre markeds funktion.

| (5) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (5) foreskriver en række foranstaltninger med henblik på beskyttelse af ferskvand og havvand mod visse forurenende stoffer. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (5) foreskriver en række foranstaltninger med henblik på beskyttelse af ferskvand og havvand mod visse forurenende stoffer.

| (6) | For at sikre en effektiv beskyttelse af Fællesskabets vandmiljø er det nødvendigt at udarbejde en liste, den såkaldte liste I, der skal omfatte visse stoffer, som hovedsagelig er udvalgt på grundlag af deres toksicitet, deres persistens samt deres bioakkumulation med undtagelse af stoffer, som er biologisk uskadelige, eller som hurtigt omdannes til biologisk uskadelige stoffer, samt en anden liste, den såkaldte liste II, over stoffer, som har en skadelig virkning på vandmiljøet, men hvis virkning kan begrænses til et bestemt område og afhænger af recipientens særlige karakter og beliggenhed. Enhver udledning af disse stoffer forudsætter meddelelse af forudgående tilladelse, hvori emissionsnormerne fastsættes. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en effektiv beskyttelse af Fællesskabets vandmiljø er det nødvendigt at udarbejde en liste, den såkaldte liste I, der skal omfatte visse stoffer, som hovedsagelig er udvalgt på grundlag af deres toksicitet, deres persistens samt deres bioakkumulation med undtagelse af stoffer, som er biologisk uskadelige, eller som hurtigt omdannes til biologisk uskadelige stoffer, samt en anden liste, den såkaldte liste II, over stoffer, som har en skadelig virkning på vandmiljøet, men hvis virkning kan begrænses til et bestemt område og afhænger af recipientens særlige karakter og beliggenhed. Enhver udledning af disse stoffer forudsætter meddelelse af forudgående tilladelse, hvori emissionsnormerne fastsættes.

| (7) | Den forurening, som skyldes udledning af de forskellige farlige stoffer, der er opført på liste I, bør bringes til ophør. Der er fastsat grænseværdier i de direktiver, der er nævnt i bilag IX til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (6). Artikel 16 i direktiv 2000/60/EF indeholder procedurerne til at indføre kontrolforanstaltninger og miljøkvalitetskrav til prioriterede stoffer. |
| --- | --- |

(7)

Den forurening, som skyldes udledning af de forskellige farlige stoffer, der er opført på liste I, bør bringes til ophør. Der er fastsat grænseværdier i de direktiver, der er nævnt i bilag IX til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (6). Artikel 16 i direktiv 2000/60/EF indeholder procedurerne til at indføre kontrolforanstaltninger og miljøkvalitetskrav til prioriterede stoffer.

| (8) | Det er nødvendigt at begrænse forureningen af vand med de stoffer, som er opført på liste II. Med henblik herpå skal medlemsstaterne vedtage programmer, der indeholder miljøkvalitetskrav for vand, som er opstillet i overensstemmelse med Rådets direktiver, når sådanne foreligger. Emissionsnormerne for de pågældende stoffer bør beregnes på grundlag af disse miljøkvalitetskrav. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at begrænse forureningen af vand med de stoffer, som er opført på liste II. Med henblik herpå skal medlemsstaterne vedtage programmer, der indeholder miljøkvalitetskrav for vand, som er opstillet i overensstemmelse med Rådets direktiver, når sådanne foreligger. Emissionsnormerne for de pågældende stoffer bør beregnes på grundlag af disse miljøkvalitetskrav.

| (9) | Det er vigtigt, at en eller flere medlemsstater hver for sig eller i fællesskab kan udarbejde bestemmelser, som er strengere end bestemmelserne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(9)

Det er vigtigt, at en eller flere medlemsstater hver for sig eller i fællesskab kan udarbejde bestemmelser, som er strengere end bestemmelserne i dette direktiv.

| (10) | Der bør udarbejdes en fortegnelse over udledning af visse særligt farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø, for at man kan få kendskab til deres oprindelse. |
| --- | --- |

(10)

Der bør udarbejdes en fortegnelse over udledning af visse særligt farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø, for at man kan få kendskab til deres oprindelse.

| (11) | Det kan blive nødvendigt under hensyn til den indvundne erfaring at revidere og supplere liste I og II i bilag I i givet fald ved at overføre visse stoffer fra liste II til liste I. |
| --- | --- |

(11)

Det kan blive nødvendigt under hensyn til den indvundne erfaring at revidere og supplere liste I og II i bilag I i givet fald ved at overføre visse stoffer fra liste II til liste I.

| (12) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne — |
| --- | --- |

(12)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Med forbehold af artikel 7 finder dette direktiv anvendelse på:

| a) | indre overfladevand |
| --- | --- |

a)

indre overfladevand

| b) | territorialfarvande |
| --- | --- |

b)

territorialfarvande

| c) | saltvandsområder inden for basislinjen. |
| --- | --- |

c)

saltvandsområder inden for basislinjen.

Artikel 2

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »indre overfladevand«: enhver form for stillestående eller strømmende overfladeferskvand, som findes på én eller flere medlemsstaters område |
| --- | --- |

a)

»indre overfladevand«: enhver form for stillestående eller strømmende overfladeferskvand, som findes på én eller flere medlemsstaters område

| b) | »saltvandsområder inden for basislinjen«: det vand, der befinder sig inden for den basislinje, hvorfra territorialfarvandets bredde måles, og som for vandløbenes vedkommende strækker sig til ferskvandsgrænsen |
| --- | --- |

b)

»saltvandsområder inden for basislinjen«: det vand, der befinder sig inden for den basislinje, hvorfra territorialfarvandets bredde måles, og som for vandløbenes vedkommende strækker sig til ferskvandsgrænsen

| c) | »ferskvandsgrænse«: det sted i vandløbet, hvor der ved ebbe og i en periode med svag ferskvandsstrøm er en væsentlig stigning i saltholdighedsgraden på grund af tilstedeværelsen af havvand |
| --- | --- |

c)

»ferskvandsgrænse«: det sted i vandløbet, hvor der ved ebbe og i en periode med svag ferskvandsstrøm er en væsentlig stigning i saltholdighedsgraden på grund af tilstedeværelsen af havvand

| d) | »udledning«: enhver tilførsel til de i artikel 1 omhandlede vandområder af de stoffer, der er opført på liste I og II i bilag I, bortset fra:






  i) | udtømning af opmudringsmateriale fra uddybning |
| --- | --- | --- |

d)

»udledning«: enhver tilførsel til de i artikel 1 omhandlede vandområder af de stoffer, der er opført på liste I og II i bilag I, bortset fra:

i)

udtømning af opmudringsmateriale fra uddybning

| ii) | driftsmæssige udtømninger fra skibe i territorialfarvande |
| --- | --- |

ii)

driftsmæssige udtømninger fra skibe i territorialfarvande

| iii) | dumpning af affald fra skibe i territorialfarvande |
| --- | --- |

iii)

dumpning af affald fra skibe i territorialfarvande

| e) | »forurening«: af mennesker direkte eller indirekte foretaget udledning af stoffer eller energi i vandmiljøet, med så skadelige virkninger til følge, at den menneskelige sundhed bringes i fare, levende ressourcer og aquatiske økosystemer skades, rekreative værdier forringes eller, at der lægges hindringer i vejen for anden retmæssig anvendelse af vandet. |
| --- | --- |

e)

»forurening«: af mennesker direkte eller indirekte foretaget udledning af stoffer eller energi i vandmiljøet, med så skadelige virkninger til følge, at den menneskelige sundhed bringes i fare, levende ressourcer og aquatiske økosystemer skades, rekreative værdier forringes eller, at der lægges hindringer i vejen for anden retmæssig anvendelse af vandet.

Artikel 3

Medlemsstaterne træffer egnede foranstaltninger for at eliminere forurening af de i artikel 1 omhandlede vandområder med de farlige stoffer, som hører til de familier og grupper af stoffer, som er opført på liste I i bilag I, i det følgende benævnt »stoffer, som er opført på liste I«, og for at formindske forurening af de pågældende vandområder med de farlige stoffer, som hører til de familier og grupper af stoffer, som er opført på liste II i bilag I, i det følgende benævnt »stoffer, som er opført på liste II«, i overensstemmelse med dette direktiv.

Artikel 4

Med hensyn til stoffer, som er opført på liste I, gælder følgende:

| a) | Enhver udledning i de i artikel 1 omhandlede vandområder, som kan indeholde et af disse stoffer, forudsætter meddelelse af forudgående tilladelse fra den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Enhver udledning i de i artikel 1 omhandlede vandområder, som kan indeholde et af disse stoffer, forudsætter meddelelse af forudgående tilladelse fra den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat.

| b) | Tilladelsen skal fastsætte emissionsnormer for udledning af disse stoffer i de i artikel 1 omhandlede vandområder og, når det er nødvendigt med henblik på gennemførelsen af nærværende direktiv, for udledning af disse stoffer i kloakker. |
| --- | --- |

b)

Tilladelsen skal fastsætte emissionsnormer for udledning af disse stoffer i de i artikel 1 omhandlede vandområder og, når det er nødvendigt med henblik på gennemførelsen af nærværende direktiv, for udledning af disse stoffer i kloakker.

| c) | Tilladelsen kan kun gives for et begrænset tidsrum. Den kan fornyes under hensyn til eventuelle ændringer af emissionsgrænseværdierne i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

c)

Tilladelsen kan kun gives for et begrænset tidsrum. Den kan fornyes under hensyn til eventuelle ændringer af emissionsgrænseværdierne i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF.

Artikel 5

1.   De emissionsnormer, der angives i de tilladelser, som meddeles i henhold til artikel 4, skal fastsætte:

| a) | den størst tilladte koncentration af et stof i udledninger. Ved fortynding skal emissionsgrænseværdien i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF divideres med fortyndingsfaktoren |
| --- | --- |

a)

den størst tilladte koncentration af et stof i udledninger. Ved fortynding skal emissionsgrænseværdien i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF divideres med fortyndingsfaktoren

| b) | den størst tilladte mængde af et stof i udledninger i en eller flere nærmere angivne perioder, om nødvendigt udtrykt i vægtenhed af det forurenende stof pr. enhed, som er karakteristisk for forureningsprocessen (f.eks. råvare, produktenhed). |
| --- | --- |

b)

den størst tilladte mængde af et stof i udledninger i en eller flere nærmere angivne perioder, om nødvendigt udtrykt i vægtenhed af det forurenende stof pr. enhed, som er karakteristisk for forureningsprocessen (f.eks. råvare, produktenhed).

2.   Hvis det er nødvendigt, kan den kompetente myndighed i en medlemsstat for den enkelte tilladelse fastsætte strengere emissionsnormer end dem, der følger af anvendelsen af emissionsgrænseværdierne i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF, idet den navnlig tager hensyn til det pågældende stofs toksicitet, persistens og bioakkumulation i det miljø, hvori udledningen finder sted.

3.   Hvis den for udledningen ansvarlige erklærer, at han ikke er i stand til at overholde de foreskrevne emissionsnormer, eller hvis den pågældende medlemsstats kompetente myndighed finder, at dette er tilfældet, kan tilladelsen ikke meddeles.

4.   Hvis emissionsnormerne ikke overholdes, træffer den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre, at tilladelsens betingelser opfyldes, og om nødvendigt for at udledningen forbydes.

Artikel 6

1.   Med henblik på at formindske forureningen af de i artikel 1 nævnte vandområder med stoffer, som er opført på liste II, fastlægger medlemsstaterne programmer, til gennemførelse af hvilke de navnlig anvender de i stk. 2 og 3 omhandlede metoder.

2.   Enhver udledning i de i artikel 1 omhandlede vandområder, som kan indeholde et af de stoffer, der er opført på liste II, kræver en forudgående tilladelse, der meddeles af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat, og som fastsætter emissionsnormerne for udledningen. Emissionsnormerne skal beregnes på grundlag af miljøkvalitetskrav for vand, der opstilles i henhold til stk. 3.

3.   De i stk. 1 omhandlede programmer skal indeholde miljøkvalitetskrav for vand; disse fastsættes i overensstemmelse med Rådets direktiver, når sådanne foreligger.

4.   Programmerne kan ligeledes omfatte særlige bestemmelser vedrørende sammensætning og anvendelse af stoffer eller grupper af stoffer samt produkter under hensyn til de seneste tekniske fremskridt, der er økonomisk gennemførlige.

5.   I programmerne fastsættes frister for deres iværksættelse.

6.   Programmerne og resultaterne af disses gennemførelse meddeles Kommissionen i sammenfattet form.

7.   Kommissionen foretager regelmæssigt sammen med medlemsstaterne en sammenligning af programmerne for at sikre en tilstrækkelig harmonisering af deres iværksættelse. Hvis Kommissionen skønner det fornødent, forelægger den med henblik herpå forslag for Europa-Parlamentet og Rådet inden for dette område.

Artikel 7

Medlemsstaterne træffer alle egnede forholdsregler til iværksættelse af de foranstaltninger, som de vedtager i medfør af dette direktiv på en sådan måde, at forureningen af de vandområder, der ikke omfattes af artikel l, ikke forøges. Endvidere forbyder de enhver handling, der tilsigter eller medfører omgåelse af bestemmelserne i dette direktiv.

Artikel 8

Anvendelsen af foranstaltninger, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, må i intet tilfælde gøre det muligt direkte eller indirekte at forøge forureningen af de i artikel l omhandlede vandområder.

Artikel 9

En eller flere medlemsstater kan i givet fald hver for sig eller i fællesskab fastsætte bestemmelser, der er strengere end bestemmelserne i dette direktiv.

Artikel 10

Den kompetente myndighed udarbejder en fortegnelse over de udledninger, der finder sted i de i artikel 1 omhandlede vandområder, og som kan indeholde stoffer, der er opført på liste I, og for hvilke emissionsnormerne skal bringes i anvendelse.

Artikel 11

1.   Hvert tredje år og første gang for perioden 1993‐1995 sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om gennemførelsen af dette direktiv som led i en sektorspecifik rapport, der også omfatter andre relevante fællesskabsdirektiver. Rapporten udarbejdes på grundlag af et spørgeskema eller en formular, som Kommissionen udformer efter proceduren i artikel 6 i Rådets direktiv 91/692/EØF af 23. december 1991 om standardisering og rationalisering af rapporterne om gennemførelse af en række miljødirektiver (7). Spørgeskemaet eller formularen sendes til medlemsstaterne seks måneder før starten på den periode, som rapporten dækker. Rapporten sendes til Kommissionen senest ni måneder efter udløbet af den treårs periode, som den dækker.

Kommissionen offentliggør senest ni måneder efter modtagelsen af medlemsstaternes rapporter en samlet rapport for Fællesskabet om gennemførelsen af direktivet.

2.   De oplysninger, som modtages i medfør af stk. 1, må kun anvendes til det tilsigtede formål.

3.   Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder samt deres embedsmænd og øvrige ansatte er forpligtede til ikke at videregive oplysninger, som de modtager i medfør af dette direktiv, og for hvilke der efter deres natur gælder tavshedspligt.

4.   Stk. 2 og 3 er ikke til hinder for offentliggørelse af generelle redegørelser eller undersøgelser, som ikke indeholder oplysning om enkelte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder.

Artikel 12

Europa-Parlamentet og Rådet reviderer og, om nødvendigt, supplerer liste I og II i bilag I under hensyn til den indvundne erfaring, i givet fald ved at overføre visse stoffer fra liste II til liste I, efter forslag fra Kommissionen fremsat på dennes eget eller en medlemsstats initiativ.

Artikel 13

Direktiv 76/464/EØF ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.

Artikel 14

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. februar 2006.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

H.WINKLER

Formand

---

(1)  EUT C 117 af 30.4.2004, s. 10.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 26.10.2004 (EUT C 174 E af 14.7.2005, s. 39) og Rådets afgørelse af 30.1.2006.

2

(3)  EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

3

(4)  Jf. bilag II, del A.

4

(5)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

6

(7)  EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

---

BILAG I

Liste I over familier og grupper af stoffer

Liste I omfatter visse enkeltstoffer, der indgår i følgende familier og grupper, som hovedsagelig er udvalgt på grundlag af deres toksicitet, persistens og bioakkumulation, med undtagelse af sådanne, som er biologisk uskadelige, eller som hurtigt omdannes til biologisk uskadelige stoffer:

| 1. | Organiske halogenforbindelser og stoffer, der kan danne sådanne forbindelser i vand |
| --- | --- |

1.

Organiske halogenforbindelser og stoffer, der kan danne sådanne forbindelser i vand

| 2. | Organiske fosforforbindelser |
| --- | --- |

2.

Organiske fosforforbindelser

| 3. | Organiske tinforbindelser |
| --- | --- |

3.

Organiske tinforbindelser

| 4. | Stoffer, hvis kræftfremkaldende virkning er påvist i eller gennem vand (1) |
| --- | --- |

4.

Stoffer, hvis kræftfremkaldende virkning er påvist i eller gennem vand (1)

| 5. | Kviksølv og kviksølvforbindelser |
| --- | --- |

5.

Kviksølv og kviksølvforbindelser

| 6. | Cadmium og cadmiumforbindelser |
| --- | --- |

6.

Cadmium og cadmiumforbindelser

| 7. | Persistente mineralolier og persistente carbonhydrider af mineralolie |
| --- | --- |

7.

Persistente mineralolier og persistente carbonhydrider af mineralolie

og med henblik på gennemførelsen af artikel 3, 7, 8 og 12:

| 8. | Persistente syntetiske stoffer, som kan flyde, forblive i suspension eller synke til bunds, og som kan vanskeliggøre enhver udnyttelse af vand. |
| --- | --- |

8.

Persistente syntetiske stoffer, som kan flyde, forblive i suspension eller synke til bunds, og som kan vanskeliggøre enhver udnyttelse af vand.

Liste II over familier og grupper af stoffer

Liste II omfatter:

| — | stoffer, der indgår i de familier og grupper af stoffer, der er opført på liste I, for hvilke emissionsgrænseværdierne i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF ikke er fastlagt i de pågældende direktiver |
| --- | --- |

—

stoffer, der indgår i de familier og grupper af stoffer, der er opført på liste I, for hvilke emissionsgrænseværdierne i direktiverne nævnt i bilag IX til direktiv 2000/60/EF ikke er fastlagt i de pågældende direktiver

| — | visse enkeltstoffer og visse kategorier af stoffer blandt nedenstående familier og grupper af stoffer |
| --- | --- |

—

visse enkeltstoffer og visse kategorier af stoffer blandt nedenstående familier og grupper af stoffer

der har en skadelig virkning på vandmiljøet, som imidlertid kan begrænses til et bestemt område og afhænger af recipientens særlige karakter og beliggenhed.

De i andet led omhandlede familier og grupper af stoffer

| 1. | Følgende metalloider og metaller samt deres forbindelser






  1. | zinc |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende metalloider og metaller samt deres forbindelser

1.

zinc

| 2. | kobber |
| --- | --- |

2.

kobber

| 3. | nikkel |
| --- | --- |

3.

nikkel

| 4. | chrom |
| --- | --- |

4.

chrom

| 5. | bly |
| --- | --- |

5.

bly

| 6. | selen |
| --- | --- |

6.

selen

| 7. | arsen |
| --- | --- |

7.

arsen

| 8. | antimon |
| --- | --- |

8.

antimon

| 9. | molybden |
| --- | --- |

9.

molybden

| 10. | titan |
| --- | --- |

10.

titan

| 11. | tin |
| --- | --- |

11.

tin

| 12. | barium |
| --- | --- |

12.

barium

| 13. | beryllium |
| --- | --- |

13.

beryllium

| 14. | bor |
| --- | --- |

14.

bor

| 15. | uran |
| --- | --- |

15.

uran

| 16. | vanadium |
| --- | --- |

16.

vanadium

| 17. | cobolt |
| --- | --- |

17.

cobolt

| 18. | thallium |
| --- | --- |

18.

thallium

| 19. | tellur |
| --- | --- |

19.

tellur

| 20. | sølv |
| --- | --- |

20.

sølv

| 2. | Biocider
  og deres derivater, som ikke er opført på liste I |
| --- | --- |

2.

Biocider

og deres derivater, som ikke er opført på liste I

| 3. | Stoffer, som har en skadelig virkning på smagen og/eller på lugten af produkter til menneskeligt forbrug, hidrørende fra vandmiljøet
  samt forbindelser, som kan bevirke dannelse af sådanne stoffer i vand |
| --- | --- |

3.

Stoffer, som har en skadelig virkning på smagen og/eller på lugten af produkter til menneskeligt forbrug, hidrørende fra vandmiljøet

samt forbindelser, som kan bevirke dannelse af sådanne stoffer i vand

| 4. | Toksiske eller persistente organiske siliciumforbindelser og stoffer, som kan bevirke dannelse af sådanne forbindelser i vand, med undtagelse af sådanne, som er biologisk uskadelige, eller som i vand hurtigt omdannes til uskadelige stoffer |
| --- | --- |

4.

Toksiske eller persistente organiske siliciumforbindelser og stoffer, som kan bevirke dannelse af sådanne forbindelser i vand, med undtagelse af sådanne, som er biologisk uskadelige, eller som i vand hurtigt omdannes til uskadelige stoffer

| 5. | Uorganiske fosforforbindelser og elementært fosfor |
| --- | --- |

5.

Uorganiske fosforforbindelser og elementært fosfor

| 6. | Ikke-persistente olier og carbonhydrider udvundet af mineralolie |
| --- | --- |

6.

Ikke-persistente olier og carbonhydrider udvundet af mineralolie

| 7. | Cyanider
  fluorider |
| --- | --- |

7.

Cyanider

fluorider

| 8. | Stoffer, som har en skadelig indflydelse på iltbalancen, navnlig:
  ammoniak
  nitritter. |
| --- | --- |

8.

Stoffer, som har en skadelig indflydelse på iltbalancen, navnlig:

ammoniak

nitritter.

Erklæring vedrørende artikel 7

For så vidt angår udledningen af spildevand gennem rørledninger i åbent hav forpligter medlemsstaterne sig til at fastsætte krav, der skal være mindst lige så strenge, som kravene i dette direktiv.

---

(1)  I det omfang visse stoffer, der er opført på liste II, kan fremkalde kræft, medtages de i kategori 4 på denne liste.

---

BILAG II

DEL A

OPHÆVET DIREKTIV MED ÆNDRINGER

(jf. artikel 13)

| Rådets direktiv 76/464/EØF (EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 91/692/EØF (EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48) | Kun bilag I, litra a) |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1) | Kun henvisningen i artikel 22, stk. 2, fjerde led, til artikel 6 i direktiv 76/464/EØF |

Rådets direktiv 76/464/EØF (EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23)

Rådets direktiv 91/692/EØF (EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48)

Kun bilag I, litra a)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1)

Kun henvisningen i artikel 22, stk. 2, fjerde led, til artikel 6 i direktiv 76/464/EØF

DEL B

LISTE OVER FRISTER FOR GENNEMFØRELSE I NATIONAL RET

(jf. artikel 13)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| 76/464/EØF | – |
| 91/692/EØF | 1. januar 1993 |
| 2000/60/EF | 22. december 2003 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

76/464/EØF

–

91/692/EØF

1. januar 1993

2000/60/EF

22. december 2003

---

BILAG III

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 76/464/EØF | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1, indledningen | Artikel 1, indledningen |
| Artikel 1, stk. 1, første led | Artikel 1, litra a) |
| Artikel 1, stk. 1, andet led | Artikel 1, litra b) |
| Artikel 1, stk. 1, tredje led | Artikel 1, litra c) |
| Artikel 1, stk. 1, fjerde led | — |
| Artikel 1, stk. 2, indledningen | Artikel 2, indledningen |
| Artikel 1, stk. 2, litra a), b) og c) | Artikel 2, litra a), b) og c) |
| Artikel 1, stk. 2, litra d), første led | Artikel 2, litra d), nr. i) |
| Artikel 1, stk. 2, litra d), andet led | Artikel 2, litra d), nr. ii) |
| Artikel 1, stk. 2, litra d), tredje led | Artikel 2, litra d), nr. iii) |
| Artikel 1, stk. 2, litra e) | Artikel 2, litra e) |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| Artikel 3, indledningen | Artikel 4, indledningen |
| Artikel 3, nr. 1) | Artikel 4, litra a) |
| Artikel 3, nr. 2) | Artikel 4, litra b) |
| Artikel 3, nr. 3) | — |
| Artikel 3, nr. 4) | Artikel 4, litra c) |
| Artikel 4 | — |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Artikel 7 | Artikel 6 |
| Artikel 8 | Artikel 7 |
| Artikel 9 | Artikel 8 |
| Artikel 10 | Artikel 9 |
| Artikel 11 | Artikel 10 |
| Artikel 12 | — |
| Artikel 13 | Artikel 11 |
| Artikel 14 | Artikel 12 |
| — | Artikel 13 |
| — | Artikel 14 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Bilag | Bilag I |
| — | Bilag II |
| — | Bilag III |

Direktiv 76/464/EØF

Nærværende direktiv

Artikel 1, stk. 1, indledningen

Artikel 1, indledningen

Artikel 1, stk. 1, første led

Artikel 1, litra a)

Artikel 1, stk. 1, andet led

Artikel 1, litra b)

Artikel 1, stk. 1, tredje led

Artikel 1, litra c)

Artikel 1, stk. 1, fjerde led

—

Artikel 1, stk. 2, indledningen

Artikel 2, indledningen

Artikel 1, stk. 2, litra a), b) og c)

Artikel 2, litra a), b) og c)

Artikel 1, stk. 2, litra d), første led

Artikel 2, litra d), nr. i)

Artikel 1, stk. 2, litra d), andet led

Artikel 2, litra d), nr. ii)

Artikel 1, stk. 2, litra d), tredje led

Artikel 2, litra d), nr. iii)

Artikel 1, stk. 2, litra e)

Artikel 2, litra e)

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3, indledningen

Artikel 4, indledningen

Artikel 3, nr. 1)

Artikel 4, litra a)

Artikel 3, nr. 2)

Artikel 4, litra b)

Artikel 3, nr. 3)

—

Artikel 3, nr. 4)

Artikel 4, litra c)

Artikel 4

—

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8

Artikel 7

Artikel 9

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

Artikel 11

Artikel 10

Artikel 12

—

Artikel 13

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 12

—

Artikel 13

—

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Bilag

Bilag I

—

Bilag II

—

Bilag III

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Europa-Parlamentet og Rådet

| 4.3.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 64/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 64/60

---

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling

af 15. februar 2006

om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser

(2006/143/EF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149, stk. 4, og artikel 150, stk. 4,

som henviser til forslag fra Kommissionen,

som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

som træffer afgørelse efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Selv om gennemførelsen af Rådets henstilling 98/561/EF af 24. september 1998 om det europæiske samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser (3) har været en udtalt succes, som det fremgår af Kommissionens rapport af 30. september 2004, er der stadig behov for at forbedre de europæiske videregående uddannelser, især med henblik på et højt kvalitetsniveau, for at gøre dem mere gennemsigtige og troværdige for borgerne i Europa og for studerende og stipendiater fra andre kontinenter. |
| --- | --- |

(1)

Selv om gennemførelsen af Rådets henstilling 98/561/EF af 24. september 1998 om det europæiske samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser (3) har været en udtalt succes, som det fremgår af Kommissionens rapport af 30. september 2004, er der stadig behov for at forbedre de europæiske videregående uddannelser, især med henblik på et højt kvalitetsniveau, for at gøre dem mere gennemsigtige og troværdige for borgerne i Europa og for studerende og stipendiater fra andre kontinenter.

| (2) | Henstilling 98/561/EF indeholdt en opfordring til at støtte og om fornødent indføre gennemsigtige kvalitetssikringssystemer. Næsten alle medlemsstater har etableret nationale kvalitetssikringssystemer og har taget skridt til eller gjort det muligt at etablere et eller flere kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer. |
| --- | --- |

(2)

Henstilling 98/561/EF indeholdt en opfordring til at støtte og om fornødent indføre gennemsigtige kvalitetssikringssystemer. Næsten alle medlemsstater har etableret nationale kvalitetssikringssystemer og har taget skridt til eller gjort det muligt at etablere et eller flere kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer.

| (3) | Henstilling 98/561/EF indeholdt endvidere en opfordring til, at kvalitetssikringssystemerne skulle baseres på en række væsentlige elementer, bl.a. intern og ekstern evaluering af programmer eller institutioner, inddragelse af de studerende, offentliggørelse af resultaterne samt international deltagelse. Resultaterne af evalueringerne af kvalitetssikringen spiller en vigtig rolle i bestræbelserne på at hjælpe de videregående uddannelsesinstitutioner med at forbedre deres resultater. |
| --- | --- |

(3)

Henstilling 98/561/EF indeholdt endvidere en opfordring til, at kvalitetssikringssystemerne skulle baseres på en række væsentlige elementer, bl.a. intern og ekstern evaluering af programmer eller institutioner, inddragelse af de studerende, offentliggørelse af resultaterne samt international deltagelse. Resultaterne af evalueringerne af kvalitetssikringen spiller en vigtig rolle i bestræbelserne på at hjælpe de videregående uddannelsesinstitutioner med at forbedre deres resultater.

| (4) | De væsentlige elementer, der er nævnt i betragtning 3, er generelt blevet gennemført i alle kvalitetssikringssystemer, og de blev bekræftet af de europæiske undervisningsministre på deres konference i Berlin i september 2003 i forbindelse med Bolognaprocessen, der har til formål at etablere et europæisk område for videregående uddannelse. |
| --- | --- |

(4)

De væsentlige elementer, der er nævnt i betragtning 3, er generelt blevet gennemført i alle kvalitetssikringssystemer, og de blev bekræftet af de europæiske undervisningsministre på deres konference i Berlin i september 2003 i forbindelse med Bolognaprocessen, der har til formål at etablere et europæisk område for videregående uddannelse.

| (5) | Det europæiske netværk for kvalitetssikring af de videregående uddannelser (ENQA) blev etableret i 2000 og får stadig flere medlemmer i form af kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer fra alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Det europæiske netværk for kvalitetssikring af de videregående uddannelser (ENQA) blev etableret i 2000 og får stadig flere medlemmer i form af kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer fra alle medlemsstater.

| (6) | Som led i Bolognaprocessen vedtog undervisningsministre fra 45 lande på deres møde i Bergen den 19. og 20. maj 2005 til opfølgning af mødet i Berlin i september 2003 de af ENQA foreslåede standarder og retningslinjer for kvalitetssikring inden for de videregående uddannelser i Europa. De støttede også princippet om et europæisk register over kvalitetssikringsorganer, der er baseret på national evaluering, og anmodede ENQA om i samarbejde med Den Europæiske Universitetssammenslutning (EUA), Den Europæiske Sammenslutning af Videregående Uddannelsesinstitutioner (EURASHE) og De Nationale Studenterforbund i Europa (ESIB) at videreudvikle de praktiske aspekter af gennemførelsen heraf og give tilbagemelding til ministrene gennem Bolognaprocessens opfølgningsgruppe. Ministrene understregede endvidere betydningen af, at der indføres et samarbejde mellem nationalt anerkendte organer med henblik på at fremme den gensidige anerkendelse af beslutninger vedrørende akkreditering eller kvalitetssikring. |
| --- | --- |

(6)

Som led i Bolognaprocessen vedtog undervisningsministre fra 45 lande på deres møde i Bergen den 19. og 20. maj 2005 til opfølgning af mødet i Berlin i september 2003 de af ENQA foreslåede standarder og retningslinjer for kvalitetssikring inden for de videregående uddannelser i Europa. De støttede også princippet om et europæisk register over kvalitetssikringsorganer, der er baseret på national evaluering, og anmodede ENQA om i samarbejde med Den Europæiske Universitetssammenslutning (EUA), Den Europæiske Sammenslutning af Videregående Uddannelsesinstitutioner (EURASHE) og De Nationale Studenterforbund i Europa (ESIB) at videreudvikle de praktiske aspekter af gennemførelsen heraf og give tilbagemelding til ministrene gennem Bolognaprocessens opfølgningsgruppe. Ministrene understregede endvidere betydningen af, at der indføres et samarbejde mellem nationalt anerkendte organer med henblik på at fremme den gensidige anerkendelse af beslutninger vedrørende akkreditering eller kvalitetssikring.

| (7) | EU’s bestræbelser på at støtte kvalitetssikring bør udvikles på en sådan måde, at der sikres sammenhæng med foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

(7)

EU’s bestræbelser på at støtte kvalitetssikring bør udvikles på en sådan måde, at der sikres sammenhæng med foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af Bolognaprocessen.

| (8) | Der bør udarbejdes et register over uafhængige og pålidelige kvalitetssikringsorganer, som er aktive i Europa, uden hensyntagen til, om de er regionale eller nationale, generelle eller specialiserede eller offentlige eller private, med det formål at fremme gennemsigtigheden inden for de videregående uddannelser og medvirke til, at kvalifikationer og udenlandske studieperioder anerkendes. |
| --- | --- |

(8)

Der bør udarbejdes et register over uafhængige og pålidelige kvalitetssikringsorganer, som er aktive i Europa, uden hensyntagen til, om de er regionale eller nationale, generelle eller specialiserede eller offentlige eller private, med det formål at fremme gennemsigtigheden inden for de videregående uddannelser og medvirke til, at kvalifikationer og udenlandske studieperioder anerkendes.

| (9) | I forbindelse med Lissabon-strategien konkluderede Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002, at de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer burde blive en »kvalitetsreference på verdensplan« — |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med Lissabon-strategien konkluderede Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002, at de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer burde blive en »kvalitetsreference på verdensplan« —

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| 1. | at de tilskynder alle videregående uddannelsesinstitutioner, der er aktive på deres område, til at indføre eller udarbejde strenge kvalitetssikringssystemer i overensstemmelse med de standarder og retningslinjer for kvalitetssikring inden for videregående uddannelser i Europa, som blev vedtaget i Bergen inden for rammerne af Bolognaprocessen |
| --- | --- |

1.

at de tilskynder alle videregående uddannelsesinstitutioner, der er aktive på deres område, til at indføre eller udarbejde strenge kvalitetssikringssystemer i overensstemmelse med de standarder og retningslinjer for kvalitetssikring inden for videregående uddannelser i Europa, som blev vedtaget i Bergen inden for rammerne af Bolognaprocessen

| 2. | at de tilskynder alle kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, som er aktive på deres område, til at være uafhængige i deres evalueringer, til at anvende de elementer til kvalitetssikring, som er anført i henstilling 98/561/EF, og til at anvende det fælles sæt af generelle standarder og retningslinjer, som blev vedtaget i Bergen, i evalueringsøjemed. Disse standarder bør udvikles yderligere i samarbejde med repræsentanter for de videregående uddannelser. Standarderne bør anvendes på en sådan måde, at de beskytter og fremmer mangfoldighed og innovation |
| --- | --- |

2.

at de tilskynder alle kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, som er aktive på deres område, til at være uafhængige i deres evalueringer, til at anvende de elementer til kvalitetssikring, som er anført i henstilling 98/561/EF, og til at anvende det fælles sæt af generelle standarder og retningslinjer, som blev vedtaget i Bergen, i evalueringsøjemed. Disse standarder bør udvikles yderligere i samarbejde med repræsentanter for de videregående uddannelser. Standarderne bør anvendes på en sådan måde, at de beskytter og fremmer mangfoldighed og innovation

| 3. | at de tilskynder repræsentanter for de nationale myndigheder, sektoren for videregående uddannelser samt kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganerne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at udarbejde et »europæisk register over kvalitetssikringsorganer« (europæisk register), der er baseret på en national evaluering, og som tager hensyn til principperne i bilaget, og fastlægger betingelserne for at blive optaget i dette register samt reglerne for forvaltning af registeret |
| --- | --- |

3.

at de tilskynder repræsentanter for de nationale myndigheder, sektoren for videregående uddannelser samt kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganerne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at udarbejde et »europæisk register over kvalitetssikringsorganer« (europæisk register), der er baseret på en national evaluering, og som tager hensyn til principperne i bilaget, og fastlægger betingelserne for at blive optaget i dette register samt reglerne for forvaltning af registeret

| 4. | at de gør det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner, der er aktive på deres område, at vælge det organ, der opfylder deres behov og svarer til den ønskede profil, blandt de kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, der er optaget i det europæiske register, under forudsætning af, at dette er foreneligt med den nationale lovgivning eller tilladt af de nationale myndigheder |
| --- | --- |

4.

at de gør det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner, der er aktive på deres område, at vælge det organ, der opfylder deres behov og svarer til den ønskede profil, blandt de kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, der er optaget i det europæiske register, under forudsætning af, at dette er foreneligt med den nationale lovgivning eller tilladt af de nationale myndigheder

| 5. | at de gør det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner at arbejde i retning af en supplerende evaluering, der foretages af et andet organ, som er opført i det europæiske register, f.eks. for at styrke deres internationale renommé |
| --- | --- |

5.

at de gør det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner at arbejde i retning af en supplerende evaluering, der foretages af et andet organ, som er opført i det europæiske register, f.eks. for at styrke deres internationale renommé

| 6. | at de fremmer samarbejdet mellem organerne med det formål at opbygge gensidig tillid og udvikle større accept af kvalitetssikrings- og akkrediteringsevalueringerne for derved at bidrage til anerkendelse af kvalifikationer i forbindelse med studier eller arbejde i et andet land |
| --- | --- |

6.

at de fremmer samarbejdet mellem organerne med det formål at opbygge gensidig tillid og udvikle større accept af kvalitetssikrings- og akkrediteringsevalueringerne for derved at bidrage til anerkendelse af kvalifikationer i forbindelse med studier eller arbejde i et andet land

| 7. | at de sikrer offentlig adgang til de evalueringer, der foretages af de kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, som er opført i det europæiske register. |
| --- | --- |

7.

at de sikrer offentlig adgang til de evalueringer, der foretages af de kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, som er opført i det europæiske register.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | i tæt samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte sin støtte til samarbejde mellem de videregående uddannelsesinstitutioner, kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganerne, de kompetente myndigheder og andre organisationer, der er aktive på dette område |
| --- | --- |

1.

i tæt samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte sin støtte til samarbejde mellem de videregående uddannelsesinstitutioner, kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganerne, de kompetente myndigheder og andre organisationer, der er aktive på dette område

| 2. | at forelægge rapporter hvert tredje år for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om de fremskridt, der er sket inden for udviklingen af kvalitetssikringssystemer i de enkelte medlemsstater, og om samarbejdsaktiviteterne på europæisk plan, herunder de resultater, der er opnået med hensyn til de ovennævnte mål. |
| --- | --- |

2.

at forelægge rapporter hvert tredje år for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om de fremskridt, der er sket inden for udviklingen af kvalitetssikringssystemer i de enkelte medlemsstater, og om samarbejdsaktiviteterne på europæisk plan, herunder de resultater, der er opnået med hensyn til de ovennævnte mål.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. februar 2006.

På Europa-Parlamentets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

På Rådets vegne

H. WINKLER

Formand

---

(1)  EUT C 255 af 14.10.2005, s. 72.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 13.10.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 30.1.2006.

2

(3)  EFT L 270 af 7.10.1998, s. 56.

3

---

BILAG

»Europæisk register over kvalitetssikringsorganer«

Registeret skal indeholde en liste over pålidelige organer, hvis evalueringer medlemsstater (og medlemsstaternes offentlige myndigheder) kan have tillid til. Registreringen skal bygge på følgende principper:

| 1. | Listen over organer bør udarbejdes af repræsentanter for de nationale myndigheder, den videregående uddannelsessektor (universiteter og højere læreanstalter, studerende, undervisere og forskere) og kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, som er aktive i medlemsstaterne, sammen med arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

1.

Listen over organer bør udarbejdes af repræsentanter for de nationale myndigheder, den videregående uddannelsessektor (universiteter og højere læreanstalter, studerende, undervisere og forskere) og kvalitetssikrings- eller akkrediteringsorganer, som er aktive i medlemsstaterne, sammen med arbejdsmarkedets parter.

| 2. | Betingelserne for registrering af organer kan bl.a. omfatte:






  i) | forpligtelse til at være helt uafhængig i forbindelse med evalueringen |
| --- | --- | --- |

2.

Betingelserne for registrering af organer kan bl.a. omfatte:

i)

forpligtelse til at være helt uafhængig i forbindelse med evalueringen

| ii) | anerkendelse givet af i det mindste den medlemsstat, hvori organerne er aktive (eller de offentlige myndigheder i den pågældende medlemsstat) |
| --- | --- |

ii)

anerkendelse givet af i det mindste den medlemsstat, hvori organerne er aktive (eller de offentlige myndigheder i den pågældende medlemsstat)

| iii) | anvendelse af et fælles sæt standarder og retningslinjer som nævnt i henstilling 1 og 2 til medlemsstaterne |
| --- | --- |

iii)

anvendelse af et fælles sæt standarder og retningslinjer som nævnt i henstilling 1 og 2 til medlemsstaterne

| iv) | regelmæssig ekstern evaluering foretaget af fagfæller og andre eksperter, herunder offentliggørelse af kriterier, metodologier og resultater af en sådan evaluering. |
| --- | --- |

iv)

regelmæssig ekstern evaluering foretaget af fagfæller og andre eksperter, herunder offentliggørelse af kriterier, metodologier og resultater af en sådan evaluering.

| 3. | Afvises registrering i første omgang, er der mulighed for en nyvurdering, efter at der er foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

3.

Afvises registrering i første omgang, er der mulighed for en nyvurdering, efter at der er foretaget forbedringer.

---