# Uradni list L 23/27.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 23 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4927. januar 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 23

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4927. januar 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 130/2006 z dne 23. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 131/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 8 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 132/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi odstotka odobritve pogodb, sklenjenih za prostovoljno destilacijo namiznega vina | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 133/2006 z dne 26. januarja 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3149/92 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 134/2006 z dne 26. januarja 2006 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 135/2006 z dne 26. januarja 2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98 | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 136/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 137/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 39 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 138/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode | 43 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 139/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 51 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 140/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 53 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 141/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v januarju 2006 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 992/2005 | 54 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 142/2006 z dne 26. januarja 2006 o dvainšestdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 | 55 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 143/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 57 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 144/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit | 60 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 145/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 62 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 146/2006 z dne 26. januarja 2006 v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2094/2005 | 63 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 147/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2093/2005 | 64 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 148/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 65 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 149/2006 z dne 26. januarja 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 67 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 150/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 68 |
| | * | Direktiva Komisije 2006/4/ES z dne 26. januarja 2006 o spremembi prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov karbofurana (
  1
  ) | 69 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 130/2006 z dne 23. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 131/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

8

*

Uredba Komisije (ES) št. 132/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi odstotka odobritve pogodb, sklenjenih za prostovoljno destilacijo namiznega vina

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 133/2006 z dne 26. januarja 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3149/92 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 134/2006 z dne 26. januarja 2006 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

13

Uredba Komisije (ES) št. 135/2006 z dne 26. januarja 2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

34

Uredba Komisije (ES) št. 136/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

36

Uredba Komisije (ES) št. 137/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

39

Uredba Komisije (ES) št. 138/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode

43

Uredba Komisije (ES) št. 139/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

51

Uredba Komisije (ES) št. 140/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

53

Uredba Komisije (ES) št. 141/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v januarju 2006 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 992/2005

54

*

Uredba Komisije (ES) št. 142/2006 z dne 26. januarja 2006 o dvainšestdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001

55

Uredba Komisije (ES) št. 143/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

57

Uredba Komisije (ES) št. 144/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

60

Uredba Komisije (ES) št. 145/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

62

Uredba Komisije (ES) št. 146/2006 z dne 26. januarja 2006 v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2094/2005

63

Uredba Komisije (ES) št. 147/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2093/2005

64

Uredba Komisije (ES) št. 148/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

65

Uredba Komisije (ES) št. 149/2006 z dne 26. januarja 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

67

Uredba Komisije (ES) št. 150/2006 z dne 26. januarja 2006 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

68

*

Direktiva Komisije 2006/4/ES z dne 26. januarja 2006 o spremembi prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov karbofurana (
  1
  )

1

69

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Odločba Sveta z dne 23. januarja 2006 o odobritvi izrednih državnih pomoči Republike Ciper ciprskim kmetom, zaradi povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji | 78 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Odločba Sveta z dne 23. januarja 2006 o odobritvi izrednih državnih pomoči Republike Ciper ciprskim kmetom, zaradi povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 130/2006

z dne 23. januarja 2006

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAČASNI UKREPI

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 1259/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz vinske kisline („VK“), trenutno uvrščene pod oznako KN 2918 12 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 1259/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz vinske kisline („VK“), trenutno uvrščene pod oznako KN 2918 12 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (2) | Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na gibanja, pomembna za oceno škode, je Komisija analizirala podatke, ki zajemajo obdobje od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 („obravnavano obdobje“). Obdobje, uporabljeno za ugotovitve o nelojalnem nižanju cen, prodajanju po dampinških cenah in odpravi škode, je prej omenjeno OP. |
| --- | --- |

(2)

Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na gibanja, pomembna za oceno škode, je Komisija analizirala podatke, ki zajemajo obdobje od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 („obravnavano obdobje“). Obdobje, uporabljeno za ugotovitve o nelojalnem nižanju cen, prodajanju po dampinških cenah in odpravi škode, je prej omenjeno OP.

B.   NAKNADNI POSTOPEK

| (3) | Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz VK s poreklom iz LRK so nekatere zainteresirane stranke dale pisne pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz VK s poreklom iz LRK so nekatere zainteresirane stranke dale pisne pripombe.

| (4) | Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve. Po uvedbi začasnih ukrepov je Komisija opravila nadaljnje preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb, da bi preverila določanje normalne vrednosti:

  Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, LRK, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve. Po uvedbi začasnih ukrepov je Komisija opravila nadaljnje preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb, da bi preverila določanje normalne vrednosti:

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, LRK,

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, LRK, |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, LRK,

| — | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, LRK. |
| --- | --- |

—

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, LRK.

| (5) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasnimi dajatvami. Po tem razkritju jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. |
| --- | --- |

(5)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasnimi dajatvami. Po tem razkritju jim je bil dan tudi rok za podajo stališč.

| (6) | Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(6)

Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

C.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

| (7) | Zadevni izdelek je vinska kislina, trenutno uvrščena pod oznako KN 2918 12 00. Zadevni izdelek se uporablja za vino, napitke in živilske aditive in kot zaviralno sredstvo v mavcu ter za številne druge izdelke. Pridobiva se lahko iz stranskih produktov pri proizvodnji vina, kot velja za vse proizvajalce Skupnosti, ali s kemijsko sintezo iz petrokemičnih spojin, kot velja za vse kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(7)

Zadevni izdelek je vinska kislina, trenutno uvrščena pod oznako KN 2918 12 00. Zadevni izdelek se uporablja za vino, napitke in živilske aditive in kot zaviralno sredstvo v mavcu ter za številne druge izdelke. Pridobiva se lahko iz stranskih produktov pri proizvodnji vina, kot velja za vse proizvajalce Skupnosti, ali s kemijsko sintezo iz petrokemičnih spojin, kot velja za vse kitajske proizvajalce izvoznike.

| (8) | Dva uvoznika sta trdila, da je treba razlikovati med VK, namenjenim za živila, in VK za kemične procese oziroma med naravnim VK, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, in sintetičnim VK, ki ni namenjen za živila. Trdila sta tudi, da je treba slednjega izvzeti iz postopka, ker se kemijsko pridelani VK ne more uporabiti za prehrano ljudi, kot se lahko VK, ki ga proizvaja industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Dva uvoznika sta trdila, da je treba razlikovati med VK, namenjenim za živila, in VK za kemične procese oziroma med naravnim VK, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, in sintetičnim VK, ki ni namenjen za živila. Trdila sta tudi, da je treba slednjega izvzeti iz postopka, ker se kemijsko pridelani VK ne more uporabiti za prehrano ljudi, kot se lahko VK, ki ga proizvaja industrija Skupnosti.

| (9) | En uvoznik je tudi poudaril, da sta VK, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, in VK, uvožen iz LRK, rezultat različnih proizvodnih procesov in da je za proizvodnjo vina primeren le naravni VK. Ta uvoznik je nadalje trdil, da je bila ta posebna vrsta VK, ki ga je uvažal, prilagojena potrebam določenega uporabnika in ga drugi niso mogli uporabljati. Zato je ta uvoznik trdil, da ta vrsta VK in tista, ki jo proizvaja industrija Skupnosti, nista podobna izdelka. |
| --- | --- |

(9)

En uvoznik je tudi poudaril, da sta VK, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, in VK, uvožen iz LRK, rezultat različnih proizvodnih procesov in da je za proizvodnjo vina primeren le naravni VK. Ta uvoznik je nadalje trdil, da je bila ta posebna vrsta VK, ki ga je uvažal, prilagojena potrebam določenega uporabnika in ga drugi niso mogli uporabljati. Zato je ta uvoznik trdil, da ta vrsta VK in tista, ki jo proizvaja industrija Skupnosti, nista podobna izdelka.

| (10) | Medtem ko se priznava, da obstajajo različne vrste VK, ki niso enako primerne za vsako uporabo, pa je preiskava potrdila, da imajo vse te vrste VK enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti. Za proizvodnjo vina, ki predstavlja okoli 25 % trga, se lahko uporablja le naravna vinska kislina. Vendar se lahko preostalih 75 %, ki zajemajo tudi nekatere proizvode, namenjene za prehrano ljudi, uporabi tako za naravni kot sintetični VK in sta si zato konkurenčna. Treba je opomniti, da proizvodni procesi kot taki niso pomembni za opredelitev podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(10)

Medtem ko se priznava, da obstajajo različne vrste VK, ki niso enako primerne za vsako uporabo, pa je preiskava potrdila, da imajo vse te vrste VK enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti. Za proizvodnjo vina, ki predstavlja okoli 25 % trga, se lahko uporablja le naravna vinska kislina. Vendar se lahko preostalih 75 %, ki zajemajo tudi nekatere proizvode, namenjene za prehrano ljudi, uporabi tako za naravni kot sintetični VK in sta si zato konkurenčna. Treba je opomniti, da proizvodni procesi kot taki niso pomembni za opredelitev podobnega izdelka.

| (11) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede zadevnega izdelka in podobnega izdelka, se uvodne izjave (11) do (13) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede zadevnega izdelka in podobnega izdelka, se uvodne izjave (11) do (13) začasne uredbe potrdijo.

D.   DAMPING

1.   Tržno gospodarska obravnava (TGO)

| (12) | Ker ni bilo pripomb glede odobritve TGO, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (14) do (17) začasne uredbe dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(12)

Ker ni bilo pripomb glede odobritve TGO, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (14) do (17) začasne uredbe dokončno potrdijo.

2.   Normalna vrednost

| (13) | Po predložitvi začasnih razkritij Komisija ni prejela nobenih pripomb glede metodologije za določitev normalne vrednosti. Zato se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (18) do (34) začasne uredbe dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(13)

Po predložitvi začasnih razkritij Komisija ni prejela nobenih pripomb glede metodologije za določitev normalne vrednosti. Zato se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (18) do (34) začasne uredbe dokončno potrdijo.

3.   Izvozna cena

| (14) | Ker drugih pripomb glede izvoznih cen ni bilo, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (35) začasne uredbe dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(14)

Ker drugih pripomb glede izvoznih cen ni bilo, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (35) začasne uredbe dokončno potrdijo.

4.   Primerjava

| (15) | Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, se sklepni ugotovitvi iz uvodnih izjav (36) in (37) začasne uredbe dokončno potrdita. |
| --- | --- |

(15)

Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, se sklepni ugotovitvi iz uvodnih izjav (36) in (37) začasne uredbe dokončno potrdita.

5.   Stopnja dampinga

(a)   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren TGO

| (16) | Dva proizvajalca izvoznika sta predložila zahtevka glede podrobnih izračunov za določitev začasnih stopenj dampinga. Te pripombe so se upoštevale glede na pregledane podatke, pridobljene med preveritvenimi obiski, kot je poudarjeno v uvodni izjavi (4) te uredbe. Popravljene so bile tudi nekatere napake pri izračunu. |
| --- | --- |

(16)

Dva proizvajalca izvoznika sta predložila zahtevka glede podrobnih izračunov za določitev začasnih stopenj dampinga. Te pripombe so se upoštevale glede na pregledane podatke, pridobljene med preveritvenimi obiski, kot je poudarjeno v uvodni izjavi (4) te uredbe. Popravljene so bile tudi nekatere napake pri izračunu.

| (17) | Dokončne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve so:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | 0,3 % |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |

(17)

Dokončne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF na meji Skupnosti brez plačane dajatve so:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou

0,3 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

(b)   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (18) | Po predložitvi začasnih razkritij Komisija ni prejela nobenih pripomb glede metodologije za izračun stopnje dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike. V skladu s tem se začasna stopnja dampinga na ravni države v višini 34,9 % cene CIF na meji Skupnosti dokončno potrdi. |
| --- | --- |

(18)

Po predložitvi začasnih razkritij Komisija ni prejela nobenih pripomb glede metodologije za izračun stopnje dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike. V skladu s tem se začasna stopnja dampinga na ravni države v višini 34,9 % cene CIF na meji Skupnosti dokončno potrdi.

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (19) | Ker ni bilo nobenih pripomb glede proizvodnje Skupnosti, se uvodni izjavi (43) in (44) začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(19)

Ker ni bilo nobenih pripomb glede proizvodnje Skupnosti, se uvodni izjavi (43) in (44) začasne uredbe potrdita.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (20) | En uvoznik je predložil informacijo, da so nekateri proizvajalci Skupnosti, ki so bili prvotno pritožniki, opustili proizvodnjo, in je Komisijo zaprosil, da preveri, ali to pomeni dovolj podpore za preiskavo v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

En uvoznik je predložil informacijo, da so nekateri proizvajalci Skupnosti, ki so bili prvotno pritožniki, opustili proizvodnjo, in je Komisijo zaprosil, da preveri, ali to pomeni dovolj podpore za preiskavo v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe.

| (21) | V zvezi s tem je preiskava potrdila, da so proizvajalci, ki podpirajo pritožbo, v OP predstavljali več kot 95 % ocenjene proizvodnje Skupnosti. Zato so zahteve iz člena 5(4) osnovne uredbe izpolnjene. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s tem je preiskava potrdila, da so proizvajalci, ki podpirajo pritožbo, v OP predstavljali več kot 95 % ocenjene proizvodnje Skupnosti. Zato so zahteve iz člena 5(4) osnovne uredbe izpolnjene.

| (22) | Ker drugih pripomb glede opredelitve industrije Skupnosti ni bilo, se uvodna izjava (45) začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(22)

Ker drugih pripomb glede opredelitve industrije Skupnosti ni bilo, se uvodna izjava (45) začasne uredbe potrdi.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (23) | Ker pripomb glede potrošnje Skupnosti ni bilo, se uvodna izjava (46) začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(23)

Ker pripomb glede potrošnje Skupnosti ni bilo, se uvodna izjava (46) začasne uredbe potrdi.

4.   Uvoz iz zadevne države v Skupnost

| (24) | Ker ni bilo nobenih pripomb glede uvoza iz zadevne države, se uvodne izjave (47) do (52) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(24)

Ker ni bilo nobenih pripomb glede uvoza iz zadevne države, se uvodne izjave (47) do (52) začasne uredbe potrdijo.

5.   Položaj industrije Skupnosti

| (25) | En uvoznik/uporabnik in en izvoznik sta nasprotovala analizi iz začasne uredbe, ker sta bila mnenja, da so nekateri proizvajalci ES opustili proizvodnjo in jih zato ne bi smeli upoštevati pri ocenjevanju položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(25)

En uvoznik/uporabnik in en izvoznik sta nasprotovala analizi iz začasne uredbe, ker sta bila mnenja, da so nekateri proizvajalci ES opustili proizvodnjo in jih zato ne bi smeli upoštevati pri ocenjevanju položaja industrije Skupnosti.

| (26) | Treba je opomniti, da analiza dejavnikov, omenjenih v členu 3(5) osnovne uredbe, ki jo je opravila Komisija, ni vključevala nobenih podatkov družb, ki so opustile proizvodnjo. Take družbe so bilo omenjene v začasni uredbi le kolikor je bilo potrebno za razlago nekaterih zbirnih kazalnikov, kot so na primer tržni deleži ali celotna proizvodna zmogljivost. To je bilo vsakič jasno pojasnjeno v besedilu, ki opredeljuje posamezen zadevni kazalnik z namenom točne in pravilne ocene položaja industrije Skupnosti. Zato se šteje, da je bila analiza položaja industrije Skupnosti opravljena v celoti v skladu z osnovno uredbo. |
| --- | --- |

(26)

Treba je opomniti, da analiza dejavnikov, omenjenih v členu 3(5) osnovne uredbe, ki jo je opravila Komisija, ni vključevala nobenih podatkov družb, ki so opustile proizvodnjo. Take družbe so bilo omenjene v začasni uredbi le kolikor je bilo potrebno za razlago nekaterih zbirnih kazalnikov, kot so na primer tržni deleži ali celotna proizvodna zmogljivost. To je bilo vsakič jasno pojasnjeno v besedilu, ki opredeljuje posamezen zadevni kazalnik z namenom točne in pravilne ocene položaja industrije Skupnosti. Zato se šteje, da je bila analiza položaja industrije Skupnosti opravljena v celoti v skladu z osnovno uredbo.

| (27) | Ker drugih pripomb glede položaja industrije Skupnosti ni bilo, se uvodne izjave (53) do (82) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(27)

Ker drugih pripomb glede položaja industrije Skupnosti ni bilo, se uvodne izjave (53) do (82) začasne uredbe potrdijo.

F.   VZROČNA ZVEZA

| (28) | En izvoznik je trdil, da so imeli proizvajalci Skupnosti prevladujoč položaj na trgu in da kitajski uvoz z le 11,5 % trga ni mogel biti glavni vzrok škode. |
| --- | --- |

(28)

En izvoznik je trdil, da so imeli proizvajalci Skupnosti prevladujoč položaj na trgu in da kitajski uvoz z le 11,5 % trga ni mogel biti glavni vzrok škode.

| (29) | Opomniti je treba, da je tržni delež kitajskega izvoza ocenjen med 11,5 % in 15,8 %, glede na to, ali so bili uporabljeni podatki Eurostata ali kitajski statistični viri. Tudi previdna ocena tržnega deleža v višini 11,5 % se ne more šteti za nepomembno glede na to, da je škodo jasno povzročil vse večji pritisk naraščajočega uvoza na cene, ki znatno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti, kot je omenjeno v začasni uredbi. Vprašanje, ali ima industrija Skupnosti prevladujoč položaj ali ne, nazadnje ni pomembno, če se ugotovi, da je industrija Skupnosti utrpela škodo, glavni razlog zanjo pa je dampinški uvoz. V zvezi s tem je treba opomniti, da se industrija Skupnosti med zadevnim obdobjem kljub svojemu velikemu tržnemu deležu ni mogla izogniti večjim izgubam. To je v nasprotju s trditvijo, da je imela koristi od prevladujočega položaja. Poleg tega je uvoz tretjih držav tudi zagotovil, da je na trgu vladala zadostna konkurenca. |
| --- | --- |

(29)

Opomniti je treba, da je tržni delež kitajskega izvoza ocenjen med 11,5 % in 15,8 %, glede na to, ali so bili uporabljeni podatki Eurostata ali kitajski statistični viri. Tudi previdna ocena tržnega deleža v višini 11,5 % se ne more šteti za nepomembno glede na to, da je škodo jasno povzročil vse večji pritisk naraščajočega uvoza na cene, ki znatno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti, kot je omenjeno v začasni uredbi. Vprašanje, ali ima industrija Skupnosti prevladujoč položaj ali ne, nazadnje ni pomembno, če se ugotovi, da je industrija Skupnosti utrpela škodo, glavni razlog zanjo pa je dampinški uvoz. V zvezi s tem je treba opomniti, da se industrija Skupnosti med zadevnim obdobjem kljub svojemu velikemu tržnemu deležu ni mogla izogniti večjim izgubam. To je v nasprotju s trditvijo, da je imela koristi od prevladujočega položaja. Poleg tega je uvoz tretjih držav tudi zagotovil, da je na trgu vladala zadostna konkurenca.

| (30) | Drugi izvoznik je poudaril, da je bila nova proizvodnja, ki sta jo na trgu uvedla nedavno ustanovljena proizvajalca ES, pomembnejša kot povečanje kitajskega uvoza in naj bi zato industrija Skupnosti sama sebi povzročila škodo. Vendar so bile cene novih proizvajalcev ES v skladu s cenami že ustaljenih proizvajalcev, njihov obseg proizvodnje pa je bil manjši od obsega proizvodnje družb, ki so prenehale poslovati. Zato njihov vstop na trg ne more biti edini razlog za padec cen, ki se je pojavil pri povečani potrošnji Skupnosti, ampak je razlog tudi kitajski uvoz. |
| --- | --- |

(30)

Drugi izvoznik je poudaril, da je bila nova proizvodnja, ki sta jo na trgu uvedla nedavno ustanovljena proizvajalca ES, pomembnejša kot povečanje kitajskega uvoza in naj bi zato industrija Skupnosti sama sebi povzročila škodo. Vendar so bile cene novih proizvajalcev ES v skladu s cenami že ustaljenih proizvajalcev, njihov obseg proizvodnje pa je bil manjši od obsega proizvodnje družb, ki so prenehale poslovati. Zato njihov vstop na trg ne more biti edini razlog za padec cen, ki se je pojavil pri povečani potrošnji Skupnosti, ampak je razlog tudi kitajski uvoz.

| (31) | Drugi izvoznik je trdil, da ureditveni okvir skupne kmetijske politike izkrivlja normalne tržne pogoje za proizvajalce ES in da se analiza vzročne zveze ni upoštevala. Čeprav je ta utemeljitev zelo splošna, je treba opomniti, da skupna kmetijska politika ne ureja cene VK, temveč le določa najnižje cene surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo VK, ter prodajne cene za alkohol. Kot je določeno v uvodni izjavi (89) začasne uredbe, so ti ureditveni parametri ostali nespremenjeni skozi celotno obdobje in se zato ne morejo šteti za povzročitelje poslabšanja položaja industrije Skupnosti, zato ni dvoma, da se kitajski uvoz prodaja po dampinških cenah in povzroča škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(31)

Drugi izvoznik je trdil, da ureditveni okvir skupne kmetijske politike izkrivlja normalne tržne pogoje za proizvajalce ES in da se analiza vzročne zveze ni upoštevala. Čeprav je ta utemeljitev zelo splošna, je treba opomniti, da skupna kmetijska politika ne ureja cene VK, temveč le določa najnižje cene surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo VK, ter prodajne cene za alkohol. Kot je določeno v uvodni izjavi (89) začasne uredbe, so ti ureditveni parametri ostali nespremenjeni skozi celotno obdobje in se zato ne morejo šteti za povzročitelje poslabšanja položaja industrije Skupnosti, zato ni dvoma, da se kitajski uvoz prodaja po dampinških cenah in povzroča škodo industriji Skupnosti.

| (32) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede vzročne zveze, se uvodne izjave (83) do (95) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(32)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede vzročne zveze, se uvodne izjave (83) do (95) začasne uredbe potrdijo.

G.   INTERES SKUPNOSTI

| (33) | En uporabnik iz industrije proizvodnje mavca je trdil, da je delež VK v proizvodnih stroških industrije proizvodnje mavca, omenjen v začasni uredbi (manj kot 2 %), prenizek. Vendar je ta številka temeljila na podatkih, ki jih je predložila ista družba. Na podlagi istih podatkov bi bila številka nekoliko višja, če bi bila izražena kot odstotek samo tistih izdelkov, ki vsebujejo VK. Na drugi strani pa sta dve drugi skupini s področja proizvodnje mavca navedli veliko nižji odstotek. S tem je bilo potrjeno, da se lahko podatki, uporabljeni v začasni uredbi, štejejo kot primerna ocena. |
| --- | --- |

(33)

En uporabnik iz industrije proizvodnje mavca je trdil, da je delež VK v proizvodnih stroških industrije proizvodnje mavca, omenjen v začasni uredbi (manj kot 2 %), prenizek. Vendar je ta številka temeljila na podatkih, ki jih je predložila ista družba. Na podlagi istih podatkov bi bila številka nekoliko višja, če bi bila izražena kot odstotek samo tistih izdelkov, ki vsebujejo VK. Na drugi strani pa sta dve drugi skupini s področja proizvodnje mavca navedli veliko nižji odstotek. S tem je bilo potrjeno, da se lahko podatki, uporabljeni v začasni uredbi, štejejo kot primerna ocena.

| (34) | Poleg tega se opozarja na to, da na podlagi podatkov Eurostata izdelki iz mavca, v katerih se VK uporablja kot zaviralno sredstvo, niso izpostavljeni preveliki konkurenci dobaviteljev, ki niso iz ES. Sklep začasne uredbe, da zmerna dampinška dajatev na ta odstotek stroškov ne bi smela imeti večjega vpliva na stroške in konkurenčni položaj navedenih industrij uporabnikov, se zato ohrani. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega se opozarja na to, da na podlagi podatkov Eurostata izdelki iz mavca, v katerih se VK uporablja kot zaviralno sredstvo, niso izpostavljeni preveliki konkurenci dobaviteljev, ki niso iz ES. Sklep začasne uredbe, da zmerna dampinška dajatev na ta odstotek stroškov ne bi smela imeti večjega vpliva na stroške in konkurenčni položaj navedenih industrij uporabnikov, se zato ohrani.

| (35) | Isti uporabnik je tudi trdil, da bi lahko ukrepi privedli do pomanjkanja VK, kar naj bi se bilo zgodilo že v preteklosti. Vendar pa se ne šteje, da bi protidampinške dajatve predlaganih individualnih stopenj za družbe, ki pomenijo približno dve tretjini izvoza iz LRK, izključile dobavitelje iz LRK s trga ES. |
| --- | --- |

(35)

Isti uporabnik je tudi trdil, da bi lahko ukrepi privedli do pomanjkanja VK, kar naj bi se bilo zgodilo že v preteklosti. Vendar pa se ne šteje, da bi protidampinške dajatve predlaganih individualnih stopenj za družbe, ki pomenijo približno dve tretjini izvoza iz LRK, izključile dobavitelje iz LRK s trga ES.

| (36) | En uporabnik iz industrije emulgatorjev je trdil, da bi bil njihov konkurenčni položaj ogrožen, če bi bili uvedeni ukrepi za uvoz VK s poreklom iz LRK. Ta uporabnik je trdil, da so emulgatorji zaradi tehničnih sprememb čedalje bolj soočeni s konkurenco proizvajalcev, ki niso iz EU, in da bi povečanje stroškov po uvedbi ukrepov vplivalo na njihov konkurenčni položaj na trgu. Komisija je na podlagi kvantitativnih podatkov poskusila preveriti morebitni učinek ukrepov na to kategorijo uporabnikov. Vendar je bilo to zaradi pomanjkanja smiselnih odgovorov na vprašalnik Komisije in pomanjkanja sodelovanja te skupine uporabnikov nemogoče. |
| --- | --- |

(36)

En uporabnik iz industrije emulgatorjev je trdil, da bi bil njihov konkurenčni položaj ogrožen, če bi bili uvedeni ukrepi za uvoz VK s poreklom iz LRK. Ta uporabnik je trdil, da so emulgatorji zaradi tehničnih sprememb čedalje bolj soočeni s konkurenco proizvajalcev, ki niso iz EU, in da bi povečanje stroškov po uvedbi ukrepov vplivalo na njihov konkurenčni položaj na trgu. Komisija je na podlagi kvantitativnih podatkov poskusila preveriti morebitni učinek ukrepov na to kategorijo uporabnikov. Vendar je bilo to zaradi pomanjkanja smiselnih odgovorov na vprašalnik Komisije in pomanjkanja sodelovanja te skupine uporabnikov nemogoče.

| (37) | Ker drugih pripomb v zvezi z interesom Skupnosti ni bilo, se uvodne izjave (98) do (114) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(37)

Ker drugih pripomb v zvezi z interesom Skupnosti ni bilo, se uvodne izjave (98) do (114) začasne uredbe potrdijo.

H.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (38) | Po razkritju začasnih ugotovitev je industrija Skupnosti trdila, da je izračunana neškodljiva cena iz dveh razlogov prenizka:






  — | cena surovin je bila v OP znižana, tj. industriji je uspelo nekaj pritiska na cene prenesti na nabavne sektorje. To je ugotovljeno v uvodni izjavi (69) začasne uredbe, interes dobaviteljev pa se analizira v uvodnih izjavah (101) do (106). Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (89), pa skupna kmetijska politika določa najnižjo ceno za nabavo surovin. Poleg tega industrija svojega zahtevka ni utemeljila in ni predložila nobenega dokaza z navedbo, da raven cene surovin ne bi bila trajnostna in bi morala biti višja kot navedena najnižja raven. Zato je bilo sklenjeno, da argument ni utemeljen, |
| --- | --- | --- |

(38)

Po razkritju začasnih ugotovitev je industrija Skupnosti trdila, da je izračunana neškodljiva cena iz dveh razlogov prenizka:

—

cena surovin je bila v OP znižana, tj. industriji je uspelo nekaj pritiska na cene prenesti na nabavne sektorje. To je ugotovljeno v uvodni izjavi (69) začasne uredbe, interes dobaviteljev pa se analizira v uvodnih izjavah (101) do (106). Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (89), pa skupna kmetijska politika določa najnižjo ceno za nabavo surovin. Poleg tega industrija svojega zahtevka ni utemeljila in ni predložila nobenega dokaza z navedbo, da raven cene surovin ne bi bila trajnostna in bi morala biti višja kot navedena najnižja raven. Zato je bilo sklenjeno, da argument ni utemeljen,

| — | trdilo se je, da je bila običajna stopnja dobička, uporabljena v izračunu škode, v višini 8 %, za to vrsto industrije prenizka. Vendar ta odstotek glede na stopnjo dobička, ugotovljeno za industrijo Skupnosti v letih pred OP in pred vdorom dampinškega uvoza na trg, pomeni ustrezno stopnjo, ki odraža običajno stopnjo dobička, ki bi jo bilo mogoče doseči brez takega uvoza. |
| --- | --- |

—

trdilo se je, da je bila običajna stopnja dobička, uporabljena v izračunu škode, v višini 8 %, za to vrsto industrije prenizka. Vendar ta odstotek glede na stopnjo dobička, ugotovljeno za industrijo Skupnosti v letih pred OP in pred vdorom dampinškega uvoza na trg, pomeni ustrezno stopnjo, ki odraža običajno stopnjo dobička, ki bi jo bilo mogoče doseči brez takega uvoza.

| (39) | Ker drugih pripomb v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo, se uvodne izjave (115) do (118) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(39)

Ker drugih pripomb v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo, se uvodne izjave (115) do (118) začasne uredbe potrdijo.

2.   Oblika in raven dajatev

| (40) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljenih stopenj dampinga, saj so bile stopnje škode, ugotovljene za vse zadevne proizvajalce izvoznike, višje kot stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(40)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljenih stopenj dampinga, saj so bile stopnje škode, ugotovljene za vse zadevne proizvajalce izvoznike, višje kot stopnje dampinga.

| (41) | Glede oblike ukrepov je industrija Skupnosti zahtevala, da se uvede najnižja cena na podlagi stopnje odprave škode. Ker pa raven dokončne protidampinške dajatve temelji na ugotovljenih stopnjah dampinga, kakor je omenjeno v gornji uvodni izjavi, se ohrani uvedba dokončne protidampinške dajatve v obliki dajatev ad valorem. |
| --- | --- |

(41)

Glede oblike ukrepov je industrija Skupnosti zahtevala, da se uvede najnižja cena na podlagi stopnje odprave škode. Ker pa raven dokončne protidampinške dajatve temelji na ugotovljenih stopnjah dampinga, kakor je omenjeno v gornji uvodni izjavi, se ohrani uvedba dokončne protidampinške dajatve v obliki dajatev ad valorem.

| (42) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne dajatve naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou | De minimis |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City | 10,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 4,7 % |
| Vse druge družbe | 34,9 % |

(42)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne dajatve naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou

De minimis

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City

10,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

4,7 %

Vse druge družbe

34,9 %

| (43) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile med preiskavo te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako izključno uporabljajo za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih izdelajo družbe, ter torej posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih izdela katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi pravnimi osebami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(43)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile med preiskavo te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako izključno uporabljajo za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih izdelajo družbe, ter torej posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih izdela katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi pravnimi osebami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (44) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo Uredba ustrezno spremenila s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(44)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo Uredba ustrezno spremenila s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.

| (45) | Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi se morala stopnja preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje pa so pozvane, da potem ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da se njihovo stanje individualno prouči. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi se morala stopnja preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje pa so pozvane, da potem ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da se njihovo stanje individualno prouči.

3.   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (46) | Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo (ES) št. 1259/2005, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo dajatev protidampinških dajatev se sprostijo, ker so dokončne dajatve nižje od začasnih. |
| --- | --- |

(46)

Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo (ES) št. 1259/2005, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo dajatev protidampinških dajatev se sprostijo, ker so dokončne dajatve nižje od začasnih.

| (47) | Za zmanjšanje tveganja izogibanja družbe zaradi prevelikih razlik v znesku dajatev se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi ustrezna uporaba protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo: |
| --- | --- |

(47)

Za zmanjšanje tveganja izogibanja družbe zaradi prevelikih razlik v znesku dajatev se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi ustrezna uporaba protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo:

| (48) | Predložitev veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike. |
| --- | --- |

(48)

Predložitev veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.

| (49) | Poleg tega bo Komisija nadzorovala izvozne tokove ter ustrezno oznako KN za soli in estre VK. Če se bi obseg izvoza ene od družb, upravičenih do nižjih individualnih stopenj dajatev, bistveno povečal ali če se bi bistveno povečal uvoz, prijavljen pod ustrezno oznako KN za soli in estre, bi se lahko zadevne individualne ukrepe štelo kot verjetno nezadostne za preprečitev ugotovljenega škodljivega dampinga. Zato lahko Komisija, če so izpolnjeni potrebni pogoji, začne vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta pregled lahko med drugim prouči potrebo po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedbo dajatve na ravni države – |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega bo Komisija nadzorovala izvozne tokove ter ustrezno oznako KN za soli in estre VK. Če se bi obseg izvoza ene od družb, upravičenih do nižjih individualnih stopenj dajatev, bistveno povečal ali če se bi bistveno povečal uvoz, prijavljen pod ustrezno oznako KN za soli in estre, bi se lahko zadevne individualne ukrepe štelo kot verjetno nezadostne za preprečitev ugotovljenega škodljivega dampinga. Zato lahko Komisija, če so izpolnjeni potrebni pogoji, začne vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta pregled lahko med drugim prouči potrebo po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedbo dajatve na ravni države –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je uvrščena pod oznako KN 2918 12 00, se uvede dokončna protidampinška dajatev.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se pred dajatvijo uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Ljudska republika Kitajska | 0,0 % | A687 |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Ljudska republika Kitajska | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ljudska republika Kitajska | 4,7 % | A689 |
| Vse druge družbe | 34,9 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou, Ljudska republika Kitajska

0,0 %

A687

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Ljudska republika Kitajska

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ljudska republika Kitajska

4,7 %

A689

Vse druge družbe

34,9 %

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, je odvisna od predložitve veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge. Kadar družbe take fakture ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo (ES) št. 1259/2005 o uvozu vinske kisline, uvrščene po oznako KN 2918 12 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo v skladu z zgoraj določenimi pravili. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. januarja 2006

Za Svet

Predsednik

J. PRÖLL

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 200, 30.7.2005, str. 73.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B, office J-79 5/16 |
| 1049 Brussels/Belgium |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B, office J-79 5/16

1049 Brussels/Belgium

---

PRILOGA

Veljavna trgovska faktura iz člena 1(3) te uredbe mora vključevati podpisano izjavo uradnika družbe v naslednji obliki:

| (1) | Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdala trgovsko fakturo. |
| --- | --- |

(1)

Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdala trgovsko fakturo.

| (2) | Izjava: „Podpisani(-a) potrjujem, da je [količino] vinske kisline, prodane za izvoz v Evropsko skupnost, ki jo zajema ta trgovska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v [zadevna država]. Izjavljam, da so informacije v tej trgovski fakturi popolne in pravilne.“ |
| --- | --- |

(2)

Izjava: „Podpisani(-a) potrjujem, da je [količino] vinske kisline, prodane za izvoz v Evropsko skupnost, ki jo zajema ta trgovska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v [zadevna država]. Izjavljam, da so informacije v tej trgovski fakturi popolne in pravilne.“

Datum in podpis

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 131/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. januarja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 109,1 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 97,4 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 98,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,3 |
| 204 | 101,5 |
| 999 | 119,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 80,1 |
| 624 | 101,2 |
| 999 | 90,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 147,8 |
| 204 | 139,4 |
| 999 | 143,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,4 |
| 204 | 55,6 |
| 212 | 48,0 |
| 220 | 51,3 |
| 624 | 58,2 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,6 |
| 204 | 98,5 |
| 400 | 86,7 |
| 464 | 148,0 |
| 624 | 75,3 |
| 662 | 32,0 |
| 999 | 83,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,6 |
| 220 | 60,5 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 400 | 132,0 |
| 404 | 106,8 |
| 720 | 67,9 |
| 999 | 102,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 109,6 |
| 400 | 82,3 |
| 720 | 37,7 |
| 999 | 76,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

109,1

204

46,7

212

97,4

624

140,9

999

98,5

0707 00 05

052

138,3

204

101,5

999

119,9

0709 10 00

220

80,1

624

101,2

999

90,7

0709 90 70

052

147,8

204

139,4

999

143,6

0805 10 20

052

43,4

204

55,6

212

48,0

220

51,3

624

58,2

999

51,3

0805 20 10

204

78,4

999

78,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,6

204

98,5

400

86,7

464

148,0

624

75,3

662

32,0

999

83,9

0805 50 10

052

58,6

220

60,5

999

59,6

0808 10 80

400

132,0

404

106,8

720

67,9

999

102,2

0808 20 50

388

109,6

400

82,3

720

37,7

999

76,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 132/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi odstotka odobritve pogodb, sklenjenih za prostovoljno destilacijo namiznega vina

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (1), in zlasti člena 63a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 63a Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa podrobna pravila za uporabo režimov za destilacijo vina iz člena 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 (2). To je subvencionirana in prostovoljna destilacija z namenom podpreti trg z vinom in zagotoviti nadaljnjo oskrbo področja pitnega alkohola. S tem namenom so sklenjene pogodbe med proizvajalci vina in destilaterji. Te pogodbe so države članice posredovale Komisiji do 15. januarja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Člen 63a Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa podrobna pravila za uporabo režimov za destilacijo vina iz člena 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 (2). To je subvencionirana in prostovoljna destilacija z namenom podpreti trg z vinom in zagotoviti nadaljnjo oskrbo področja pitnega alkohola. S tem namenom so sklenjene pogodbe med proizvajalci vina in destilaterji. Te pogodbe so države članice posredovale Komisiji do 15. januarja 2006.

| (2) | Za tržno leto 2005/2006 bo destilacija potekala od 1. oktobra do 23. decembra. Na osnovi količin vina, za katere so države članice uradno prijavile pogodbe o destilaciji Komisiji, je ugotovljeno preseganje razpoložljivih proračunskih sredstev in absorpcijska zmogljivost področja pitnega alkohola. Zato je primerno je določiti enotni odstotek, v višini katerega se prijavljene količine za destilacijo odobrijo. |
| --- | --- |

(2)

Za tržno leto 2005/2006 bo destilacija potekala od 1. oktobra do 23. decembra. Na osnovi količin vina, za katere so države članice uradno prijavile pogodbe o destilaciji Komisiji, je ugotovljeno preseganje razpoložljivih proračunskih sredstev in absorpcijska zmogljivost področja pitnega alkohola. Zato je primerno je določiti enotni odstotek, v višini katerega se prijavljene količine za destilacijo odobrijo.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 63a(6) Uredbe (ES) št. 1623/2000 morajo države članice potrditi pogodbe o destilacij v obdobju, ki se začne 30. januarja. Zato ta uredba začne velja takoj – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 63a(6) Uredbe (ES) št. 1623/2000 morajo države članice potrditi pogodbe o destilacij v obdobju, ki se začne 30. januarja. Zato ta uredba začne velja takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine vina, za katere so bile v skladu s členom 63a(4) Uredbe (ES) št. 1623/2000 sklenjene pogodbe in o katerih je bila Komisija obveščena do 15. januarja 2006, so odobrene do 84,58 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1820/2005 (UL L 293, 9.11.2005, str. 8).

1

(2)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

2

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 133/2006

z dne 26. januarja 2006

o spremembi Uredbe (EGS) št. 3149/92 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3730/87 z dne 10. decembra 1987 o splošnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog imenovanim organizacijam za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 3149/92 (2) določa podrobna pravila za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 3149/92 (2) določa podrobna pravila za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb.

| (2) | Da bi zagotovili dobro izvajanje letnega načrta razdeljevanja za leto 2006, ki ga vzpostavlja Uredba Komisije (ES) št. 1819/2005 z dne 8. novembra 2005 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2006, (3) je treba prilagoditi določene roke za izskladiščenje mlečnih proizvodov iz intervencijskih zalog. |
| --- | --- |

(2)

Da bi zagotovili dobro izvajanje letnega načrta razdeljevanja za leto 2006, ki ga vzpostavlja Uredba Komisije (ES) št. 1819/2005 z dne 8. novembra 2005 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim osebam v Skupnosti za proračunsko leto 2006, (3) je treba prilagoditi določene roke za izskladiščenje mlečnih proizvodov iz intervencijskih zalog.

| (3) | Proizvodi, ki se izskladiščijo iz intervencijskih zalog v okviru letnega načrta, se lahko dobavijo nepredelani ali predelani za proizvodnjo živil ali se lahko izskladiščijo kot plačilo za dobavo ali proizvodnjo živil, sproščenih na trgu Skupnosti. V zadnjem primeru je treba podrobneje navesti proizvode v intervencijskih zalogah, ki se lahko izskladiščijo kot plačilo za proizvodnjo žitnih proizvodov. Pogoji javnega razpisa iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 3149/92 za organizacijo dobav v državah članicah morajo zato biti ustrezno določeni. |
| --- | --- |

(3)

Proizvodi, ki se izskladiščijo iz intervencijskih zalog v okviru letnega načrta, se lahko dobavijo nepredelani ali predelani za proizvodnjo živil ali se lahko izskladiščijo kot plačilo za dobavo ali proizvodnjo živil, sproščenih na trgu Skupnosti. V zadnjem primeru je treba podrobneje navesti proizvode v intervencijskih zalogah, ki se lahko izskladiščijo kot plačilo za proizvodnjo žitnih proizvodov. Pogoji javnega razpisa iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 3149/92 za organizacijo dobav v državah članicah morajo zato biti ustrezno določeni.

| (4) | Ker prevozne stroške znotraj Skupnosti krije Skupnost na podlagi dejanskih stroškov, kakor so določeni z javnim razpisom, ni za njihovo povračilo več potrebno predvideti predložitve dokazil glede prevoženih razdalj. |
| --- | --- |

(4)

Ker prevozne stroške znotraj Skupnosti krije Skupnost na podlagi dejanskih stroškov, kakor so določeni z javnim razpisom, ni za njihovo povračilo več potrebno predvideti predložitve dokazil glede prevoženih razdalj.

| (5) | Člen 3(1) Uredbe (EGS) št. 3149/92, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1903/2004 (4), določa, da se obdobje izvajanja letnega načrta konča 31. decembra. Zato je treba ustrezno prilagoditi rok za pošiljanje letnih poročil iz člena 10 Uredbe (EGS) št. 3149/92. |
| --- | --- |

(5)

Člen 3(1) Uredbe (EGS) št. 3149/92, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1903/2004 (4), določa, da se obdobje izvajanja letnega načrta konča 31. decembra. Zato je treba ustrezno prilagoditi rok za pošiljanje letnih poročil iz člena 10 Uredbe (EGS) št. 3149/92.

| (6) | Uredbo (ES) št. 3149/92 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 3149/92 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenji zadevnih upravljalnih odborov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenji zadevnih upravljalnih odborov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 3149/92 se spremeni:

| 1. | V členu 3(2) se tretjemu pododstavku doda naslednji stavek:
  „Za maslo, dodeljeno državam članicam v okviru letnega načrta za leto 2006, je treba pri dodelitvah, ki presegajo količine nad 500 ton, 70 % količin masla umakniti iz intervencijskih zalog pred 1. marcem 2006.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 3(2) se tretjemu pododstavku doda naslednji stavek:

„Za maslo, dodeljeno državam članicam v okviru letnega načrta za leto 2006, je treba pri dodelitvah, ki presegajo količine nad 500 ton, 70 % količin masla umakniti iz intervencijskih zalog pred 1. marcem 2006.“

| 2. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1(b) se za tretjim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Kadar v intervencijskih zalogah ni na voljo žit, lahko Komisija prav tako odobri dvig riža iz intervencijskih zalog kot plačilo za dobavo žit in žitnih proizvodov, sproščenih na trgu.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1(b) se za tretjim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Kadar v intervencijskih zalogah ni na voljo žit, lahko Komisija prav tako odobri dvig riža iz intervencijskih zalog kot plačilo za dobavo žit in žitnih proizvodov, sproščenih na trgu.“

| (b) | v odstavku 2(a) se četrtemu pododstavku doda naslednji stavek:
  „Kadar dobava zajema žita ali žitne proizvode v zameno za riž, umaknjen iz intervencijskih zalog, javni razpis določa, da je proizvod, ki se umakne, riž, ki ga hrani intervencijski organ.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2(a) se četrtemu pododstavku doda naslednji stavek:

„Kadar dobava zajema žita ali žitne proizvode v zameno za riž, umaknjen iz intervencijskih zalog, javni razpis določa, da je proizvod, ki se umakne, riž, ki ga hrani intervencijski organ.“

| 3. | V členu 7(2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „V ta namen vloga za povračilo vključuje vsa potrebna dokazila, zlasti glede opravljenega prevoza.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 7(2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„V ta namen vloga za povračilo vključuje vsa potrebna dokazila, zlasti glede opravljenega prevoza.“

| 4. | V členu 10 se prvi stavek prvega odstavka nadomesti z naslednjim:
  „Najpozneje 30. junija vsakega leta države članice pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju načrta na njihovem ozemlju v predhodne proračunskem letu.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 10 se prvi stavek prvega odstavka nadomesti z naslednjim:

„Najpozneje 30. junija vsakega leta države članice pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju načrta na njihovem ozemlju v predhodne proračunskem letu.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 352, 15.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2535/95 (UL L 260, 31.10.1995, str. 3).

1

(2)  UL L 313, 30.10.1992, str. 50. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1608/2005 (UL L 256, 1.10.2005, str. 13).

2

(3)  UL L 293, 9.11.2005, str. 3.

3

(4)  UL L 328, 30.10.2004, str. 77.

4

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 134/2006

z dne 26. januarja 2006

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 28. aprila v skladu s členom 5 osnovne uredbe v obvestilu („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 28. aprila v skladu s členom 5 osnovne uredbe v obvestilu („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Skupnost.

| (2) | Začetek postopka je posledica pritožbe, ki so jo 11. marca 2005 vložili trije proizvajalci Skupnosti, in sicer Interkov spol s.r.o. MI.ME.CA s.r.l. in Niko – Metallurgical company, d.d. Železniki („pritožnik“), ki predstavljata večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje vzvodnih mehanizmov Skupnosti. Pritožbo je podprla tudi družba I.M.L, drugi proizvajalec Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Začetek postopka je posledica pritožbe, ki so jo 11. marca 2005 vložili trije proizvajalci Skupnosti, in sicer Interkov spol s.r.o. MI.ME.CA s.r.l. in Niko – Metallurgical company, d.d. Železniki („pritožnik“), ki predstavljata večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje vzvodnih mehanizmov Skupnosti. Pritožbo je podprla tudi družba I.M.L, drugi proizvajalec Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

2.   Stranke v postopku

| (3) | Komisija je pritožnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in njihova združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in njihova združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku.

| (4) | Proizvajalci pritožniki, drugi sodelujoči proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, dobavitelji, uporabniki in združenja uporabnikov so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da so razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Proizvajalci pritožniki, drugi sodelujoči proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, dobavitelji, uporabniki in združenja uporabnikov so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da so razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje.

| (5) | Da bi se proizvajalcem izvoznikom v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali za individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce zahtevkov. Za družbe, ki so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali individualno obravnavo, je preiskava pokazala, da niso izpolnile pogojev za TGO, ena družba pa je zahtevala samo IO. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se proizvajalcem izvoznikom v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali za individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce zahtevkov. Za družbe, ki so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali individualno obravnavo, je preiskava pokazala, da niso izpolnile pogojev za TGO, ena družba pa je zahtevala samo IO.

| (6) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se lahko pri tej preiskavi vzorčenje uporabi za uvoznike. Glede na število uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno. |
| --- | --- |

(6)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se lahko pri tej preiskavi vzorčenje uporabi za uvoznike. Glede na število uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno.

| (7) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so poslali trije proizvajalci Skupnosti, dva druga proizvajalca Skupnosti, pet proizvajalcev izvoznikov v LRK, dvanajst dobaviteljev surovin, dva nepovezana uvoznika in osem nepovezanih uporabnikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so poslali trije proizvajalci Skupnosti, dva druga proizvajalca Skupnosti, pet proizvajalcev izvoznikov v LRK, dvanajst dobaviteljev surovin, dva nepovezana uvoznika in osem nepovezanih uporabnikov v Skupnosti.

| (8) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti:






  — | Interkov spol s.r.o., |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti:

—

Interkov spol s.r.o.,

| — | MI.ME.CA s.r.l., |
| --- | --- |

—

MI.ME.CA s.r.l.,

| — | Niko – Metallurgical company, d.d. Železniki, |
| --- | --- |

—

Niko – Metallurgical company, d.d. Železniki,

| — | IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l., |
| --- | --- |

—

IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l.,

| — | EJA international. |
| --- | --- |

—

EJA international.

| (b) | Uporabniki Skupnosti:






  — | Esselte Leitz GmbH & Co., |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporabniki Skupnosti:

—

Esselte Leitz GmbH & Co.,

| (c) | Proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery, |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery,

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

Ostali trije proizvajalci izvozniki so predložili obrazce zahtevka za TGO in izrazili svojo pripravljenost za sodelovanje v postopku. Vendar so svoje sodelovanje že preklicali pred preveritvijo obrazca zahtevka za TGO.

| (9) | Glede na potrebo, da se določi normalna vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobren, so bili preveritveni obiski z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države opravljeni v prostorih naslednje družbe:

  Proizvajalec v Iranu:






  — | Metalise Co. |
| --- | --- | --- |

(9)

Glede na potrebo, da se določi normalna vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobren, so bili preveritveni obiski z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države opravljeni v prostorih naslednje družbe:

Proizvajalec v Iranu:

—

Metalise Co.

3.   Obdobje preiskave

| (10) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004 („OP“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004 („OP“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

4.   Zadevni izdelek in podoben izdelek

4.1   Splošno

| (11) | Vzvodni mehanizmi so kovinski izdelki, ki so lahko ena izmed komponent za vezavo za shranjevanje listov in drugih dokumentov. Specifikacija izdelka je v glavnem odvisna od uporabljenega materiala, velikosti mehanizma in obdelave jekla. |
| --- | --- |

(11)

Vzvodni mehanizmi so kovinski izdelki, ki so lahko ena izmed komponent za vezavo za shranjevanje listov in drugih dokumentov. Specifikacija izdelka je v glavnem odvisna od uporabljenega materiala, velikosti mehanizma in obdelave jekla.

4.2   Zadevni izdelek

| (12) | Izdelek so vzvodni mehanizmi, ki se običajno uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi. Mehanizmi so sestavljeni iz (navadno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov, s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), običajno uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Izdelek so vzvodni mehanizmi, ki se običajno uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi. Mehanizmi so sestavljeni iz (navadno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov, s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), običajno uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00.

| (13) | Kljub razlikam v nekaterih dejavnikih, kot so med drugim kakovost in debelina jekla, velikost mehanizmov in obdelava površine, je preiskava pokazala, da imajo vse vrste zadevnega izdelka, kot je opredeljeno v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in se uporabljajo v isti namen. Iz tega razloga in za namen tega protidampinškega postopka se vse vrste zadevnega izdelka štejejo za en sam izdelek. |
| --- | --- |

(13)

Kljub razlikam v nekaterih dejavnikih, kot so med drugim kakovost in debelina jekla, velikost mehanizmov in obdelava površine, je preiskava pokazala, da imajo vse vrste zadevnega izdelka, kot je opredeljeno v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in se uporabljajo v isti namen. Iz tega razloga in za namen tega protidampinškega postopka se vse vrste zadevnega izdelka štejejo za en sam izdelek.

4.3   Podobni izdelek

| (14) | Med zadevnim izdelkom in vzvodnimi mehanizmi, proizvedenimi in prodanimi na domačem trgu v LRK in Iranu, ki je za namen določitve normalne vrednosti glede na uvoz iz LRK predstavljal primerljivo državo, ni bilo ugotovljenih razlik. Ti vzvodni mehanizmi imajo resnično enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe v primerjavi s tistimi, ki se izvažajo iz LRK v Skupnost. |
| --- | --- |

(14)

Med zadevnim izdelkom in vzvodnimi mehanizmi, proizvedenimi in prodanimi na domačem trgu v LRK in Iranu, ki je za namen določitve normalne vrednosti glede na uvoz iz LRK predstavljal primerljivo državo, ni bilo ugotovljenih razlik. Ti vzvodni mehanizmi imajo resnično enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe v primerjavi s tistimi, ki se izvažajo iz LRK v Skupnost.

| (15) | Prav tako ni bilo ugotovljenih razlik med vzvodnimi mehanizmi, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti in prodala na trgu Skupnosti in tistimi, ki so bili uvoženi iz LRK. Oboji imajo enake fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe. |
| --- | --- |

(15)

Prav tako ni bilo ugotovljenih razlik med vzvodnimi mehanizmi, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti in prodala na trgu Skupnosti in tistimi, ki so bili uvoženi iz LRK. Oboji imajo enake fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe.

| (16) | Zato se začasno šteje, da so ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe enaki. |
| --- | --- |

(16)

Zato se začasno šteje, da so ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe enaki.

B.   DAMPING

1.   Tržno gospodarska obravnava („TGO“)

| (17) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega poseganja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(17)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega poseganja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti,

| — | družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene,

| — | ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost, |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost,

| — | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

—

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (18) | Štirje proizvajalci izvozniki iz LRK so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in izpolnili obrazce zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(18)

Štirje proizvajalci izvozniki iz LRK so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in izpolnili obrazce zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike.

| (19) | Vendar so trije od teh proizvajalcev izvoznikov svoje sodelovanje pred preveritvenim obiskom preklicali. Zato ni bilo mogoče preveriti, ali so te družbe izpolnile merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Vendar so trije od teh proizvajalcev izvoznikov svoje sodelovanje pred preveritvenim obiskom preklicali. Zato ni bilo mogoče preveriti, ali so te družbe izpolnile merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (20) | Za preostale proizvajalce izvoznike je Komisija v prostorih družbe iskala in preverila vse po njenem mnenju potrebne informacije, predložene v zahtevku za TGO. |
| --- | --- |

(20)

Za preostale proizvajalce izvoznike je Komisija v prostorih družbe iskala in preverila vse po njenem mnenju potrebne informacije, predložene v zahtevku za TGO.

| (21) | Preiskava je pokazala, da je bilo treba zahtevek za TGO zavrniti. Ugotovitve v zvezi z družbo glede na pet meril, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, so pokazale, da ta družba ni izpolnila zahtevanih pogojev iz zgoraj omenjenih meril dva in tri. Poleg tega ni bilo mogoče sprejeti sklepnih ugotovitev glede merila ena. |
| --- | --- |

(21)

Preiskava je pokazala, da je bilo treba zahtevek za TGO zavrniti. Ugotovitve v zvezi z družbo glede na pet meril, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, so pokazale, da ta družba ni izpolnila zahtevanih pogojev iz zgoraj omenjenih meril dva in tri. Poleg tega ni bilo mogoče sprejeti sklepnih ugotovitev glede merila ena.

| (22) | Glede merila dva ni bilo mogoče ugotoviti, ali ima družba jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene. |
| --- | --- |

(22)

Glede merila dva ni bilo mogoče ugotoviti, ali ima družba jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene.

| (23) | Za merilo tri družba ni mogla predložiti ustreznih dokazil ter celovite razlage glede privatizacije družbe in popravka vrednosti sredstev. Družba tudi ni dokazala, da ni bilo izkrivljanj, ki bi še ostala iz sistema netržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(23)

Za merilo tri družba ni mogla predložiti ustreznih dokazil ter celovite razlage glede privatizacije družbe in popravka vrednosti sredstev. Družba tudi ni dokazala, da ni bilo izkrivljanj, ki bi še ostala iz sistema netržnega gospodarstva.

| (24) | Prav tako ni bilo mogoče sprejeti sklepa glede merila ena zaradi še obstoječih dvomov o možnem poseganju države v zvezi z odobritvijo pogodb o delu, in ker ni bilo mogoče ugotoviti, ali vsi stroški odražajo tržne vrednosti. Vendar glede na sklepne ugotovitve glede meril dva in tri v zvezi s tem ni potrebno sprejeti odločitve. |
| --- | --- |

(24)

Prav tako ni bilo mogoče sprejeti sklepa glede merila ena zaradi še obstoječih dvomov o možnem poseganju države v zvezi z odobritvijo pogodb o delu, in ker ni bilo mogoče ugotoviti, ali vsi stroški odražajo tržne vrednosti. Vendar glede na sklepne ugotovitve glede meril dva in tri v zvezi s tem ni potrebno sprejeti odločitve.

| (25) | Zainteresirane stranke so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve. |
| --- | --- |

(25)

Zainteresirane stranke so dobile možnost, da dajo pripombe na zgornje ugotovitve.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (26) | Poleg tega se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za države iz člena 2(7) osnovne uredbe določi, če sploh, dajatev na ravni države razen v primerih, ko lahko družbe v skladu s 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine kot tudi pogoji prodaje prosto oblikovani, da se pretvorbe deviznih tečajev opravljajo po tržnih stopnjah in da poseganje države ne omogoča izogibanja ukrepom, če so izvoznikom določene različne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za države iz člena 2(7) osnovne uredbe določi, če sploh, dajatev na ravni države razen v primerih, ko lahko družbe v skladu s 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine kot tudi pogoji prodaje prosto oblikovani, da se pretvorbe deviznih tečajev opravljajo po tržnih stopnjah in da poseganje države ne omogoča izogibanja ukrepom, če so izvoznikom določene različne stopnje dajatev.

| (27) | Proizvajalec izvoznik, ki mu TGO ni bil odobren, je zahteval IO tudi v primeru, da mu TGO ne bi bil odobren. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da je družba izpolnila vse pogoje za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Proizvajalec izvoznik, ki mu TGO ni bil odobren, je zahteval IO tudi v primeru, da mu TGO ne bi bil odobren. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da je družba izpolnila vse pogoje za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

| (28) | Drugi proizvajalec izvoznik, ki ni zahteval TGO, je zahteval le IO. Ta družba je preko povezanih družb prodajala neodvisnim strankam v Skupnosti med OP in sodelovala pri preiskavi. Preiskava je pokazala, da je ta družba izpolnila vse pogoje za IO, kot je določeno v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Drugi proizvajalec izvoznik, ki ni zahteval TGO, je zahteval le IO. Ta družba je preko povezanih družb prodajala neodvisnim strankam v Skupnosti med OP in sodelovala pri preiskavi. Preiskava je pokazala, da je ta družba izpolnila vse pogoje za IO, kot je določeno v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (29) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se IO odobri naslednjima proizvajalcema izvoznikoma v LRK:






  — | Dongguan Nanzha Leco Stationery, |
| --- | --- | --- |

(29)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se IO odobri naslednjima proizvajalcema izvoznikoma v LRK:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationery,

| — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited. |
| --- | --- |

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited.

3.   Normalna vrednost

| (30) | Izvozna družba, ki je zahtevala le IO, v podaljšanem roku ni predložila celovitih in zadostno utemeljenih odgovorov na vprašalnike za izvoznike. Na podlagi tega ni bilo mogoče določiti stopnje dampinga in za družbo se je moralo šteti, da ne sodeluje v preiskavi. |
| --- | --- |

(30)

Izvozna družba, ki je zahtevala le IO, v podaljšanem roku ni predložila celovitih in zadostno utemeljenih odgovorov na vprašalnike za izvoznike. Na podlagi tega ni bilo mogoče določiti stopnje dampinga in za družbo se je moralo šteti, da ne sodeluje v preiskavi.

3.1   Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren

(a)   Primerljiva država

| (31) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (32) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava uporabiti Indijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa pozvala, da predložijo svoje pripombe v zvezi z izbiro primerljive države. |
| --- | --- |

(32)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da namerava uporabiti Indijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa pozvala, da predložijo svoje pripombe v zvezi z izbiro primerljive države.

| (33) | En uporabnik, en sodelujoči izvoznik in en nesodelujoči proizvajalec so nasprotovali temu predlogu. Glavni argumenti proti Indiji kot primerljivi državi so bili, da:






  — | je le nekaj indijskih proizvajalcev in da na notranjem indijskem trgu ni konkurence, |
| --- | --- | --- |

(33)

En uporabnik, en sodelujoči izvoznik in en nesodelujoči proizvajalec so nasprotovali temu predlogu. Glavni argumenti proti Indiji kot primerljivi državi so bili, da:

—

je le nekaj indijskih proizvajalcev in da na notranjem indijskem trgu ni konkurence,

| — | proizvaja Indija le za svoj notranji trg, ne pa za izvoz, |
| --- | --- |

—

proizvaja Indija le za svoj notranji trg, ne pa za izvoz,

| — | imajo izdelki, proizvedeni v Indiji, drugačne specifikacije in je zato drugačen tudi proizvodni proces, |
| --- | --- |

—

imajo izdelki, proizvedeni v Indiji, drugačne specifikacije in je zato drugačen tudi proizvodni proces,

| — | je obseg indijske proizvodnje manjši v primerjavi s kitajsko proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

je obseg indijske proizvodnje manjši v primerjavi s kitajsko proizvodnjo,

| — | indijska proizvodnja ni stabilna, kar zadeva količino in kakovost. |
| --- | --- |

—

indijska proizvodnja ni stabilna, kar zadeva količino in kakovost.

| (34) | Vendar zainteresirane stranke niso mogle predlagati ustreznejše alternativne rešitve niti niso mogle predložiti podrobnosti ali utemeljiti trditve, da Indija ni ustrezna primerljiva država. |
| --- | --- |

(34)

Vendar zainteresirane stranke niso mogle predlagati ustreznejše alternativne rešitve niti niso mogle predložiti podrobnosti ali utemeljiti trditve, da Indija ni ustrezna primerljiva država.

| (35) | Komisija je zato zaprosila za sodelovanje Indijo ter vse druge znane možne primerljive države, kot so: Turčija, Južna Afrika, Iran in Tajska. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zato zaprosila za sodelovanje Indijo ter vse druge znane možne primerljive države, kot so: Turčija, Južna Afrika, Iran in Tajska.

| (36) | Izkazalo se je, da proizvaja v državah, omenjenih v prejšnji uvodni izjavi, vzvodne mehanizme trenutno le zelo malo število proizvajalcev v Indiji in Iranu. Prav tako ni bilo mogoče vzpostaviti popolnega sodelovanja Indije, medtem ko so se iranski proizvajalci strinjali, da bodo s Komisijo v celoti sodelovali. |
| --- | --- |

(36)

Izkazalo se je, da proizvaja v državah, omenjenih v prejšnji uvodni izjavi, vzvodne mehanizme trenutno le zelo malo število proizvajalcev v Indiji in Iranu. Prav tako ni bilo mogoče vzpostaviti popolnega sodelovanja Indije, medtem ko so se iranski proizvajalci strinjali, da bodo s Komisijo v celoti sodelovali.

| (37) | Analiza izpolnjenih vprašalnikov je pokazala, da ima Iran enega proizvajalca in da prodaja na notranjem trgu. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bil uvoz kitajskih izdelkov na iranski trg znaten. Zato je jasno, da iranski in kitajski izdelki na iranskem trgu med seboj konkurirajo. |
| --- | --- |

(37)

Analiza izpolnjenih vprašalnikov je pokazala, da ima Iran enega proizvajalca in da prodaja na notranjem trgu. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bil uvoz kitajskih izdelkov na iranski trg znaten. Zato je jasno, da iranski in kitajski izdelki na iranskem trgu med seboj konkurirajo.

| (38) | Glede na zgoraj navedeno lahko začasno sklenemo, da je Iran najustreznejša in razumna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Glede na zgoraj navedeno lahko začasno sklenemo, da je Iran najustreznejša in razumna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti v primerljivi državi

| (39) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi informacij proizvajalca iz primerljive države. Normalna vrednost je bila določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen na notranjem iranskem trgu za primerljive vrste izdelka, saj je bilo ugotovljeno, da je poslovanje proizvajalca v Iraku potekalo v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi informacij proizvajalca iz primerljive države. Normalna vrednost je bila določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen na notranjem iranskem trgu za primerljive vrste izdelka, saj je bilo ugotovljeno, da je poslovanje proizvajalca v Iraku potekalo v običajnem poteku trgovine.

| (40) | Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna prodajna cena za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v Iranu. |
| --- | --- |

(40)

Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna prodajna cena za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v Iranu.

4.   Izvozne cene

| (41) | Za izvoz v Skupnost, ki ga je izvoznik, kateremu je bil odobren IO, opravil preko povezanih družb izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Skupnosti. |
| --- | --- |

(41)

Za izvoz v Skupnost, ki ga je izvoznik, kateremu je bil odobren IO, opravil preko povezanih družb izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Skupnosti.

| (42) | V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(42)

V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

5.   Primerjava

| (43) | Primerjava normalne vrednosti z izvozno ceno je bila narejena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(43)

Primerjava normalne vrednosti z izvozno ceno je bila narejena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (44) | Na podlagi tega so lahko bila ob predložitvi zadostno utemeljenih zahtevkov odobrena nadomestila za razlike v prevoznih in zavarovalniških stroških, stroških pretovarjanja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških posojila, provizij in poprodajnih stroškov (jamstvo/garancija). Prilagoditve so bile izvedene tudi, kjer je izvoz potekal preko povezane družbe s sedežem v državi, ki ni zadevna država ali ni članica Skupnosti, v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi tega so lahko bila ob predložitvi zadostno utemeljenih zahtevkov odobrena nadomestila za razlike v prevoznih in zavarovalniških stroških, stroških pretovarjanja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških posojila, provizij in poprodajnih stroškov (jamstvo/garancija). Prilagoditve so bile izvedene tudi, kjer je izvoz potekal preko povezane družbe s sedežem v državi, ki ni zadevna država ali ni članica Skupnosti, v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe.

6.   Stopnja dampinga

6.1   Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki mu je bil odobren IO

| (45) | Za vsako vrsto izdelka, ki ga v Skupnost izvozi družba, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, se je tehtana povprečna normalna vrednost, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste, izvožene v Skupnost, kot je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Za vsako vrsto izdelka, ki ga v Skupnost izvozi družba, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, se je tehtana povprečna normalna vrednost, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste, izvožene v Skupnost, kot je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe.

| (46) | Začasna tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:







  — | Dongguan Nanzha Leco Stationary | 33,4 %. |
| --- | --- | --- | --- |

(46)

Začasna tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:

—

Dongguan Nanzha Leco Stationary

33,4 %.

6.2   Za vse ostale proizvajalce izvoznike

| (47) | Za izračun dajatve na ravni države, ki bi bila uporabna za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej ugotovila raven sodelovanja. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so tri od štirih družb, ki so prvotno zahtevale TGO, preklicale svoje sodelovanje in razen ene družbe, ki je zahtevala le IO in za katero se je štelo, da ne sodeluje pri preiskavi, kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali. |
| --- | --- |

(47)

Za izračun dajatve na ravni države, ki bi bila uporabna za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej ugotovila raven sodelovanja. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so tri od štirih družb, ki so prvotno zahtevale TGO, preklicale svoje sodelovanje in razen ene družbe, ki je zahtevala le IO in za katero se je štelo, da ne sodeluje pri preiskavi, kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali.

| (48) | Glede na to, da izvozniki, ki jim TGO ali IO nista bila odobrena, niso sodelovali, je izračun temeljil na razpoložljivih dejstvih. Izračun stopnje dampinga na ravni države je posledično temeljil na najbolj reprezentativni kontrolni številki izdelkov (PCN), ki jih je izvoznik, ki mu TGO in IO nista bila odobrena, izvozil iz LRK. Izvozna cena se je nato primerjala z normalno vrednostjo, določeno za primerljivo državo. Da bi Komisija zagotovila, da je resnično šlo za pošteno primerjavo, je poiskala dodatne tržne informacije, da je določila uvozne cene drugih proizvajalcev izvoznikov. Nobena tako pridobljena informacija ni pokazala, da izračun ne bi bil pravičen in razumen. |
| --- | --- |

(48)

Glede na to, da izvozniki, ki jim TGO ali IO nista bila odobrena, niso sodelovali, je izračun temeljil na razpoložljivih dejstvih. Izračun stopnje dampinga na ravni države je posledično temeljil na najbolj reprezentativni kontrolni številki izdelkov (PCN), ki jih je izvoznik, ki mu TGO in IO nista bila odobrena, izvozil iz LRK. Izvozna cena se je nato primerjala z normalno vrednostjo, določeno za primerljivo državo. Da bi Komisija zagotovila, da je resnično šlo za pošteno primerjavo, je poiskala dodatne tržne informacije, da je določila uvozne cene drugih proizvajalcev izvoznikov. Nobena tako pridobljena informacija ni pokazala, da izračun ne bi bil pravičen in razumen.

| (49) | Na podlagi tega je bila začasno določena raven dampinga na ravni države, in sicer 48,1 % cene CIF meja Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Na podlagi tega je bila začasno določena raven dampinga na ravni države, in sicer 48,1 % cene CIF meja Skupnosti.

| (50) | Stopnja se uporablja za vse proizvajalce, ki jim IO ni bil odobren. |
| --- | --- |

(50)

Stopnja se uporablja za vse proizvajalce, ki jim IO ni bil odobren.

C.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (51) | Preiskava je pokazala, da so vzvodne mehanizme med obdobjem preiskave proizvajali naslednji proizvajalci v Skupnosti: trije proizvajalci pritožniki Skupnosti, dva druga proizvajalca, ki sta podprla pritožbo in v celoti sodelovala s Komisijo med obdobjem preiskave, ter družba Esselte, ki je proizvajala vzvodne mehanizme le za lastno uporabo. |
| --- | --- |

(51)

Preiskava je pokazala, da so vzvodne mehanizme med obdobjem preiskave proizvajali naslednji proizvajalci v Skupnosti: trije proizvajalci pritožniki Skupnosti, dva druga proizvajalca, ki sta podprla pritožbo in v celoti sodelovala s Komisijo med obdobjem preiskave, ter družba Esselte, ki je proizvajala vzvodne mehanizme le za lastno uporabo.

| (52) | Druga družba je v OP proizvajala in uvažala vzvodne mehanizme izključno za lastno uporabo. Vendar je v teku OP prenehala s proizvodnjo. Družba je izpolnila vprašalnik, namenjen proizvajalcem Skupnosti, in predložila podatke o svoji lastni proizvodnji. |
| --- | --- |

(52)

Druga družba je v OP proizvajala in uvažala vzvodne mehanizme izključno za lastno uporabo. Vendar je v teku OP prenehala s proizvodnjo. Družba je izpolnila vprašalnik, namenjen proizvajalcem Skupnosti, in predložila podatke o svoji lastni proizvodnji.

| (53) | Za drugega proizvajalca, ki je pisno podprl pritožbo, je bilo ugotovljeno, da je v OP proizvajal zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(53)

Za drugega proizvajalca, ki je pisno podprl pritožbo, je bilo ugotovljeno, da je v OP proizvajal zadevni izdelek.

| (54) | Pritožniki so trdili, da so nekatere druge družbe proizvajale zadevni izdelek v OP, vendar v omejenih količinah. Te družbe se niso javile Komisiji niti niso v okviru preiskave predložile številk o proizvodnji. Te količine začasno ne bodo vključene v proizvodnjo Skupnosti. |
| --- | --- |

(54)

Pritožniki so trdili, da so nekatere druge družbe proizvajale zadevni izdelek v OP, vendar v omejenih količinah. Te družbe se niso javile Komisiji niti niso v okviru preiskave predložile številk o proizvodnji. Te količine začasno ne bodo vključene v proizvodnjo Skupnosti.

| (55) | Ugotovljeno je bilo, da je en sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je podprl pritožbo, prav tako uvažal zadevni izdelek iz LRK. Medtem ko je ta proizvajalec v OP večino prodanih izdelkov v ES proizvedel v Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da je bilo 25 % obsega prodaje Skupnosti kupljenega iz LRK. To je pomenilo okoli 39 % njegove celotne proizvodnje. |
| --- | --- |

(55)

Ugotovljeno je bilo, da je en sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je podprl pritožbo, prav tako uvažal zadevni izdelek iz LRK. Medtem ko je ta proizvajalec v OP večino prodanih izdelkov v ES proizvedel v Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da je bilo 25 % obsega prodaje Skupnosti kupljenega iz LRK. To je pomenilo okoli 39 % njegove celotne proizvodnje.

| (56) | Čeprav je to relativno pomemben delež družbinega poslovanja, je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz neke vrste samoobramba pred poceni dampinškim uvozom iz LRK. Resnično se je že na začetku obravnavanega obdobja, ko je proizvajalec ugotovil, da ne more popolnoma konkurirati poceni dampinškemu uvozu iz LRK, odločil, da prestavi svoje stare stroje na Kitajsko in ustanovi mešano družbo s kitajskim proizvajalcem. Preveritev finančnih podatkov, ki jih je predložil proizvajalec Skupnosti za obravnavano obdobje, je pokazala, da je prodajal kitajske vzvodne mehanizme, da si bi opomogel od velikih izgub, ki jih je utrpel pri prodaji izdelkov, ki jih je sam proizvedel na trgu Skupnosti. Z uvozom kitajskih vzvodnih mehanizmov mu je bilo vsekakor omogočeno, da do sedaj preživi. |
| --- | --- |

(56)

Čeprav je to relativno pomemben delež družbinega poslovanja, je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz neke vrste samoobramba pred poceni dampinškim uvozom iz LRK. Resnično se je že na začetku obravnavanega obdobja, ko je proizvajalec ugotovil, da ne more popolnoma konkurirati poceni dampinškemu uvozu iz LRK, odločil, da prestavi svoje stare stroje na Kitajsko in ustanovi mešano družbo s kitajskim proizvajalcem. Preveritev finančnih podatkov, ki jih je predložil proizvajalec Skupnosti za obravnavano obdobje, je pokazala, da je prodajal kitajske vzvodne mehanizme, da si bi opomogel od velikih izgub, ki jih je utrpel pri prodaji izdelkov, ki jih je sam proizvedel na trgu Skupnosti. Z uvozom kitajskih vzvodnih mehanizmov mu je bilo vsekakor omogočeno, da do sedaj preživi.

| (57) | Ugotovljeno je bilo tudi, da se glavna dejavnost te družbe odvija v Skupnosti in da se ta proizvajalec nedvomno obnaša kot proizvajalec Skupnosti. Sodelovanje navedene družbe kaže, da se obnaša podobno in ima podobne interese kot drugi pritožniki v preiskavi. Zato se šteje, da je treba proizvodnjo omenjenega proizvajalca vključiti v opredelitev proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(57)

Ugotovljeno je bilo tudi, da se glavna dejavnost te družbe odvija v Skupnosti in da se ta proizvajalec nedvomno obnaša kot proizvajalec Skupnosti. Sodelovanje navedene družbe kaže, da se obnaša podobno in ima podobne interese kot drugi pritožniki v preiskavi. Zato se šteje, da je treba proizvodnjo omenjenega proizvajalca vključiti v opredelitev proizvodnje Skupnosti.

| (58) | Tako se je obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunal, in sicer tako, da se je prištela proizvodnja petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki so podprli pritožbo, razpoložljivim podatkom o proizvodnji še enega proizvajalca. |
| --- | --- |

(58)

Tako se je obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunal, in sicer tako, da se je prištela proizvodnja petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki so podprli pritožbo, razpoložljivim podatkom o proizvodnji še enega proizvajalca.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (59) | Proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so pri preiskavi v celoti sodelovali in podprli pritožbo, je bila določena na okoli 220 milijonov enot med obdobjem preiskave. To predstavlja okoli 90 % celotne proizvodnje Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da predstavljajo te družbe industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so pri preiskavi v celoti sodelovali in podprli pritožbo, je bila določena na okoli 220 milijonov enot med obdobjem preiskave. To predstavlja okoli 90 % celotne proizvodnje Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da predstavljajo te družbe industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

| (60) | Treba je opomniti, da čeprav je bil proizvajalec, ki je uvažal kitajske vzvodne mehanizme, izključen iz opredelitve proizvodnje Skupnosti in industrije Skupnosti, preostali proizvajalci še vedno predstavljajo večji delež celotne proizvodnje Skupnosti, kot je opredeljeno v členu 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Treba je opomniti, da čeprav je bil proizvajalec, ki je uvažal kitajske vzvodne mehanizme, izključen iz opredelitve proizvodnje Skupnosti in industrije Skupnosti, preostali proizvajalci še vedno predstavljajo večji delež celotne proizvodnje Skupnosti, kot je opredeljeno v členu 5(4) osnovne uredbe.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (61) | Potrošnja je bila določena na podlagi obsega prodaje znanih proizvajalcev nepovezanim strankam v Skupnosti in uvoza iz tretjih držav. Prodaja proizvajalec Skupnosti je večji meri temeljila na izpolnjenih vprašalnikih, ki so jih predložili. Vendar je obseg uvoza zaradi nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in zaradi ne dovolj natančnih podatkov Eurostata moral temeljiti na pritožbi. Oznaka KN za vzvodne mehanizme resnično vključuje tudi obročne mehanizme za vezavo in je izražena le v tonah in ne v enotah. |
| --- | --- |

(61)

Potrošnja je bila določena na podlagi obsega prodaje znanih proizvajalcev nepovezanim strankam v Skupnosti in uvoza iz tretjih držav. Prodaja proizvajalec Skupnosti je večji meri temeljila na izpolnjenih vprašalnikih, ki so jih predložili. Vendar je obseg uvoza zaradi nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in zaradi ne dovolj natančnih podatkov Eurostata moral temeljiti na pritožbi. Oznaka KN za vzvodne mehanizme resnično vključuje tudi obročne mehanizme za vezavo in je izražena le v tonah in ne v enotah.

| (62) | Naslednja tabela kaže, da se je povpraševanje po zadevnem izdelku v Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno povečalo:
  Tabela 1









  Kosi (v 1 000) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja | 301 440 | 301 990 | 337 300 | 399 670 |
| Indeks | 100 | 100 | 112 | 132 |

(62)

Naslednja tabela kaže, da se je povpraševanje po zadevnem izdelku v Skupnosti v obravnavanem obdobju znatno povečalo:

Tabela 1

Kosi (v 1 000)

2001

2002

2003

2004 (OP)

Potrošnja

301 440

301 990

337 300

399 670

Indeks

100

100

112

132

| (63) | Glavno povečanje je nastopilo v obdobju od leta 2003 do konca OP, ko se je potrošnja povečala za 18 % ali za več kot 62 milijonov enot. Industrija Skupnosti je povečala svoj obseg prodaje za 8 % ali 14 milijonov enot. V enakem obdobju se je uvoz iz Kitajske povečal za 29 % ali za 48 milijonov enot. |
| --- | --- |

(63)

Glavno povečanje je nastopilo v obdobju od leta 2003 do konca OP, ko se je potrošnja povečala za 18 % ali za več kot 62 milijonov enot. Industrija Skupnosti je povečala svoj obseg prodaje za 8 % ali 14 milijonov enot. V enakem obdobju se je uvoz iz Kitajske povečal za 29 % ali za 48 milijonov enot.

4.   Uvoz iz LRK v Skupnost

4.1   Obseg, tržni delež in povprečna cena zadevnega uvoza

(a)   Obseg uvoza in tržni delež

| (64) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (61) zgoraj, je obseg kitajskega uvoza temeljil na podatkih, ki jih je vsebovala pritožba. Opravljen je bil navzkrižen pregled teh podatkov s podatki Eurostata ter primerjava s podatki o izvozu, preverjenimi v prostorih največjega pri preiskavi sodelujočega kitajskega izvoznika, ki predstavlja več kot 65 % celotnega kitajskega izvoza. Oba vira sta potrdila, da so bila gibanja glede obsega primerljiva s tistimi, ki jih vsebuje pritožba. |
| --- | --- |

(64)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (61) zgoraj, je obseg kitajskega uvoza temeljil na podatkih, ki jih je vsebovala pritožba. Opravljen je bil navzkrižen pregled teh podatkov s podatki Eurostata ter primerjava s podatki o izvozu, preverjenimi v prostorih največjega pri preiskavi sodelujočega kitajskega izvoznika, ki predstavlja več kot 65 % celotnega kitajskega izvoza. Oba vira sta potrdila, da so bila gibanja glede obsega primerljiva s tistimi, ki jih vsebuje pritožba.

| (65) | Razvoj uvoza iz zadevne države v smislu obsega in tržnega deleža je bil takšen:
  Tabela 2









  Obseg uvoza (1 000 kosov) | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 135 000 | 130 000 | 166 000 | 214 000 |
| Indeks | 100 | 96 | 123 | 159 |

(65)

Razvoj uvoza iz zadevne države v smislu obsega in tržnega deleža je bil takšen:

Tabela 2

Obseg uvoza (1 000 kosov)

2001

2002

2003

OP

LRK

135 000

130 000

166 000

214 000

Indeks

100

96

123

159

| Tržni delež uvoza | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 44,8 % | 43,1 % | 49,2 % | 53,6 % |
| Indeks | 100 | 96 | 110 | 120 |

Tržni delež uvoza

2001

2002

2003

OP

LRK

44,8 %

43,1 %

49,2 %

53,6 %

Indeks

100

96

110

120

| (66) | Kot kaže zgornja tabela 1, se je v obravnavanem obdobju potrošnja vzvodnih mehanizmov v Skupnosti povečala za 32 % ali za 98 milijonov enot. V tem času se je uvoz iz zadevne države povečal za okoli 59 %, zabeleženo je bilo namreč povečanje za 79 milijonov enot. Posledično se je njihov tržni delež v obravnavanem obdobju povečal z 44,8 % na 53,6 %. To pomeni dobiček v višini 8,8 odstotnih točk tržnega deleža. Vredno je omeniti, da se je glavno povečanje uvoza in tržnega deleža kitajskih proizvajalcev izvoznikov pojavilo med letom 2003 in OP, ko se je dampinški uvoz povečal za 48 milijonov enot, tržni delež pa za 4,4 odstotne točke. |
| --- | --- |

(66)

Kot kaže zgornja tabela 1, se je v obravnavanem obdobju potrošnja vzvodnih mehanizmov v Skupnosti povečala za 32 % ali za 98 milijonov enot. V tem času se je uvoz iz zadevne države povečal za okoli 59 %, zabeleženo je bilo namreč povečanje za 79 milijonov enot. Posledično se je njihov tržni delež v obravnavanem obdobju povečal z 44,8 % na 53,6 %. To pomeni dobiček v višini 8,8 odstotnih točk tržnega deleža. Vredno je omeniti, da se je glavno povečanje uvoza in tržnega deleža kitajskih proizvajalcev izvoznikov pojavilo med letom 2003 in OP, ko se je dampinški uvoz povečal za 48 milijonov enot, tržni delež pa za 4,4 odstotne točke.

(b)   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| (67) | Zgornja tabela kaže, kako so se v obravnavanem obdobju razvijale povprečne uvozne cene iz LRK. Uvozne cene so se znižale z 120 EUR za tisoč vzvodnih mehanizmov leta 2001 na 107 EUR v OP. Raven uvozne cene je bila leta 2003 tako nizka, da se je lahko zvišala za 11 % med letom 2003 in OP, kar sovpada s 20 % povečanjem potrošnje. Ta raven cene pa vendarle ostaja daleč pod ravnjo industrije Skupnosti. Na splošno je bilo v obravnavanem obdobju znižanje cene dampinškega uvoza v višini 11 %. |
| --- | --- |

(67)

Zgornja tabela kaže, kako so se v obravnavanem obdobju razvijale povprečne uvozne cene iz LRK. Uvozne cene so se znižale z 120 EUR za tisoč vzvodnih mehanizmov leta 2001 na 107 EUR v OP. Raven uvozne cene je bila leta 2003 tako nizka, da se je lahko zvišala za 11 % med letom 2003 in OP, kar sovpada s 20 % povečanjem potrošnje. Ta raven cene pa vendarle ostaja daleč pod ravnjo industrije Skupnosti. Na splošno je bilo v obravnavanem obdobju znižanje cene dampinškega uvoza v višini 11 %.

| (68) | Primerjava prodajnih cen na trgu Skupnosti med OP je bila opravljena med cenami industrije Skupnosti in cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Ta primerjava je bila opravljena po odbitku znižanj in popustov ter nadomestil za prilagoditev vseh stroškov po uvozu. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene na cene franko tovarna in cene uvoza CIF meja Skupnosti. |
| --- | --- |

(68)

Primerjava prodajnih cen na trgu Skupnosti med OP je bila opravljena med cenami industrije Skupnosti in cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Ta primerjava je bila opravljena po odbitku znižanj in popustov ter nadomestil za prilagoditev vseh stroškov po uvozu. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene na cene franko tovarna in cene uvoza CIF meja Skupnosti.

| (69) | Primerjava je pokazala, da so bili kitajski vzvodni mehanizmi uvoženi v Skupnost po cenah, ki so občutno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Stopnja nelojalnega nižanja cen je bila 24,3 %, izražena kot odstotek slednje cene. Glede na to stopnjo nelojalnega nižanja cen in razvoja cene industrije Skupnosti ter stanja v zvezi s potrošnjo, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, je jasno, da se je to znatno upadanje cen pojavilo že v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(69)

Primerjava je pokazala, da so bili kitajski vzvodni mehanizmi uvoženi v Skupnost po cenah, ki so občutno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Stopnja nelojalnega nižanja cen je bila 24,3 %, izražena kot odstotek slednje cene. Glede na to stopnjo nelojalnega nižanja cen in razvoja cene industrije Skupnosti ter stanja v zvezi s potrošnjo, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, je jasno, da se je to znatno upadanje cen pojavilo že v obravnavanem obdobju.

5.   Gospodarske razmere v industriji Skupnosti

| (70) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno ekonomskih dejavnikov in indeksov, upoštevajoč stanje industrije v obravnavanem obdobju, namreč od leta 2001 do OP. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno ekonomskih dejavnikov in indeksov, upoštevajoč stanje industrije v obravnavanem obdobju, namreč od leta 2001 do OP.

| (71) | Spodnji podatki industrije Skupnosti so zbirne informacije petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Spodnji podatki industrije Skupnosti so zbirne informacije petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti.

5.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (72) | Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so naslednje:
  Tabela 4









  Indeksi 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (1 000 enot) | 225 065 | 222 036 | 221 472 | 219 990 |
| Indeks proizvodnje (2001 = 100) | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Proizvodna zmogljivost (enote) | 454 423 | 439 504 | 488 387 | 490 172 |
| Indeks proizvodne zmogljivosti | 100 | 97 | 107 | 108 |
| Izkoriščenost zmogljivosti % | 50 % | 51 % | 45 % | 45 % |
| Indeks izkoriščenosti zmogljivosti | 100 | 102 | 92 | 91 |

(72)

Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so naslednje:

Tabela 4

Indeksi 2001 = 100

2001

2002

2003

OP

Proizvodnja (1 000 enot)

225 065

222 036

221 472

219 990

Indeks proizvodnje (2001 = 100)

100

99

98

98

Proizvodna zmogljivost (enote)

454 423

439 504

488 387

490 172

Indeks proizvodne zmogljivosti

100

97

107

108

Izkoriščenost zmogljivosti %

50 %

51 %

45 %

45 %

Indeks izkoriščenosti zmogljivosti

100

102

92

91

| (73) | Kljub povečanemu povpraševanja se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, namreč za 2 %. Glede na dobre tržne možnosti in povečano potrošnjo se je vlagalo z namenom povečanja proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti. Vendar se je izkoriščenost zmogljivosti zaradi rahlega zmanjšanja proizvodnje zmanjšala za 9 %. |
| --- | --- |

(73)

Kljub povečanemu povpraševanja se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, namreč za 2 %. Glede na dobre tržne možnosti in povečano potrošnjo se je vlagalo z namenom povečanja proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti. Vendar se je izkoriščenost zmogljivosti zaradi rahlega zmanjšanja proizvodnje zmanjšala za 9 %.

5.2   Zaloge

| (74) | Spodnje številke prikazujejo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.
  Tabela 5 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (1 000 kosov) | 11 750 | 8 242 | 15 201 | 15 236 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 70 | 129 | 130 |

(74)

Spodnje številke prikazujejo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

Tabela 5

2001

2002

2003

OP

Zaloge (1 000 kosov)

11 750

8 242

15 201

15 236

Indeks 2001 = 100

100

70

129

130

| (75) | Preiskava je pokazala, da zaloge industrije Skupnosti niso bile pomemben kazalnik za oceno gospodarskih razmer industrije Skupnosti. Industrija Skupnosti resnično proizvaja po naročilu, raven zaloge v obravnavanem obdobju pa je predstavljala omejen delež proizvodnje ter dobavne roke od 3 do 4 tedne. |
| --- | --- |

(75)

Preiskava je pokazala, da zaloge industrije Skupnosti niso bile pomemben kazalnik za oceno gospodarskih razmer industrije Skupnosti. Industrija Skupnosti resnično proizvaja po naročilu, raven zaloge v obravnavanem obdobju pa je predstavljala omejen delež proizvodnje ter dobavne roke od 3 do 4 tedne.

5.3   Obseg prodaje, tržni deleži, povprečne cene na enoto v Skupnosti in rast

| (76) | Spodnje številke prikazujejo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti.
  Tabela 6









  Indeksi 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (1 000 kosov) | 166 440 | 171 990 | 171 300 | 185 670 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 112 |
| Tržni delež | 55,1 % | 56,6 % | 50,7 % | 46,4 % |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Povprečne prodajne cene
  (EUR/1 000 kosov) | 152 | 142 | 137 | 132 |
| Indeks | 100 | 93 | 90 | 87 |

(76)

Spodnje številke prikazujejo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti.

Tabela 6

Indeksi 2001 = 100

2001

2002

2003

OP

Obseg prodaje (1 000 kosov)

166 440

171 990

171 300

185 670

Indeks

100

103

103

112

Tržni delež

55,1 %

56,6 %

50,7 %

46,4 %

Indeks

100

103

92

84

Povprečne prodajne cene

(EUR/1 000 kosov)

152

142

137

132

Indeks

100

93

90

87

| (77) | Preiskava je pokazala, da je lahko imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju nekoliko koristi od povečanja potrošnje s povečanjem svoje prodaje za 12 % ali na okoli 19 milijonov enot. |
| --- | --- |

(77)

Preiskava je pokazala, da je lahko imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju nekoliko koristi od povečanja potrošnje s povečanjem svoje prodaje za 12 % ali na okoli 19 milijonov enot.

| (78) | Kljub temu se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal z 55,1 % v letu 2001 na 46,4 % na koncu OP. To pomeni izgubo v višini 8,7 odstotnih točk tržnega deleža. Največje zmanjšanje tržnega deleža je bilo opaziti med letom 2003 in OP, ko je industrija Skupnosti izgubila 4,4 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(78)

Kljub temu se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal z 55,1 % v letu 2001 na 46,4 % na koncu OP. To pomeni izgubo v višini 8,7 odstotnih točk tržnega deleža. Največje zmanjšanje tržnega deleža je bilo opaziti med letom 2003 in OP, ko je industrija Skupnosti izgubila 4,4 odstotnih točk.

| (79) | Zato je jasno, da industrija Skupnosti ni imela v celoti koristi od rasti trga. |
| --- | --- |

(79)

Zato je jasno, da industrija Skupnosti ni imela v celoti koristi od rasti trga.

| (80) | V zgornji tabeli je navedeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatni padec povprečnih prodajnih cen (za 13 %), saj se je na trg Skupnosti prebilo več poceni dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(80)

V zgornji tabeli je navedeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatni padec povprečnih prodajnih cen (za 13 %), saj se je na trg Skupnosti prebilo več poceni dampinškega uvoza.

5.4   Dobičkonosnost

| (81) | Spodaj prikazane stopnje dobičkonosnosti izražajo finančni rezultat, ki ga je dosegla industrija Skupnosti kot odstotek prometa, doseženega na trgu Skupnosti.
  Tabela 7









  Dobičkonosnost prodaje Skupnosti | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| dobičkonosnost prodaje ES | – 13 % | – 17 % | – 19 % | – 26 % |
| — gibanje | | – 4 % | – 6 % | – 13 % |

(81)

Spodaj prikazane stopnje dobičkonosnosti izražajo finančni rezultat, ki ga je dosegla industrija Skupnosti kot odstotek prometa, doseženega na trgu Skupnosti.

Tabela 7

Dobičkonosnost prodaje Skupnosti

2001

2002

2003

OP

dobičkonosnost prodaje ES

– 13 %

– 17 %

– 19 %

– 26 %

— gibanje

– 4 %

– 6 %

– 13 %

| (82) | Dobičkonosnost je bila v obravnavnem obdobju negativna. Vendar so se izgube bistveno poslabšale, predvsem zaradi zmanjšane ravni cen. Čeprav je industrija Skupnosti poskušala doseči najboljši učinek svoje proizvodnje, da bi lahko konkurirala kitajskemu uvozu, ter prilagoditi vse možne tehnične parametre zadevnega izdelka, so se izgube v obravnavanem obdobju še naprej večale. Dosežene rezultate med OP tudi kratkoročno ni možno ohraniti. |
| --- | --- |

(82)

Dobičkonosnost je bila v obravnavnem obdobju negativna. Vendar so se izgube bistveno poslabšale, predvsem zaradi zmanjšane ravni cen. Čeprav je industrija Skupnosti poskušala doseči najboljši učinek svoje proizvodnje, da bi lahko konkurirala kitajskemu uvozu, ter prilagoditi vse možne tehnične parametre zadevnega izdelka, so se izgube v obravnavanem obdobju še naprej večale. Dosežene rezultate med OP tudi kratkoročno ni možno ohraniti.

5.5   Donosnost naložb, denarni tok, naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (83) | Gibanja za donosnost naložb, denarni tok in naložbe so prikazani v naslednji tabeli.
  Tabela 8









  Indeksi 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb
  (skupno družbe) | – 18 % | – 22 % | – 17 % | – 55 % |
| Denarni tok
  (skupno družbe v EUR) | 1 737 465 | 720 972 | – 259 997 | – 2 757 046 |
| Indeks | 100 | 176 | 45 | 73 |
| Naložbe
  (zadevni izdelek, v EUR) | 1 839 277 | 2 453 440 | 2 353 561 | 2 601 880 |
| Indeks | 100 | 133 | 128 | 141 |

(83)

Gibanja za donosnost naložb, denarni tok in naložbe so prikazani v naslednji tabeli.

Tabela 8

Indeksi 2001 = 100

2001

2002

2003

OP

Donosnost naložb

(skupno družbe)

– 18 %

– 22 %

– 17 %

– 55 %

Denarni tok

(skupno družbe v EUR)

1 737 465

720 972

– 259 997

– 2 757 046

Indeks

100

176

45

73

Naložbe

(zadevni izdelek, v EUR)

1 839 277

2 453 440

2 353 561

2 601 880

Indeks

100

133

128

141

| (84) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah (78) in (82) zgoraj, je zmanjševanje, ki je veljalo tudi za prodajne cene industrije Skupnosti, znatno vplivalo na dobičkonosnost. Zato je imelo to tudi negativen vpliv na kazalce škode, povezne z dobičkonosnostjo. Treba je opomniti, da zgoraj omenjena negativna gibanja, ugotovljena glede donosnosti naložb in denarnega toka, v veliki meri odražajo tista, ugotovljena glede dobičkonosnosti, ki je prikazana v zgornji tabeli 6. |
| --- | --- |

(84)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah (78) in (82) zgoraj, je zmanjševanje, ki je veljalo tudi za prodajne cene industrije Skupnosti, znatno vplivalo na dobičkonosnost. Zato je imelo to tudi negativen vpliv na kazalce škode, povezne z dobičkonosnostjo. Treba je opomniti, da zgoraj omenjena negativna gibanja, ugotovljena glede donosnosti naložb in denarnega toka, v veliki meri odražajo tista, ugotovljena glede dobičkonosnosti, ki je prikazana v zgornji tabeli 6.

| (85) | Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi (73) zgoraj, je industrija Skupnosti povečala svoje naložbe v zadevni izdelek, saj so bili tržni pogoji v obravnavanem obdobju zelo dobri. Industrija Skupnosti je vlagala v glavnem v obnovitev obratov in strojev, in ne v nove proizvodne obrate. |
| --- | --- |

(85)

Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi (73) zgoraj, je industrija Skupnosti povečala svoje naložbe v zadevni izdelek, saj so bili tržni pogoji v obravnavanem obdobju zelo dobri. Industrija Skupnosti je vlagala v glavnem v obnovitev obratov in strojev, in ne v nove proizvodne obrate.

| (86) | Industrija Skupnosti je poudarila, da so se povečale težave pri zbiranju kapitala. Iz zgornjih ugotovitev in zlasti iz negativne dobičkonosnosti v višini 26 % je jasno razvidno, da zmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti, bodisi iz zunanjih virov ali matične družbe, močno ovira njeno izredno slabo finančno stanje. |
| --- | --- |

(86)

Industrija Skupnosti je poudarila, da so se povečale težave pri zbiranju kapitala. Iz zgornjih ugotovitev in zlasti iz negativne dobičkonosnosti v višini 26 % je jasno razvidno, da zmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti, bodisi iz zunanjih virov ali matične družbe, močno ovira njeno izredno slabo finančno stanje.

5.6   Zaposlovanje, produktivnost in plače

| (87) | Industrija Skupnosti je od leta 2001 do OP zmanjšala svoje število zaposlenih. Produktivnost se bi lahko v obravnavanem obdobju izboljšala zaradi povečanega števila naložb in zmanjšanega števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(87)

Industrija Skupnosti je od leta 2001 do OP zmanjšala svoje število zaposlenih. Produktivnost se bi lahko v obravnavanem obdobju izboljšala zaradi povečanega števila naložb in zmanjšanega števila zaposlenih.

| (88) | Skupni znesek plač in zadevni stroški, ki jih je plačala industrija Skupnosti, so ostali v obravnavanem obdobju nespremenjeni. V navedenem obdobju se je število zaposlenih zmanjšalo za 10 %, to število pa se je zaradi inflacije zmanjšalo tudi v relativnem smislu. |
| --- | --- |

(88)

Skupni znesek plač in zadevni stroški, ki jih je plačala industrija Skupnosti, so ostali v obravnavanem obdobju nespremenjeni. V navedenem obdobju se je število zaposlenih zmanjšalo za 10 %, to število pa se je zaradi inflacije zmanjšalo tudi v relativnem smislu.

5.7   Obseg dejanske stopnje dampinga

| (89) | Stopnje dampinga so podrobno navedene zgoraj v rubriki „damping“. Te ugotovljene stopnje so višje od stopenj de minimis. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga ne more biti zanemarljiv. |
| --- | --- |

(89)

Stopnje dampinga so podrobno navedene zgoraj v rubriki „damping“. Te ugotovljene stopnje so višje od stopenj de minimis. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga ne more biti zanemarljiv.

5.8   Učinki preteklega dampinga ali subvencioniranja

| (90) | Industrija Skupnosti si še ni opomogla od učinkov preteklega dampinga ali subvencioniranja, ker takšne preiskave prej še ni bilo opravljene. |
| --- | --- |

(90)

Industrija Skupnosti si še ni opomogla od učinkov preteklega dampinga ali subvencioniranja, ker takšne preiskave prej še ni bilo opravljene.

5.9   Sklepne ugotovitve o škodi

| (91) | Že na začetku obravnavanega obdobja je imel LRK polovico vzvodnih mehanizmov trga Skupnosti. LRK je ta že tako močan položaj še znatno okrepil. Treba je opozoriti, da se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju bistveno povečal, tako v smislu obsega (+ 79 milijonov enot) kot tržnega deleža (+ 8,8 odstotnih točk). Poleg tega se je povprečna cena na enoto navedenega uvoza znižala za 11 %, kar se odraža pri nelojalnem nižanju cen, ugotovljenem v preiskavi. |
| --- | --- |

(91)

Že na začetku obravnavanega obdobja je imel LRK polovico vzvodnih mehanizmov trga Skupnosti. LRK je ta že tako močan položaj še znatno okrepil. Treba je opozoriti, da se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju bistveno povečal, tako v smislu obsega (+ 79 milijonov enot) kot tržnega deleža (+ 8,8 odstotnih točk). Poleg tega se je povprečna cena na enoto navedenega uvoza znižala za 11 %, kar se odraža pri nelojalnem nižanju cen, ugotovljenem v preiskavi.

| (92) | Medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti povečal, je navedena industrija med OP komaj imela koristi od znatne rasti trga Skupnosti (+ 32 % ali + 98 milijonov enot). Izgubili so znaten tržni delež in utrpeli škodo zaradi znižanja povprečne cene za 13 %. To je pripeljalo do podvajanja izgub, zmanjšanega denarnega toka in donosa naložb, zmanjšane proizvodnje in izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti, mirovanja plač in do potrebe po zmanjšanju števila zaposlenih v obravnavanem obdobju. Kljub naporom, da bi industrija Skupnosti dosegla bolj konkurenčno finančno stanje, se je to v OP znatno poslabšalo. |
| --- | --- |

(92)

Medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti povečal, je navedena industrija med OP komaj imela koristi od znatne rasti trga Skupnosti (+ 32 % ali + 98 milijonov enot). Izgubili so znaten tržni delež in utrpeli škodo zaradi znižanja povprečne cene za 13 %. To je pripeljalo do podvajanja izgub, zmanjšanega denarnega toka in donosa naložb, zmanjšane proizvodnje in izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti, mirovanja plač in do potrebe po zmanjšanju števila zaposlenih v obravnavanem obdobju. Kljub naporom, da bi industrija Skupnosti dosegla bolj konkurenčno finančno stanje, se je to v OP znatno poslabšalo.

| (93) | Omeniti je treba tudi, da so nekateri proizvajalci Skupnosti v zadnjih letih prenehali s proizvodnjo. |
| --- | --- |

(93)

Omeniti je treba tudi, da so nekateri proizvajalci Skupnosti v zadnjih letih prenehali s proizvodnjo.

| (94) | Če upoštevamo vse kazalnike, lahko sklenemo, da je industrija Skupnosti med OP utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(94)

Če upoštevamo vse kazalnike, lahko sklenemo, da je industrija Skupnosti med OP utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

D.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvodna pripomba

| (95) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo tudi proučeno, ali obstaja med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vzročna zveza. Poleg dampinškega uvoza so bili v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno škodovali industriji Skupnosti, da se je zagotovilo, da morebitna povzročena škoda s strani teh drugih dejavnikov ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo tudi proučeno, ali obstaja med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vzročna zveza. Poleg dampinškega uvoza so bili v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno škodovali industriji Skupnosti, da se je zagotovilo, da morebitna povzročena škoda s strani teh drugih dejavnikov ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinek na uvoz iz LRK

| (96) | Treba je opomniti, da se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz LRK povečal za okoli 43 % kakor tudi njegov tržni delež, namreč za 8,8 odstotne točke. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (67) zgoraj, so tudi uvozne cene iz LRK padle za 11 %, kitajske uvozne cene pa so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 24 %. Poleg tega so se znižale tudi cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Treba je opomniti, da se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz LRK povečal za okoli 43 % kakor tudi njegov tržni delež, namreč za 8,8 odstotne točke. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (67) zgoraj, so tudi uvozne cene iz LRK padle za 11 %, kitajske uvozne cene pa so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 24 %. Poleg tega so se znižale tudi cene industrije Skupnosti.

| (97) | V obravnavanem obdobju sta časovno sovpadla nadaljnje povečanje poceni dampinškega uvoza ter znatno poslabšanje že tako slabega stanja industrije Skupnosti. To je najbolje mogoče prikazati s primerjavo gospodarskih rezultatov, ki so jih med letom 2003 in OP dosegli tako kitajski proizvajalci kot industrija Skupnosti. V tem obdobju se je obseg uvoza vzvodnih mehanizmov iz Kitajske povečal za 48 milijonov enot, medtem ko je bil ugotovljen obstoj znatnega nelojalnega nižanja cen. Zato so lahko kitajski izvozniki pridobili 4,4 odstotne točke tržnega deleža. V istem obdobju se je obseg prodaje industrije Skupnosti povečal le za 14 milijonov enot, kar je posledica izgube tržnega deleža v višini 4,3 odstotnih točk na hitro naraščajočem trgu. Hkrati je morala industrija Skupnosti povečati povprečne prodajne cene za okoli 4 %. Dramatično poslabšanje njenega finančnega stanja v tem obdobju se lahko na primer dokaže s povečanjem izgube za 7 odstotnih točk. Treba je opomniti, da je bil uvoz iz Kitajske na začetku obravnavanega obdobja že na visoki ravni, zato je bila industrija Skupnosti od začetka tega obdobja v občutljivem položaju. |
| --- | --- |

(97)

V obravnavanem obdobju sta časovno sovpadla nadaljnje povečanje poceni dampinškega uvoza ter znatno poslabšanje že tako slabega stanja industrije Skupnosti. To je najbolje mogoče prikazati s primerjavo gospodarskih rezultatov, ki so jih med letom 2003 in OP dosegli tako kitajski proizvajalci kot industrija Skupnosti. V tem obdobju se je obseg uvoza vzvodnih mehanizmov iz Kitajske povečal za 48 milijonov enot, medtem ko je bil ugotovljen obstoj znatnega nelojalnega nižanja cen. Zato so lahko kitajski izvozniki pridobili 4,4 odstotne točke tržnega deleža. V istem obdobju se je obseg prodaje industrije Skupnosti povečal le za 14 milijonov enot, kar je posledica izgube tržnega deleža v višini 4,3 odstotnih točk na hitro naraščajočem trgu. Hkrati je morala industrija Skupnosti povečati povprečne prodajne cene za okoli 4 %. Dramatično poslabšanje njenega finančnega stanja v tem obdobju se lahko na primer dokaže s povečanjem izgube za 7 odstotnih točk. Treba je opomniti, da je bil uvoz iz Kitajske na začetku obravnavanega obdobja že na visoki ravni, zato je bila industrija Skupnosti od začetka tega obdobja v občutljivem položaju.

| (98) | Kot kaže povečan tržni delež v tabeli 2 zgoraj, je kitajski dampinški izvoz postal glavni akter na trgu Skupnosti in je med OP izpodrinil industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Kot kaže povečan tržni delež v tabeli 2 zgoraj, je kitajski dampinški izvoz postal glavni akter na trgu Skupnosti in je med OP izpodrinil industrijo Skupnosti.

3.   Učinki uvoza iz tretjih držav

| (99) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (36) zgoraj, na svetu ni veliko družb, ki bi proizvajale in izvažale vzvodne mehanizme. V smislu izbire primerljive države je bilo najdenih nekaj proizvajalcev v Indiji in Iranu, vendar lahko glede na razpoložljive informacije sklepamo, da so znani proizvajalci iz teh držav izvozili le omejene količine vzvodnih mehanizmov, če sploh. Osrednji trg teh proizvajalcev je bil vsekakor njihov notranji trg. |
| --- | --- |

(99)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (36) zgoraj, na svetu ni veliko družb, ki bi proizvajale in izvažale vzvodne mehanizme. V smislu izbire primerljive države je bilo najdenih nekaj proizvajalcev v Indiji in Iranu, vendar lahko glede na razpoložljive informacije sklepamo, da so znani proizvajalci iz teh držav izvozili le omejene količine vzvodnih mehanizmov, če sploh. Osrednji trg teh proizvajalcev je bil vsekakor njihov notranji trg.

| (100) | Zato je zelo neverjetno, da bi lahko navedeni uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav, kot je Indija, prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Razpoložljive informacije so izredno omejene, tako da ni mogoče narediti niti zanesljive ocene te omejene količine uvoza iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(100)

Zato je zelo neverjetno, da bi lahko navedeni uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav, kot je Indija, prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Razpoložljive informacije so izredno omejene, tako da ni mogoče narediti niti zanesljive ocene te omejene količine uvoza iz drugih tretjih držav.

| (101) | Zato se šteje, da uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz drugih tretjih držav ni mogel vplivati na gospodarski položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Zato se šteje, da uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz drugih tretjih držav ni mogel vplivati na gospodarski položaj industrije Skupnosti.

4.   Vplivi kitajskega uvoza, ki ga je izvedla industrija Skupnosti

| (102) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (55) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je en izmed sodelujočih proizvajalcev, vključenih v opredelitev industrije Skupnosti, v obravnavanem obdobju uvažal zadevni izdelek iz LRK. Proizvajalec je v OP večino izdelkov prodanih v ES proizvedel v Skupnosti – okoli 25 % obsega prodaje je bilo kupljene v LRK. |
| --- | --- |

(102)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (55) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je en izmed sodelujočih proizvajalcev, vključenih v opredelitev industrije Skupnosti, v obravnavanem obdobju uvažal zadevni izdelek iz LRK. Proizvajalec je v OP večino izdelkov prodanih v ES proizvedel v Skupnosti – okoli 25 % obsega prodaje je bilo kupljene v LRK.

| (103) | Preiskava je pokazala, da je navedeni proizvajalec vzvodne mehanizme, ki jih je proizvedel kitajski izvoznik, uvažal iz Kitajske, med njima pa je bil sklenjen trgovinski sporazum. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila cena pri nadaljnji prodaji, po kateri je prodajal uvožene vzvodne mehanizme, primerljiva s ceno, po kateri je prodajal vzvodne mehanizme iz svoje lastne proizvodnje. |
| --- | --- |

(103)

Preiskava je pokazala, da je navedeni proizvajalec vzvodne mehanizme, ki jih je proizvedel kitajski izvoznik, uvažal iz Kitajske, med njima pa je bil sklenjen trgovinski sporazum. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila cena pri nadaljnji prodaji, po kateri je prodajal uvožene vzvodne mehanizme, primerljiva s ceno, po kateri je prodajal vzvodne mehanizme iz svoje lastne proizvodnje.

| (104) | Na podlagi tega se šteje, da je tak uvoz prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Medtem ko drži, da navedeni uvoz jasno predstavlja več kot le zanemarljivo količino (namreč okoli 6 % celotne prodaje industrije Skupnosti v OP), je treba opomniti naslednje. Prvič, cene pri nadaljnji prodaji so ustrezale prodajnim cenam lastne proizvodnje. Poleg tega je prodaja tega tržnega izdelka izpopolnila njihovo lastno paleto izdelkov. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (55) in (56), je ta uvoz delno omogočil omenjenemu proizvajalcu, da je lahko zmanjšal nekaj visokih izgub, ki so nastale na trgu Skupnosti pri prodaji izdelkov iz lastne proizvodnje. Z uvozom kitajskih vzvodnih mehanizmov mu je bilo vsekakor omogočeno, da do sedaj preživi. Izpopolnitev svoje palete izdelkov s kitajskim uvozom je bila neke vrste samoobramba pred kitajskim dampinškim uvozom. Ta proizvajalec jasno podpira trenutni postopek. |
| --- | --- |

(104)

Na podlagi tega se šteje, da je tak uvoz prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Medtem ko drži, da navedeni uvoz jasno predstavlja več kot le zanemarljivo količino (namreč okoli 6 % celotne prodaje industrije Skupnosti v OP), je treba opomniti naslednje. Prvič, cene pri nadaljnji prodaji so ustrezale prodajnim cenam lastne proizvodnje. Poleg tega je prodaja tega tržnega izdelka izpopolnila njihovo lastno paleto izdelkov. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (55) in (56), je ta uvoz delno omogočil omenjenemu proizvajalcu, da je lahko zmanjšal nekaj visokih izgub, ki so nastale na trgu Skupnosti pri prodaji izdelkov iz lastne proizvodnje. Z uvozom kitajskih vzvodnih mehanizmov mu je bilo vsekakor omogočeno, da do sedaj preživi. Izpopolnitev svoje palete izdelkov s kitajskim uvozom je bila neke vrste samoobramba pred kitajskim dampinškim uvozom. Ta proizvajalec jasno podpira trenutni postopek.

| (105) | Zato je zelo neverjetno, da bi uvoz omenjenega proizvajalca prispeval k ugotovljeni škodi. |
| --- | --- |

(105)

Zato je zelo neverjetno, da bi uvoz omenjenega proizvajalca prispeval k ugotovljeni škodi.

5.   Vplivi sprememb pri izvozu industrije Skupnosti

| (106) | Proučeno je bilo tudi, ali bi lahko izvoz vzvodnih mehanizmov industrije Skupnosti povzročil škodo, ki jo je ta industrija utrpela v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(106)

Proučeno je bilo tudi, ali bi lahko izvoz vzvodnih mehanizmov industrije Skupnosti povzročil škodo, ki jo je ta industrija utrpela v obravnavanem obdobju.

| (107) | Kot je razvidno iz spodnje tabele, je bil trg Skupnosti vedno osrednji trg industrije Skupnosti. Izvoz izven EU je v obravnavanem obdobju predstavljal 7,4 % in 16,2 % celotne prodaje industrije Skupnosti.
  Tabela 10 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz
  (1 000 enot) | 32 419 | 23 114 | 18 303 | 14 551 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 71 | 56 | 45 |

(107)

Kot je razvidno iz spodnje tabele, je bil trg Skupnosti vedno osrednji trg industrije Skupnosti. Izvoz izven EU je v obravnavanem obdobju predstavljal 7,4 % in 16,2 % celotne prodaje industrije Skupnosti.

Tabela 10

2001

2002

2003

OP

Izvoz

(1 000 enot)

32 419

23 114

18 303

14 551

Indeks 2001 = 100

100

71

56

45

| (108) | Izvoz industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za okoli 18 milijonov enot. Vzrok za to zmanjšanje je znatna rast trga Skupnosti v navedenem obdobju. Upoštevati je treba, da je v navedenem obdobju kitajski izvoz tudi pridobil na tržnem deležu na drugih svetovnih trgih, kot je razvidno iz analize informacij, pridobljenih za izbiro primerljive države. |
| --- | --- |

(108)

Izvoz industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za okoli 18 milijonov enot. Vzrok za to zmanjšanje je znatna rast trga Skupnosti v navedenem obdobju. Upoštevati je treba, da je v navedenem obdobju kitajski izvoz tudi pridobil na tržnem deležu na drugih svetovnih trgih, kot je razvidno iz analize informacij, pridobljenih za izbiro primerljive države.

| (109) | Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila proizvodnja industrije Skupnosti precej stabilna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala le za 2 %. Industrija Skupnosti je lahko nadzorovala in celo zmanjšala svoje stroške. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila proizvodnja industrije Skupnosti precej stabilna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala le za 2 %. Industrija Skupnosti je lahko nadzorovala in celo zmanjšala svoje stroške.

| (110) | Glede na trenutno razpoložljive informacije se šteje, da čeprav je povečanje obsega izvoza morda prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, to ne upraviči znatnega padca cen na trgu Skupnosti in finančne izgube, ki so v OP nastale industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(110)

Glede na trenutno razpoložljive informacije se šteje, da čeprav je povečanje obsega izvoza morda prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, to ne upraviči znatnega padca cen na trgu Skupnosti in finančne izgube, ki so v OP nastale industriji Skupnosti.

6.   Sklep o vzročni zvezi

| (111) | Poudariti je treba, da se je škoda v tem primeru primarno pokazala kot padec cen, ki je povzročil nadaljnje povečanje izgub. To je sovpadlo s hitro naraščajočim uvozom po dampinških cenah iz LRK, ki je bistveno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Nič ne kaže na to, da so zgoraj omenjeni drugi dejavniki lahko bili pomemben vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Med preiskavo niso bili ugotovljeni nobeni drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili znatno škodo.
  Na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti se začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ter da ta dva dejavnika tudi časovno sovpadata. |
| --- | --- |

(111)

Poudariti je treba, da se je škoda v tem primeru primarno pokazala kot padec cen, ki je povzročil nadaljnje povečanje izgub. To je sovpadlo s hitro naraščajočim uvozom po dampinških cenah iz LRK, ki je bistveno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Nič ne kaže na to, da so zgoraj omenjeni drugi dejavniki lahko bili pomemben vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Med preiskavo niso bili ugotovljeni nobeni drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili znatno škodo.

Na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti se začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ter da ta dva dejavnika tudi časovno sovpadata.

E.   INTERES SKUPNOSTI

1.1   Splošni premisleki

| (112) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko pripeljali do sklepa, da uvedba protidampinških dajatev na uvoz iz zadevne države ne bi bila v interesu industrije Skupnosti. Komisija je poslala vprašalnike uvoznikom, trgovcem in industrijskim uporabnikom. Delno izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh uporabnikov. Drugi uporabniki izpolnjenih vprašalnikov niso predložili, so pa pisno izrazili svoja stališča. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko pripeljali do sklepa, da uvedba protidampinških dajatev na uvoz iz zadevne države ne bi bila v interesu industrije Skupnosti. Komisija je poslala vprašalnike uvoznikom, trgovcem in industrijskim uporabnikom. Delno izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh uporabnikov. Drugi uporabniki izpolnjenih vprašalnikov niso predložili, so pa pisno izrazili svoja stališča.

| (113) | Na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih strank, so bili sprejeti naslednji sklepi. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih strank, so bili sprejeti naslednji sklepi.

1.2   Interes industrije Skupnosti

| (114) | Treba je opozoriti, da je industrijo Skupnosti sestavljalo pet proizvajalcev, ki so zaposlovali več kot 700 ljudi v proizvodnji in pri prodaji zadevnega izdelka. Opozoriti je treba tudi, da so gospodarski kazalniki industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju odražali čedalje slabše finančne rezultate, ki so v zadnjih letih pripeljali do opustitve proizvodnje Skupnosti. Vendar je industrija Skupnosti vitalna in se ni pripravljena odpovedati temu področju prodaje, kot so pokazali ukrepi za boj proti povečanju dampinškega uvoza. Kot primer je preiskava pokazala, da je industriji Skupnosti v obravnavanem obdobju uspelo izboljšati svoj proizvodni proces in skrajšati rok dobave. |
| --- | --- |

(114)

Treba je opozoriti, da je industrijo Skupnosti sestavljalo pet proizvajalcev, ki so zaposlovali več kot 700 ljudi v proizvodnji in pri prodaji zadevnega izdelka. Opozoriti je treba tudi, da so gospodarski kazalniki industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju odražali čedalje slabše finančne rezultate, ki so v zadnjih letih pripeljali do opustitve proizvodnje Skupnosti. Vendar je industrija Skupnosti vitalna in se ni pripravljena odpovedati temu področju prodaje, kot so pokazali ukrepi za boj proti povečanju dampinškega uvoza. Kot primer je preiskava pokazala, da je industriji Skupnosti v obravnavanem obdobju uspelo izboljšati svoj proizvodni proces in skrajšati rok dobave.

| (115) | Če se ukrepi ne uvedejo, se lahko zaradi pritiska cen dampinškega uvoza finančno stanje industrije Skupnosti še naprej slabša, zaradi česar bo še več proizvajalcev Skupnosti prisiljenih opustiti proizvodnjo, kar bo imelo neugodne posledice za širši sektor, ki že trpi zaradi uvoza po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(115)

Če se ukrepi ne uvedejo, se lahko zaradi pritiska cen dampinškega uvoza finančno stanje industrije Skupnosti še naprej slabša, zaradi česar bo še več proizvajalcev Skupnosti prisiljenih opustiti proizvodnjo, kar bo imelo neugodne posledice za širši sektor, ki že trpi zaradi uvoza po dampinških cenah.

| (116) | Če se ukrepi uvedejo, se lahko pričakuje, da se bosta proizvodnja industrije Skupnosti in obseg proizvodnje v zelo kratkem času povečala, kar bo industriji Skupnosti omogočilo, da prenese svoje stalne stroške na višjo proizvodnjo. V tem smislu je treba opomniti, da je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti zelo nizka in da bi lahko industrija Skupnosti res znatno povečala svojo proizvodnjo. To bi industriji Skupnosti tudi omogočilo, da ponovno pridobi tržni delež, ki ga je v obravnavanem obdobju izgubila in doseže ekonomijo obsega. Verjetno je, da bi finančno stanje industrije Skupnosti doseglo trajnejšo raven, ko določanje cen ne bo več izkrivljal dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(116)

Če se ukrepi uvedejo, se lahko pričakuje, da se bosta proizvodnja industrije Skupnosti in obseg proizvodnje v zelo kratkem času povečala, kar bo industriji Skupnosti omogočilo, da prenese svoje stalne stroške na višjo proizvodnjo. V tem smislu je treba opomniti, da je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti zelo nizka in da bi lahko industrija Skupnosti res znatno povečala svojo proizvodnjo. To bi industriji Skupnosti tudi omogočilo, da ponovno pridobi tržni delež, ki ga je v obravnavanem obdobju izgubila in doseže ekonomijo obsega. Verjetno je, da bi finančno stanje industrije Skupnosti doseglo trajnejšo raven, ko določanje cen ne bo več izkrivljal dampinški uvoz.

| (117) | Zato je očitno, da so protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(117)

Zato je očitno, da so protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti.

1.3   Interes dobaviteljev

| (118) | Dvanajst dobaviteljev surovin proizvajalcem Skupnosti je pisalo Komisiji in podprlo ta postopek. Te stranke podpirajo uvedbo protidampinških ukrepov. Šteje se, da so ti dobavitelji v tem postopku reprezentativni pri dobavi jekla. |
| --- | --- |

(118)

Dvanajst dobaviteljev surovin proizvajalcem Skupnosti je pisalo Komisiji in podprlo ta postopek. Te stranke podpirajo uvedbo protidampinških ukrepov. Šteje se, da so ti dobavitelji v tem postopku reprezentativni pri dobavi jekla.

| (119) | Jasno je, da dobavitelji tvegajo, da bo v kratkem času eno področje prodaje izginilo, če se ne uvedejo ukrepi proti poceni dampinškemu uvozu. Te visoke izgube, ki so nastale industriji Skupnosti, niso več vzdržne. |
| --- | --- |

(119)

Jasno je, da dobavitelji tvegajo, da bo v kratkem času eno področje prodaje izginilo, če se ne uvedejo ukrepi proti poceni dampinškemu uvozu. Te visoke izgube, ki so nastale industriji Skupnosti, niso več vzdržne.

| (120) | Dobavitelji so tudi zagovarjali uvedbo ukrepov, ker bi to pripeljalo do varnosti na trgu za vse udeležence, od oskrbe s surovinami do dobave vzvodnih mehanizmov uporabniški industriji. Poudarili so gospodarsko pomembnost industrije vzvodnih mehanizmov Skupnosti z vidika uporabnikov Skupnosti. Vendar je treba opomniti, da so te utemeljitve predložene v imenu uporabnikov (glej spodaj). |
| --- | --- |

(120)

Dobavitelji so tudi zagovarjali uvedbo ukrepov, ker bi to pripeljalo do varnosti na trgu za vse udeležence, od oskrbe s surovinami do dobave vzvodnih mehanizmov uporabniški industriji. Poudarili so gospodarsko pomembnost industrije vzvodnih mehanizmov Skupnosti z vidika uporabnikov Skupnosti. Vendar je treba opomniti, da so te utemeljitve predložene v imenu uporabnikov (glej spodaj).

| (121) | Na podlagi zgoraj navedenega se zato sklene, da uvedba protidampinških ukrepov ni v nasprotju z interesom dobaviteljev Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

Na podlagi zgoraj navedenega se zato sklene, da uvedba protidampinških ukrepov ni v nasprotju z interesom dobaviteljev Skupnosti.

1.4   Interes uporabnikov in uvoznikov

| (122) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike osmih uporabnikov in dveh uvoznikov na trgu Skupnosti. Uporabniki so običajno tudi uvozniki, saj uvažajo vzvodne mehanizme in v nadaljnjem proizvodnem procesu izdelujejo vzvodne mehanizme za fascikle. Celotno poslovanje teh strank je znatno, vendar predstavljajo vzvodni mehanizmi za fascikle le 10 % celotne dejavnosti. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike osmih uporabnikov in dveh uvoznikov na trgu Skupnosti. Uporabniki so običajno tudi uvozniki, saj uvažajo vzvodne mehanizme in v nadaljnjem proizvodnem procesu izdelujejo vzvodne mehanizme za fascikle. Celotno poslovanje teh strank je znatno, vendar predstavljajo vzvodni mehanizmi za fascikle le 10 % celotne dejavnosti.

| (123) | Uporabniki in uvozniki na splošno nasprotujejo uvedbi protidampinških ukrepov, ker predstavlja zadevni izdelek visok delež stroškov izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu, namreč okoli 20 % skupnih stroškov izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu. Ti uporabniki in uvozniki se lahko štejejo za reprezentativne za industrijo, saj predstavljajo več kot 50 % te industrije. Trdijo, da bi bili v primeru uvedbe protidampinških ukrepov v slabšem položaju kot njihove stranke (predvsem veriga trgovin in veliki distributerji). Trdijo tudi, da v sektorju proizvodnje vzvodnih mehanizmov za fascikle ni zmogljivosti za prekomerno proizvodnjo. Zato niso v dobrem položaju za pogajanja s takimi strankami in se bojijo, da se bodo vzvodni mehanizmi za fascikle po uvedbi ukrepov uvažali iz Kitajske. Vendar njihovi zahtevki niso bili ustrezno utemeljeni. |
| --- | --- |

(123)

Uporabniki in uvozniki na splošno nasprotujejo uvedbi protidampinških ukrepov, ker predstavlja zadevni izdelek visok delež stroškov izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu, namreč okoli 20 % skupnih stroškov izdelka v nadaljnjem proizvodnem procesu. Ti uporabniki in uvozniki se lahko štejejo za reprezentativne za industrijo, saj predstavljajo več kot 50 % te industrije. Trdijo, da bi bili v primeru uvedbe protidampinških ukrepov v slabšem položaju kot njihove stranke (predvsem veriga trgovin in veliki distributerji). Trdijo tudi, da v sektorju proizvodnje vzvodnih mehanizmov za fascikle ni zmogljivosti za prekomerno proizvodnjo. Zato niso v dobrem položaju za pogajanja s takimi strankami in se bojijo, da se bodo vzvodni mehanizmi za fascikle po uvedbi ukrepov uvažali iz Kitajske. Vendar njihovi zahtevki niso bili ustrezno utemeljeni.

| (124) | Pri uvozu vzvodnih mehanizmov družbe uporabnikov ponavadi sklenejo s kitajskimi proizvajalci sporazume o dobavi. Uporabniki trdijo, da so kitajski izdelki dosegli zelo dobro kakovost v primerjavi z izdelki, proizvedenimi v Skupnosti, po dolgi fazi razvoja z njihovimi kitajskimi partnerji. Zato trdijo, da se je ponudba izboljšala, prav tako pa tudi konkurenca na trgu. Trdijo tudi, da obstaja tveganje pomanjkanja zalog v primeru uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(124)

Pri uvozu vzvodnih mehanizmov družbe uporabnikov ponavadi sklenejo s kitajskimi proizvajalci sporazume o dobavi. Uporabniki trdijo, da so kitajski izdelki dosegli zelo dobro kakovost v primerjavi z izdelki, proizvedenimi v Skupnosti, po dolgi fazi razvoja z njihovimi kitajskimi partnerji. Zato trdijo, da se je ponudba izboljšala, prav tako pa tudi konkurenca na trgu. Trdijo tudi, da obstaja tveganje pomanjkanja zalog v primeru uvedbe ukrepov.

| (125) | Sodelujoči uvozniki izražajo podobne pomisleke. Le en uporabnik podpira uvedbo ukrepov, vendar trdi, da bi bilo treba uvesti tudi ukrepe za vzvodne mehanizme za fascikle. |
| --- | --- |

(125)

Sodelujoči uvozniki izražajo podobne pomisleke. Le en uporabnik podpira uvedbo ukrepov, vendar trdi, da bi bilo treba uvesti tudi ukrepe za vzvodne mehanizme za fascikle.

| (126) | Glede na veliko proizvodno zmogljivost, ki je na voljo v Skupnosti (glej tabelo 4 zgoraj), in dejstvo, da bi proizvajalci Skupnosti lahko brez težav dodatno vlagali v proizvodno zmogljivost, da bi zadostili povpraševanje na trgu, ki ga ni izkrivila dampinška praksa, se zdi, da trditev glede možnega pomanjkanja zaradi nezadostnih zmogljivosti industrije Skupnosti ni realistična in vsekakor ni utemeljena. Šteje se, da to ne bi zmanjšalo učinkovite konkurence trga Skupnosti. |
| --- | --- |

(126)

Glede na veliko proizvodno zmogljivost, ki je na voljo v Skupnosti (glej tabelo 4 zgoraj), in dejstvo, da bi proizvajalci Skupnosti lahko brez težav dodatno vlagali v proizvodno zmogljivost, da bi zadostili povpraševanje na trgu, ki ga ni izkrivila dampinška praksa, se zdi, da trditev glede možnega pomanjkanja zaradi nezadostnih zmogljivosti industrije Skupnosti ni realistična in vsekakor ni utemeljena. Šteje se, da to ne bi zmanjšalo učinkovite konkurence trga Skupnosti.

| (127) | Šteje se tudi, da uvedba ukrepov ne bi smela znatno vplivati na splošno konkurenčnost uporabniške industrije. Preiskava je pokazala, da nekateri proizvajalci vzvodnih mehanizmov izdelujejo tudi izdelke v nadaljnjem proizvodnem procesu in da je še vedno velik delež uporabnikov, ki v veliki meri nabavljajo vzvodne mehanizme iz nedampinških virov. Vsi uporabniki bi imeli možnost, da se preusmerijo na nedampinške vire dobave. |
| --- | --- |

(127)

Šteje se tudi, da uvedba ukrepov ne bi smela znatno vplivati na splošno konkurenčnost uporabniške industrije. Preiskava je pokazala, da nekateri proizvajalci vzvodnih mehanizmov izdelujejo tudi izdelke v nadaljnjem proizvodnem procesu in da je še vedno velik delež uporabnikov, ki v veliki meri nabavljajo vzvodne mehanizme iz nedampinških virov. Vsi uporabniki bi imeli možnost, da se preusmerijo na nedampinške vire dobave.

| (128) | Kar zadeva možno povečanje stroškov, ne gre izključiti dejstva, da bi se to zgodilo takoj po uvedbi protidampinških ukrepov. Takšno povečanje stroškov bi zlasti vplivalo na družbe, ki v glavnem nabavljajo poceni dampinške izdelke iz Kitajske. V najslabšem primeru bi lahko glede na trenutni tržni delež industrije Skupnosti predlagani ukrepi pripeljali do 2,5 % povečanja povprečnih stroškov pri nadaljnji prodaji. Treba je opomniti, da je zadevni izdelek le manjši del dejavnosti industrije v nadaljnjem proizvodnem procesu in da je dodatna dobičkonosnost zadevnega izdelka resnično zelo dobra. Vendar po mnenju Komisije ni mogoče, da bi do tega prišlo, bolj realistično je pričakovati, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (116) in (120) zgoraj, da bo uvedba protidampinških ukrepov pripeljala do povečanja učinkovite konkurence na trgu Skupnosti ter do izboljšanja tržnega deleža in gospodarskega položaja industrije Skupnosti. Kratkoročno se bi s tem izognili vsakršnemu neupravičenemu povišanju cen na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(128)

Kar zadeva možno povečanje stroškov, ne gre izključiti dejstva, da bi se to zgodilo takoj po uvedbi protidampinških ukrepov. Takšno povečanje stroškov bi zlasti vplivalo na družbe, ki v glavnem nabavljajo poceni dampinške izdelke iz Kitajske. V najslabšem primeru bi lahko glede na trenutni tržni delež industrije Skupnosti predlagani ukrepi pripeljali do 2,5 % povečanja povprečnih stroškov pri nadaljnji prodaji. Treba je opomniti, da je zadevni izdelek le manjši del dejavnosti industrije v nadaljnjem proizvodnem procesu in da je dodatna dobičkonosnost zadevnega izdelka resnično zelo dobra. Vendar po mnenju Komisije ni mogoče, da bi do tega prišlo, bolj realistično je pričakovati, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (116) in (120) zgoraj, da bo uvedba protidampinških ukrepov pripeljala do povečanja učinkovite konkurence na trgu Skupnosti ter do izboljšanja tržnega deleža in gospodarskega položaja industrije Skupnosti. Kratkoročno se bi s tem izognili vsakršnemu neupravičenemu povišanju cen na trgu Skupnosti.

| (129) | V vsakem primeru bi vsako morebitno povečanje stroškov nastalo tudi zaradi interesa družb uporabnikov, ki v glavnem nabavljajo svoj vzvodne mehanizme pri industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(129)

V vsakem primeru bi vsako morebitno povečanje stroškov nastalo tudi zaradi interesa družb uporabnikov, ki v glavnem nabavljajo svoj vzvodne mehanizme pri industriji Skupnosti.

| (130) | Zato se začasno šteje, da kakršne koli negativni vpliv na stroške določenega uporabnika ni takšen, da bi preprečil uvedbo ukrepov. |
| --- | --- |

(130)

Zato se začasno šteje, da kakršne koli negativni vpliv na stroške določenega uporabnika ni takšen, da bi preprečil uvedbo ukrepov.

1.5   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (131) | Uvedba ukrepov za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK bi bila nedvomno v interesu industrije Skupnosti. Kakršen koli vpliv na cene vzvodnih mehanizmov naj tako pri uvoznikih/trgovcih kot pri uporabniški industriji ne bi neupravičeno vplival na njihovo konkurenčnost in konkurenco na trgu Skupnosti. Nasprotno pa so izgube, ki so jih utrpeli industrija Skupnosti in dobavitelji, ter tveganja nadaljnjih zaprtij proizvodnje neprimerno večji. |
| --- | --- |

(131)

Uvedba ukrepov za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK bi bila nedvomno v interesu industrije Skupnosti. Kakršen koli vpliv na cene vzvodnih mehanizmov naj tako pri uvoznikih/trgovcih kot pri uporabniški industriji ne bi neupravičeno vplival na njihovo konkurenčnost in konkurenco na trgu Skupnosti. Nasprotno pa so izgube, ki so jih utrpeli industrija Skupnosti in dobavitelji, ter tveganja nadaljnjih zaprtij proizvodnje neprimerno večji.

| (132) | Glede na zgoraj povedano se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(132)

Glede na zgoraj povedano se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK.

F.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (133) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, škodo, ki jo je povzročil, in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, škodo, ki jo je povzročil, in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (134) | Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravljanje škode, ki jo ta uvoz povzroča, ne da bi se presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5 % prometa. Ta stopnja je v skladu s tistim, kar je bilo doseženo v splošni kategoriji brez dampinškega uvoza in se zato začasno šteje, da je razumna stopnja. Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podoben izdelek industrije Skupnosti. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem zgoraj omenjene 5 % stopnje dobička stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(134)

Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravljanje škode, ki jo ta uvoz povzroča, ne da bi se presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5 % prometa. Ta stopnja je v skladu s tistim, kar je bilo doseženo v splošni kategoriji brez dampinškega uvoza in se zato začasno šteje, da je razumna stopnja. Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podoben izdelek industrije Skupnosti. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem zgoraj omenjene 5 % stopnje dobička stroškom proizvodnje.

| (135) | Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(135)

Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti.

| (136) | Morebitna razlika med tema dvema primerjavama je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. V vseh primerih je bilo ugotovljeno, da so bile stopnje škode višje od stopenj ugotovljenega dampinga. |
| --- | --- |

(136)

Morebitna razlika med tema dvema primerjavama je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. V vseh primerih je bilo ugotovljeno, da so bile stopnje škode višje od stopenj ugotovljenega dampinga.

2.   Začasni ukrepi

| (137) | Glede na že navedeno se začasna protidampinška dajatev uvede na stopnji ugotovljene dampinške stopnje, vendar v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od zgoraj izračunane stopnje škode. |
| --- | --- |

(137)

Glede na že navedeno se začasna protidampinška dajatev uvede na stopnji ugotovljene dampinške stopnje, vendar v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od zgoraj izračunane stopnje škode.

| (138) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile med preiskavo te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo omenjene družbe, torej omenjeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, posebej navedenimi, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(138)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile med preiskavo te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo omenjene družbe, torej omenjeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, posebej navedenimi, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (139) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(139)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

| (140) | Na podlagi zgoraj navedenega so stopnje začasne dajatve naslednje:






  Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % |
| --- | --- | --- |
| Vse druge družbe | 48,1 %. |

(140)

Na podlagi zgoraj navedenega so stopnje začasne dajatve naslednje:

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

Vse druge družbe

48,1 %.

G.   KONČNA DOLOČBA

| (141) | Zaradi dobrega delovanja uprave se določi rok, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o začetku, pisno navedejo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Treba je navesti tudi, da so ugotovitve glede uvedbe dajatev, sprejete za namen tega dokumenta, začasne in se lahko znova proučijo za katere koli dokončne ukrepe – |
| --- | --- |

(141)

Zaradi dobrega delovanja uprave se določi rok, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o začetku, pisno navedejo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Treba je navesti tudi, da so ugotovitve glede uvedbe dajatev, sprejete za namen tega dokumenta, začasne in se lahko znova proučijo za katere koli dokončne ukrepe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz vzvodnih mehanizmov, ki se uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi in so uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00, (oznaka TARIC 8305100050) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Ti vzvodni mehanizmi so sestavljeni iz (navadno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, pred plačilom dajatve, za neto ceno franko meja Skupnosti, je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Dongguan Nanzha Leco Stationery | 33,3 % | A729 |
| Vse druge družbe | 48,1 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Dongguan Nanzha Leco Stationery

33,3 %

A729

Vse druge družbe

48,1 %

A999

3.   Sprostitev v prosti promet v Skupnosti izdelka iz odstavka 1 se izvede na podlagi določbe o varščini, ki je enakovredna znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke dajo pripombe k uporabi te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljave.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 103, 28.4.2005, str. 18.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 135/2006

z dne 26. januarja 2006

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trgov za riž (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (2), in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Po preučitvi količin, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja za riž, veljavna za tranšo januar 2006, se je pokazalo, da morajo biti dovoljenja izdana za količine iz zahtevkov, po potrebi zmanjšana za odstotek znižanja, in da je treba določiti razpoložljive količine, ki se prenesejo v naslednjo tranšo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Zahtevki za uvozna dovoljenja za tarifne kvote za riž, odprte z Uredbo (ES) št. 327/98, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2006 in o katerih je Komisija obveščena, so zmanjšani za odstotek znižanja v skladu z odstotkom, določenim v Prilogi k tej uredbi.

2.   Razpoložljive količine iz tranše januar 2006, ki se prenesejo v naslednjo tranšo, so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2152/2005 (UL L 342, 24.12.2005, str. 30).

2

---

PRILOGA

Odstotki znižanja, ki se uporabijo za zahtevane količine za tranšo za mesec januar 2006, in količine, ki se prenesejo v naslednjo tranšo:

(a)   Kvota za dobro brušen riž ali manj brušen riž, ki spada pod oznako KN 1006 30, predvidena v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98

| Poreklo | Zaporedna številka | Odstotek znižanja za tranšo januar 2006 | Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec april 2006
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 09.4127 | 0 (1) | 1 729 |
| Tajska | 09.4128 | 0 (1) | 4 262,005 |
| Avstralija | 09.4129 | — | — |
| Drugo poreklo | 09.4130 | — | — |

Poreklo

Zaporedna številka

Odstotek znižanja za tranšo januar 2006

Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec april 2006

(v tonah)

Združene države Amerike

09.4127

0 (1)

1 729

Tajska

09.4128

0 (1)

4 262,005

Avstralija

09.4129

—

—

Drugo poreklo

09.4130

—

—

(b)   Kvota za oluščen riž, ki spada pod oznako KN 1006 20, predvidena v členu 1(1)(b) Uredbe (ES) št. 327/98

| Poreklo | Zaporedna številka | Odstotek znižanja za tranšo januar 2006 | Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec april 2006
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Avstralija | 09.4139 | 0 (1) | 2 608 |
| Združene države Amerike | 09.4140 | 0 (1) | 1 911 |
| Tajska | 09.4144 | — | — |
| Drugo poreklo | 09.4145 | — | — |

Poreklo

Zaporedna številka

Odstotek znižanja za tranšo januar 2006

Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec april 2006

(v tonah)

Avstralija

09.4139

0 (1)

2 608

Združene države Amerike

09.4140

0 (1)

1 911

Tajska

09.4144

—

—

Drugo poreklo

09.4145

—

—

(c)   Kvota za lomljeni riž, ki spada pod oznako KN 1006 40, predvidena v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 327/98

| Poreklo | Zaporedna številka | Odstotek znižanja za tranšo januar 2006 | Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec julij 2006
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4149 | 0 (1) | 17 318,2 |
| Avstralija | 09.4150 | 0 (1) | 8 395,7 |
| Gvajana | 09.4152 | 0 (1) | 5 866 |
| Združene države Amerike | 09.4153 | 0 (1) | 4 277,46 |
| Drugo poreklo | 09.4154 | 98,3454 | — |

Poreklo

Zaporedna številka

Odstotek znižanja za tranšo januar 2006

Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec julij 2006

(v tonah)

Tajska

09.4149

0 (1)

17 318,2

Avstralija

09.4150

0 (1)

8 395,7

Gvajana

09.4152

0 (1)

5 866

Združene države Amerike

09.4153

0 (1)

4 277,46

Drugo poreklo

09.4154

98,3454

—

(d)   Kvota za dobro brušen riž ali manj brušen riž, ki spada pod oznako KN 1006 30, predvidena v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 327/98

| Poreklo | Zaporedna številka | Odstotek znižanja za tranšo januar 2006 | Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec julij 2006
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4112 | 98,1478 | — |
| Združene države Amerike | 09.4116 | 98,0399 | — |
| Indija | 09.4117 | 98,5571 | — |
| Pakistan | 09.4118 | 98,6080 | — |
| Drugo poreklo | 09.4119 | 98,2978 | — |

Poreklo

Zaporedna številka

Odstotek znižanja za tranšo januar 2006

Količine, ki se prenesejo v tranšo za mesec julij 2006

(v tonah)

Tajska

09.4112

98,1478

—

Združene države Amerike

09.4116

98,0399

—

Indija

09.4117

98,5571

—

Pakistan

09.4118

98,6080

—

Drugo poreklo

09.4119

98,2978

—

---

(1)  Izdaja za količino iz zahtevka.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 136/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 15. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko so ti proizvodi izvoženi kot blago iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko so ti proizvodi izvoženi kot blago iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1255/1999.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Vendar pa pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi moralo omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Vendar pa pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi moralo omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev.

| (5) | Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevajo proizvodna nadomestila, pomoči ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode. |
| --- | --- |

(5)

Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevajo proizvodna nadomestila, pomoči ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode.

| (6) | Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje. |
| --- | --- |

(6)

Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje.

| (7) | Uredba Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trugu Skupnosti (3), določa, da je treba maslo in smetano industrijskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, zagotoviti po znižanih cenah. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trugu Skupnosti (3), določa, da je treba maslo in smetano industrijskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, zagotoviti po znižanih cenah.

| (8) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in členu 1 Uredbe (ES) št. 1255/1999, izvožene kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

2

(3)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

3

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 27. januarja 2006 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

9,44

10,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3):

| (a) | Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005

22,72

24,52

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

46,72

50,00

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

49,62

54,00

| (b) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

92,71

100,25

| (c) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz drugega blaga

85,46

93,00

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004, v Romunijo od 1. decembra 2005, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 137/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 27. januarja 2006 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 2,978 | 3,269 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,325 | 2,325 |
| – – v drugih primerih | 3,899 | 3,899 |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 2,003 | 2,294 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 1,744 | 1,744 |
| – – v drugih primerih | 2,924 | 2,924 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,325 | 2,325 |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | 3,899 | 3,899 |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 2,380 | 2,685 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,325 | 2,325 |
| – v drugih primerih | 3,899 | 3,899 |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

2,978

3,269

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,325

2,325

– – v drugih primerih

3,899

3,899

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

2,003

2,294

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

1,744

1,744

– – v drugih primerih

2,924

2,924

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,325

2,325

– drugo (vključno z nepredelanim)

3,899

3,899

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

2,380

2,685

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,325

2,325

– v drugih primerih

3,899

3,899

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004, v Romunijo od 1. decembra 2005, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/43

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 138/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko za izdelke iz člena 1 navedene Uredbe razlika med cenami na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko za izdelke iz člena 1 navedene Uredbe razlika med cenami na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (2) | Uredba (ES) št. 1255/1999 predvideva, da je po določitvi nadomestil za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe, izvožene v naravnem stanju, treba upoštevati:






  — | obstoječi položaj in prihodnja gibanja cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih proizvodov na trgu Skupnosti, kakor tudi cen mleka in mlečnih proizvodov v mednarodni trgovini, |
| --- | --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1255/1999 predvideva, da je po določitvi nadomestil za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe, izvožene v naravnem stanju, treba upoštevati:

—

obstoječi položaj in prihodnja gibanja cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih proizvodov na trgu Skupnosti, kakor tudi cen mleka in mlečnih proizvodov v mednarodni trgovini,

| — | stroške trženja in najugodnejše stroške prevoza od trgov Skupnosti do pristanišč ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja blaga v namembne države, |
| --- | --- |

—

stroške trženja in najugodnejše stroške prevoza od trgov Skupnosti do pristanišč ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja blaga v namembne države,

| — | cilje skupne tržne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih, |
| --- | --- |

—

cilje skupne tržne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih,

| — | omejitve, ki izhajajo iz sporazumov sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

omejitve, ki izhajajo iz sporazumov sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe,

| — | pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti, in |
| --- | --- |

—

pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti, in

| — | gospodarski vidik predlaganega izvoza. |
| --- | --- |

—

gospodarski vidik predlaganega izvoza.

| (3) | Člen 31(5) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da naj se pri določitvi cen v Skupnosti upoštevajo prevladujoče cene, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom, in da se cene na svetovnem trgu določijo še posebej ob upoštevanju:






  (a) | prevladujočih cen na trgih tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 31(5) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da naj se pri določitvi cen v Skupnosti upoštevajo prevladujoče cene, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom, in da se cene na svetovnem trgu določijo še posebej ob upoštevanju:

(a)

prevladujočih cen na trgih tretjih držav;

| (b) | najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(b)

najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav;

| (c) | cen proizvajalcev, zabeleženih v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo; |
| --- | --- |

(c)

cen proizvajalcev, zabeleženih v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo;

| (d) | ponudbene cene fco meja (prosto na meji) Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

ponudbene cene fco meja (prosto na meji) Skupnosti.

| (4) | Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(4)

Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (5) | Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se mora seznam proizvodov za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne; znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne. |
| --- | --- |

(5)

Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se mora seznam proizvodov za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne; znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne.

| (6) | V skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (2), je nadomestilo za mlečne proizvode z dodanim sladkorjem enako vsoti dveh komponent: namen prve komponente je upoštevanje količine mlečnih proizvodov in se izračuna z množenjem osnovnega zneska nadomestila in vsebnosti mlečnega proizvoda v celotnem proizvodu. Namen druge komponente je upoštevanje količine dodane saharoze in se izračuna z množenjem vsebnosti saharoze v celotnem proizvodu in osnovnega zneska nadomestila, ki se uporablja na dan izvoza za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (3). Vendar se druga komponenta uporablja samo, če je bila dodana saharoza pridobljena iz sladkorne pese ali trsa, pridelanega v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (2), je nadomestilo za mlečne proizvode z dodanim sladkorjem enako vsoti dveh komponent: namen prve komponente je upoštevanje količine mlečnih proizvodov in se izračuna z množenjem osnovnega zneska nadomestila in vsebnosti mlečnega proizvoda v celotnem proizvodu. Namen druge komponente je upoštevanje količine dodane saharoze in se izračuna z množenjem vsebnosti saharoze v celotnem proizvodu in osnovnega zneska nadomestila, ki se uporablja na dan izvoza za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (3). Vendar se druga komponenta uporablja samo, če je bila dodana saharoza pridobljena iz sladkorne pese ali trsa, pridelanega v Skupnosti.

| (7) | Uredba Komisije (EGS) št. 896/84 (4), je uvedla dodatne določbe v zvezi z dodeljevanjem nadomestil ob prehodu iz enega mlečnega leta v drugo. Te določbe uvajajo možnost različnih nadomestil glede na datum pridelave proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (EGS) št. 896/84 (4), je uvedla dodatne določbe v zvezi z dodeljevanjem nadomestil ob prehodu iz enega mlečnega leta v drugo. Te določbe uvajajo možnost različnih nadomestil glede na datum pridelave proizvodov.

| (8) | Pri izračunavanju nadomestila za topljeni sir je določeno, kjer se dodajajo kazeini ali kazeinati, da se ta količina ne upošteva pri izračunavanju. |
| --- | --- |

(8)

Pri izračunavanju nadomestila za topljeni sir je določeno, kjer se dodajajo kazeini ali kazeinati, da se ta količina ne upošteva pri izračunavanju.

| (9) | Pri določanju proizvodov in namembnih krajev, ki so upravičeni do nadomestil, je primerno da se upošteva na eni strani konkurenčni položaj nekaterih proizvodov Skupnosti, ki ne upravičujejo spodbujanja njihovega izvoza in na drugi strani neposredne geografske bližine določenih ozemeljskih tveganj za olajševanje preusmeritve trgovskih tokov in zlorab. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju proizvodov in namembnih krajev, ki so upravičeni do nadomestil, je primerno da se upošteva na eni strani konkurenčni položaj nekaterih proizvodov Skupnosti, ki ne upravičujejo spodbujanja njihovega izvoza in na drugi strani neposredne geografske bližine določenih ozemeljskih tveganj za olajševanje preusmeritve trgovskih tokov in zlorab.

| (10) | Iz zgoraj navedenih pravil sledi, da je treba, glede na trenutni položaj na trgu mleka in zlasti glede kotacij oziroma cen mlečnih proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu nadomestila določiti v zneskih, naoedenih v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Iz zgoraj navedenih pravil sledi, da je treba, glede na trenutni položaj na trgu mleka in zlasti glede kotacij oziroma cen mlečnih proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu nadomestila določiti v zneskih, naoedenih v Prilogi k tej uredbi.

| (11) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, navedena v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999 o proizvodih, ki se izvažajo v naravnem stanju, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

(3)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

3

(4)  UL L 91, 1.4.1984, str. 71. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 222/88 (UL L 28, 1.2.1988, str. 1).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,96 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,83 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,82 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,03 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,55 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3919 |
| A01 | EUR/kg | 0,5030 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4203 |
| A01 | EUR/kg | 0,5396 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,18 |
| A01 | EUR/100 kg | 9,86 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 34,70 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,55 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,50 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,55 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 49,86 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3470 |
| A01 | EUR/kg | 0,4455 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3861 |
| A01 | EUR/kg | 0,4955 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 7,07 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,53 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,28 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 44,94 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,55 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,92 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,19 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,61 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 39,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,12 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 42,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,94 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0828 |
| A01 | EUR/kg | 0,1000 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3503 |
| A01 | EUR/kg | 0,4494 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3655 |
| A01 | EUR/kg | 0,4692 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3894 |
| A01 | EUR/kg | 0,5000 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 67,29 |
| A01 | EUR/100 kg | 90,74 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,98 |
| A01 | EUR/100 kg | 93,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 71,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 96,41 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 63,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 85,07 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 65,61 |
| A01 | EUR/100 kg | 88,46 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 86,09 |
| A01 | EUR/100 kg | 116,07 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,85 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).
  Drugi namembni kraji so naslednji:






  L01 | Ceuta, Melilla, Sveti sedež, Združene države Amerike in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora. |
| L02 | Andora in Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Švica, Lihtenštajn, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Turčija, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Kanada, Avstralija, Nova Zelandija in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora. |
| L04 | Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,03

A01

EUR/100 kg

53,96

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,83

A01

EUR/100 kg

58,82

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,52

A01

EUR/100 kg

61,03

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,51

A01

EUR/100 kg

63,55

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3919

A01

EUR/kg

0,5030

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4203

A01

EUR/kg

0,5396

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,18

A01

EUR/100 kg

9,86

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

34,70

A01

EUR/100 kg

44,55

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,23

A01

EUR/100 kg

46,50

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,61

A01

EUR/100 kg

49,55

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,84

A01

EUR/100 kg

49,86

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3470

A01

EUR/kg

0,4455

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3861

A01

EUR/kg

0,4955

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

7,07

A01

EUR/100 kg

8,53

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,28

A01

EUR/100 kg

10,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

44,94

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,55

A01

EUR/100 kg

46,92

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,94

A01

EUR/100 kg

50,00

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,19

A01

EUR/100 kg

50,30

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,42

A01

EUR/100 kg

50,61

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

39,84

A01

EUR/100 kg

51,12

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

42,80

A01

EUR/100 kg

54,94

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0828

A01

EUR/kg

0,1000

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3503

A01

EUR/kg

0,4494

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3655

A01

EUR/kg

0,4692

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3894

A01

EUR/kg

0,5000

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

67,29

A01

EUR/100 kg

90,74

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,98

A01

EUR/100 kg

93,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

71,50

A01

EUR/100 kg

96,41

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

63,09

A01

EUR/100 kg

85,07

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

65,61

A01

EUR/100 kg

88,46

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

86,09

A01

EUR/100 kg

116,07

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,85

A01

EUR/100 kg

92,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Drugi namembni kraji so naslednji:

L01

Ceuta, Melilla, Sveti sedež, Združene države Amerike in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora.

L02

Andora in Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Švica, Lihtenštajn, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Turčija, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Kanada, Avstralija, Nova Zelandija in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora.

L04

Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/51

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 139/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 24. januarja 2006. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 24. januarja 2006.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 24. januarja 2006, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 32).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1814/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 3).

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,00 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,10 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

99,00

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

120,10

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/53

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 140/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 24. januarja 2006. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 24. januarja 2006.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 24. januarja 2006, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 12,20 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 32).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1814/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 3).

3

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/54

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 141/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v januarju 2006 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 992/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 992/2005 z dne 29. junija 2005 o uvedbi in upravljanju tarifne kvote za uvoz mladega goveda moškega spola, namenjenega za pitanje (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006) (2), in zlasti člena 1(4) in člena 4,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 992/2005 v členu 1(3)(c) določa količine mladega goveda moškega spola, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja do 31. marca 2006. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 992/2005 v členu 1(3)(c) določa količine mladega goveda moškega spola, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja do 31. marca 2006. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi.

| (2) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2006, v okviru skupne količine 169 000 glav, v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 992/2005 – |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2006, v okviru skupne količine 169 000 glav, v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 992/2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Vsakemu zahtevku za uvozna dovoljenja, vloženemu v mesecu januarju 2006, v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 992/2005, se ugodi v celoti.

2.   Količine za obdobje iz člena 1(3)(d) Uredbe (ES) št. 992/2005 znašajo 167 730 glav.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 168, 30.6.2005, str. 16.

2

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/55

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 142/2006

z dne 26. januarja 2006

o dvainšestdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih, odrejenih proti določenim osebam in subjektom, povezanimi z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1), in zlasti prve alinee člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije varnostnega sveta združenih narodov je 18. januarja 2006 sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in ekonomskih virov. Priloga I se zato ustrezno spremeni – |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije varnostnega sveta združenih narodov je 18. januarja 2006 sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in ekonomskih virov. Priloga I se zato ustrezno spremeni –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Eneko LANDÁBURU

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 76/2006 (UL L 12, 18.1.2006, str. 7).

1

---

PRILOGA

Naslednja vnosa pod naslovom „Fizične osebe“ se črtata iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 881/2002:

| 1. | Mohamed Mansour (alias Al-Mansour, Dr. Mohamed). Naslov: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Švica; Datum rojstva: 30.8.1928. Kraj rojstva: (a) Egipt (b) Združeni arabski emirati. Državljanstvo: švicarsko. Druge informacije: (a) Zürich, Švica, (b) Št. Švicarskega potnega lista, izdanega na navedeno ime. |
| --- | --- |

1.

Mohamed Mansour (alias Al-Mansour, Dr. Mohamed). Naslov: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Švica; Datum rojstva: 30.8.1928. Kraj rojstva: (a) Egipt (b) Združeni arabski emirati. Državljanstvo: švicarsko. Druge informacije: (a) Zürich, Švica, (b) Št. Švicarskega potnega lista, izdanega na navedeno ime.

| 2. | Zeinab Mansour Fattouh. Naslov: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Švica. Datum rojstva: 7.5.1933. |
| --- | --- |

2.

Zeinab Mansour Fattouh. Naslov: Obere Heslibachstrasse 20, 8700 Kuesnacht, ZH (Zürich), Švica. Datum rojstva: 7.5.1933.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/57

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 143/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 13).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 70,18 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 54,59 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 50,69 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 58,49 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 44,84 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,75 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 62,38 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 61,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 64,04 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 44,45 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 46,79 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

54,59

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

46,79

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

70,18

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

54,59

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

46,79

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

62,38

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

50,69

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

58,49

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

44,84

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,75

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

62,38

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

62,38

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

61,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

46,79

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

61,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

46,79

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

61,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

46,79

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

64,04

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

44,45

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

46,79

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

C14

:

Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna. |

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

C14

:

Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/60

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 144/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil.

| (3) | Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici. |
| --- | --- |

(3)

Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici.

| (4) | Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza. |
| --- | --- |

(4)

Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza.

| (5) | Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila.

| (6) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(6)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za krmne mešanice, zajete v Uredbi (ES) št. 1784/2003 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1517/95, so določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 51.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

Oznake proizvodov, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Žitni proizvodi | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| Koruza in proizvodi na osnovi koruze:
  tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).







  C10 | : | Vse namembne države. |

Žitni proizvodi

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

Koruza in proizvodi na osnovi koruze:

tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

C10

:

Vse namembne države.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/62

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 145/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 19,39 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

19,39 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 29,20 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

29,20 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

2

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/63

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 146/2006

z dne 26. januarja 2006

v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2094/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2094/2005 (2) je bil objavljen natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih dražav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2094/2005 (2) je bil objavljen natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih dražav.

| (2) | Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) daje Komisiji možnost, da v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb, odloči, da ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) daje Komisiji možnost, da v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb, odloči, da ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega izvoznega nadomestila ni treba določiti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega izvoznega nadomestila ni treba določiti.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V zvezi s ponudbami, prejetimi v obdobju od 20. do 26. januarja 2006 za znižanje uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2094/2005, se ne izbere nobenega ponudnika.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 335, 21.12.2005, str. 4.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1558/2005 (UL L 249, 24.9.2005, str. 6).

3

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/64

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 147/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2093/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2093/2005 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2093/2005 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 20. do 26. januarja 2006 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2093/2005, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 25,47 EUR/t in velja za največjo skupno količino 62 000 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 335, 20.12.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1558/2005 (UL L 249, 24.9.2005, str. 6).

3

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/65

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 148/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. januarja 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 9,23 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,95 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 7,35 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,87 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

9,23

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,95

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

7,35

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,87

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/67

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 149/2006

z dne 26. januarja 2006

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 20. do 26. januarja 2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/68

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 150/2006

z dne 26. januarja 2006

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 20. do 26. januarja 2006 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 6,74 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/69

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2006/4/ES

z dne 26. januarja 2006

o spremembi prilog k direktivam Sveta 86/362/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov karbofurana

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (1), in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (2), in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri žitu in proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, vsebnost ostankov odraža uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito zaščito rastlin, uporabljenih na tak način, da je vsebnost ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, ob upoštevanju zlasti varovanja okolja in ocenjenega vnosa s strani potrošnikov pri zaužitju hrane. Mejne vrednosti ostankov (MRL) Skupnosti predstavljajo zgornjo mejo vsebnosti takšnih ostankov, za katere se lahko pričakuje, da bodo ugotovljeni v proizvodih, če se je upoštevala dobra kmetijska praksa. |
| --- | --- |

(1)

Pri žitu in proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, vsebnost ostankov odraža uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito zaščito rastlin, uporabljenih na tak način, da je vsebnost ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, ob upoštevanju zlasti varovanja okolja in ocenjenega vnosa s strani potrošnikov pri zaužitju hrane. Mejne vrednosti ostankov (MRL) Skupnosti predstavljajo zgornjo mejo vsebnosti takšnih ostankov, za katere se lahko pričakuje, da bodo ugotovljeni v proizvodih, če se je upoštevala dobra kmetijska praksa.

| (2) | Mejne vrednosti ostankov se za pesticide nenehno pregledujejo in spreminjajo, da se upoštevajo nove informacije in podatki. Mejne vrednosti ostankov so določene na spodnji meji analitskega določanja, če pri registriranih uporabah fitofarmacevtskih sredstev ne pride do zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, če ni registriranih uporab, če uporabe, ki so jih dovolile države članice, niso temeljile na potrebnih podatkih, ali če uporabe v tretjih državah, zaradi katerih pride do ostankov v ali na živilih, ki lahko gredo v promet na trgu Skupnosti, niso bile podprte s takimi potrebnimi podatki. |
| --- | --- |

(2)

Mejne vrednosti ostankov se za pesticide nenehno pregledujejo in spreminjajo, da se upoštevajo nove informacije in podatki. Mejne vrednosti ostankov so določene na spodnji meji analitskega določanja, če pri registriranih uporabah fitofarmacevtskih sredstev ne pride do zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, če ni registriranih uporab, če uporabe, ki so jih dovolile države članice, niso temeljile na potrebnih podatkih, ali če uporabe v tretjih državah, zaradi katerih pride do ostankov v ali na živilih, ki lahko gredo v promet na trgu Skupnosti, niso bile podprte s takimi potrebnimi podatki.

| (3) | Več držav članic je Komisijo obvestilo o svoji želji po revidiranju nacionalnih mejnih vrednosti v skladu s členom 8 Direktive 90/642/EGS zaradi zaskrbljenosti glede vnosa s strani potrošnikov. Komisiji so bili predloženi predlogi za revidiranje mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

(3)

Več držav članic je Komisijo obvestilo o svoji želji po revidiranju nacionalnih mejnih vrednosti v skladu s členom 8 Direktive 90/642/EGS zaradi zaskrbljenosti glede vnosa s strani potrošnikov. Komisiji so bili predloženi predlogi za revidiranje mejnih vrednosti.

| (4) | Doživljenjska in kratkodobna izpostavljenost potrošnikov pesticidom iz te direktive z uživanjem živil je bila ponovno proučena in ocenjena v skladu s postopki in praksami Skupnosti ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (3). Zaradi tega je primerno določiti nove mejne vrednosti, da bi preprečili nesprejemljivo izpostavljenost potrošnikov. |
| --- | --- |

(4)

Doživljenjska in kratkodobna izpostavljenost potrošnikov pesticidom iz te direktive z uživanjem živil je bila ponovno proučena in ocenjena v skladu s postopki in praksami Skupnosti ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (3). Zaradi tega je primerno določiti nove mejne vrednosti, da bi preprečili nesprejemljivo izpostavljenost potrošnikov.

| (5) | Morebitna akutna izpostavljenost potrošnikov navedenim pesticidom preko živil, ki lahko vsebujejo ostanke, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami Skupnosti ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija. Ugotovljeno je, da prisotnost ostankov pesticidov na ali pod novimi mejnimi vrednostmi ostankov ne bo imela akutnih toksičnih učinkov. |
| --- | --- |

(5)

Morebitna akutna izpostavljenost potrošnikov navedenim pesticidom preko živil, ki lahko vsebujejo ostanke, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami Skupnosti ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija. Ugotovljeno je, da prisotnost ostankov pesticidov na ali pod novimi mejnimi vrednostmi ostankov ne bo imela akutnih toksičnih učinkov.

| (6) | Preko Svetovne zdravstvene organizacije se je Skupnost posvetovala s svojimi trgovinskimi partnerji glede novih mejnih vrednosti ostankov, njihove pripombe glede teh vrednosti pa je tudi upoštevala. |
| --- | --- |

(6)

Preko Svetovne zdravstvene organizacije se je Skupnost posvetovala s svojimi trgovinskimi partnerji glede novih mejnih vrednosti ostankov, njihove pripombe glede teh vrednosti pa je tudi upoštevala.

| (7) | Priloge k direktivam 86/362/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Priloge k direktivam 86/362/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Del A Priloge II k Direktivi 86/362/EGS se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

Člen 2

Del A Priloge II k Direktivi 90/642/EGS se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 3

Države članice najpozneje do 27. julija 2006 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma predložijo besedilo navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise uporabljajo najpozneje od 27. julija 2006.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. januarja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/76/ES (UL L 293, 9.11.2005, str. 14).

1

(2)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/76/ES.

2

(3)  Smernice za napoved vnosa ostankov pesticidov s hrano (revidirane), ki jih je pripravil GEMS/Program za hrano v sodelovanju z Odborom Codex za ostanke pesticidov, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

---

PRILOGA I

V delu A Priloge II k Direktivi 86/362/EGS se vrstica za karbofuran nadomesti z:

| „Ostanki pesticidov | Mejna vrednost v mg/kg |
| --- | --- |
| Karbofuran (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran) | 0,02 (1) Žita |

„Ostanki pesticidov

Mejna vrednost v mg/kg

Karbofuran (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran)

0,02 (1) Žita

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.“

1

---

PRILOGA II

V delu A Priloge II k Direktivi 90/642/EGS se vrstici za karbofuran nadomestita z:

| Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg) |
| --- |
| Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MRL | Karbofuran (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran) |
| „1.   Sadje, sveže, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreški |
| (i) | AGRUMI |

Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo MRL

Karbofuran (vsota karbofurana in 3-hidroksikarbofurana, izražena kot karbofuran)

Sadje, sveže, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreški

(i)

AGRUMI

0,3

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in drugimi hibridi)

Pomaranče

Pomela

Drugo

| (ii) | OREHI, LUPINARJI (olupljeni ali neolupljeni) |
| --- | --- |

(ii)

OREHI, LUPINARJI (olupljeni ali neolupljeni)

0,02 (1)

Mandeljni

Brazilski orehi

Indijski orehi

Kostanj

Kokosovi orehi

Lešniki

Makadamija

Pekan

Pinjole

Pistacije

Orehi

Drugo

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

PEČKATO SADJE

0,02 (1)

Jabolka

Hruške

Kutine

Drugo

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

KOŠČIČASTO SADJE

0,02 (1)

Marelice

Češnje

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi križanci)

Slive

Drugo

| (v) | JAGODIČJE IN DROBNO SADJE |
| --- | --- |

(v)

JAGODIČJE IN DROBNO SADJE

0,02 (1)

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

Namizno grozdje

Vinsko grozdje

| (b) | Jagode (razen gozdnih) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (razen gozdnih)

| (c) | Rozgasto sadje (razen gozdnega) |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje (razen gozdnega)

Robide

Arktične robide

Loganove robide

Maline

Drugo

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičevje (razen gozdnega) |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičevje (razen gozdnega)

Borovnice

Brusnice

Ribez (rdeči, črni in beli)

Kosmulje

Drugo

| (e) | Gozdno jagodičevje in sadje |
| --- | --- |

(e)

Gozdno jagodičevje in sadje

| (vi) | RAZNO |
| --- | --- |

(vi)

RAZNO

0,02 (1)

Avokado

Banane

Datlji

Fige

Kivi

Kumkvat

Liči

Mango

| (a) | Oljke |
| --- | --- |

(a)

Oljke

Oljke (namizne)

Oljke (za olje)

Pasijonke

Ananas

Papaja

Drugo

| 2. | Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali posušena |
| --- | --- |

2.

0,02 (1)

| (i) | ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE |
| --- | --- |

(i)

ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE

Rdeča pesa

Korenje

Zelena

Hren

Topinambur

Pastinak

Peteršilj – koren

Redkev

Črni koren

Sladki krompir

Rumena koleraba

Repa

Jam

Drugo

| (ii) | ZELENJAVA – ČEBULNICE |
| --- | --- |

(ii)

ZELENJAVA – ČEBULNICE

Česen

Čebula

Šalotka

Spomladanska čebula

Drugo

| (iii) | ZELENJAVA – PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

ZELENJAVA – PLODOVKE

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke

Paradižniki

Paprika

Jajčevci

Drugo

| (b) | Bučnice – z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice – z užitno lupino

Kumare

Kumarice za vlaganje

Bučke

Drugo

| (c) | Bučnice – z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice – z neužitno lupino

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

| (iv) | ZELENJAVA – KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

ZELENJAVA – KAPUSNICE

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

Brokoli

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt

Glavnato zelje

Drugo

| (c) | Listaste kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listaste kapusnice

Kitajsko zelje

Ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

| (d) | Radič vitlof |
| --- | --- |

(d)

Radič vitlof

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

Krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | ZELENJAVA – STROČNICE (presne) |
| --- | --- |

(vi)

ZELENJAVA – STROČNICE (presne)

Fižol (s stroki)

Fižol (brez strokov)

Grah (s stroki)

Grah (brez strokov)

Drugo

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

STEBELNA ZELENJAVA (presna)

Beluši

Kardij

Stebeljna zelena

Komarček

Artičoke

Por

Rabarbara

Drugo

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

GOBE

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

| (b) | Divje gobe |
| --- | --- |

(b)

Divje gobe

| 3. | Stročnice – suho zrnje |
| --- | --- |

3.

0,02 (1)

Fižol

Leča

Grah

Drugo

| 4. | Oljnice – seme |
| --- | --- |

4.

0,1

Lan

Zemeljski oreški

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

Seme ogrščice

Soja

Gorčično seme

Bombažno seme

Drugo

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,02 (1)

Rani krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (listi in stebla, posušeni, fermentirani ali drugače obdelani, iz listov Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,05 (1)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

0,05 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.“

1

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/78

---

ODLOČBA SVETA

z dne 23. januarja 2006

o odobritvi izrednih državnih pomoči Republike Ciper ciprskim kmetom, zaradi povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji

(2006/39/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju zahteve, ki jo je vložila Republika Ciper 21. novembra 2005,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ciper je 21. novembra 2005 Svetu predložil zahtevo za odločbo v skladu s tretjim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe, s katero izjavlja, da je načrt Cipra za odobritev državnih pomoči za ciprske kmete z namenom povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih zaradi izrednih razmer veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji, združljiv s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(1)

Ciper je 21. novembra 2005 Svetu predložil zahtevo za odločbo v skladu s tretjim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe, s katero izjavlja, da je načrt Cipra za odobritev državnih pomoči za ciprske kmete z namenom povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih zaradi izrednih razmer veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji, združljiv s skupnim trgom.

| (2) | Ciprska vlada si je zelo prizadevala, da ponovno da delo desetim tisočem kmetov in podeželskemu prebivalstvu, ki je moralo zapustiti svoje kmetije in domove po turški zasedbi leta 1974. |
| --- | --- |

(2)

Ciprska vlada si je zelo prizadevala, da ponovno da delo desetim tisočem kmetov in podeželskemu prebivalstvu, ki je moralo zapustiti svoje kmetije in domove po turški zasedbi leta 1974.

| (3) | Da bi tem kmetom in podeželskemu prebivalstvu omogočili nadaljevanje njihovih dejavnosti na Cipru, so bila odobrena posojila z državnimi garancijami za nakup strojev in rejnih živali in/ali za druge naložbe v kmetijstvu. |
| --- | --- |

(3)

Da bi tem kmetom in podeželskemu prebivalstvu omogočili nadaljevanje njihovih dejavnosti na Cipru, so bila odobrena posojila z državnimi garancijami za nakup strojev in rejnih živali in/ali za druge naložbe v kmetijstvu.

| (4) | V 90-ih letih je Ciper močno prizadela suša brez primere, ki je trajala 7 let in imela pogubne posledice za kmetijsko proizvodnjo in prihodke kmetij. V upanju na boljšo letino v naslednjem letu so se mnogi od suše prizadeti ciprski kmetje zatekli k izposojanju, da bi nakupili kmetijska sredstva, na ta način pa so bili leto za letom ujeti v past nakopičenih dolgov. Obseg izgub, ki so jih utrpeli ciprski kmetje, in kopičenje njihovih dolgov sta slabo vplivala na njihovo zmožnost, da vrnejo najeta posojila. |
| --- | --- |

(4)

V 90-ih letih je Ciper močno prizadela suša brez primere, ki je trajala 7 let in imela pogubne posledice za kmetijsko proizvodnjo in prihodke kmetij. V upanju na boljšo letino v naslednjem letu so se mnogi od suše prizadeti ciprski kmetje zatekli k izposojanju, da bi nakupili kmetijska sredstva, na ta način pa so bili leto za letom ujeti v past nakopičenih dolgov. Obseg izgub, ki so jih utrpeli ciprski kmetje, in kopičenje njihovih dolgov sta slabo vplivala na njihovo zmožnost, da vrnejo najeta posojila.

| (5) | Vlada se je v začetku leta 1999 politično zavezala, da bo obravnavala problem nakopičenih kmetijskih dolgov, a ker z združenji kmetov ni uspela doseči dogovora, predlaganega sistema povračila dolgov ni izvedla pred pristopom k Evropski uniji. Šele po dolgih razpravah in pod pritiskom resnih izzivov, s katerimi se je soočal ciprski kmetijski sektor po pristopu, so bila združenja kmetov pripravljena ponovno preučiti svoja stališča. |
| --- | --- |

(5)

Vlada se je v začetku leta 1999 politično zavezala, da bo obravnavala problem nakopičenih kmetijskih dolgov, a ker z združenji kmetov ni uspela doseči dogovora, predlaganega sistema povračila dolgov ni izvedla pred pristopom k Evropski uniji. Šele po dolgih razpravah in pod pritiskom resnih izzivov, s katerimi se je soočal ciprski kmetijski sektor po pristopu, so bila združenja kmetov pripravljena ponovno preučiti svoja stališča.

| (6) | Po pristopu Cipra k Evropski uniji je ciprski kmetijski sektor poznal daljše obdobje krize in prihodki kmetij so nazadovali bolj kot v ostalih novih državah članicah. Cene na kmetiji za žita in sadje, razen citrusov, so močno padle. Za precejšen del pridelka grozdja ni bilo običajnih možnosti za prodajo in Ciper je zahteval in prejel pomoč Skupnosti za izvajanje takojšnjega programa za krčenje nasadov. Predvidevajoč potrebo po prilagoditvi, preusmeritvi in raznolikosti, nacionalni načrt za razvoj podeželja za obdobje 2004–2006 vsebuje več sistemov in programov, ki od kmetov in drugega podeželskega prebivalstva zahtevajo precejšnje naložbe. Vendar so se nakopičeni kmetijski dolgovi iz časa pred pristopom izkazali za glavno oviro pri izvajanju tega načrta, banke in druge finančne ustanove pa so zahtevale povračilo prejšnjih posojil, preden bi odobrile nova. |
| --- | --- |

(6)

Po pristopu Cipra k Evropski uniji je ciprski kmetijski sektor poznal daljše obdobje krize in prihodki kmetij so nazadovali bolj kot v ostalih novih državah članicah. Cene na kmetiji za žita in sadje, razen citrusov, so močno padle. Za precejšen del pridelka grozdja ni bilo običajnih možnosti za prodajo in Ciper je zahteval in prejel pomoč Skupnosti za izvajanje takojšnjega programa za krčenje nasadov. Predvidevajoč potrebo po prilagoditvi, preusmeritvi in raznolikosti, nacionalni načrt za razvoj podeželja za obdobje 2004–2006 vsebuje več sistemov in programov, ki od kmetov in drugega podeželskega prebivalstva zahtevajo precejšnje naložbe. Vendar so se nakopičeni kmetijski dolgovi iz časa pred pristopom izkazali za glavno oviro pri izvajanju tega načrta, banke in druge finančne ustanove pa so zahtevale povračilo prejšnjih posojil, preden bi odobrile nova.

| (7) | Dejstvo, da so kreditne agencije zavrnile zagotavljanje nadaljnjih posojil, predstavlja glavno oviro pri prizadevanjih za modernizacijo kmetijskih in živinorejskih proizvodnih enot. Odsotnost modernizacije ter posledična nižja produktivnost in donosnost imata, skupaj s tem povezanimi težkimi življenjskimi razmerami in delovnimi pogoji ciprskih kmetov, za posledico nevarnost opustitve pridelave, s posledično nevarnostjo resnih gospodarskih in socialnih težav za ciprske kmete. |
| --- | --- |

(7)

Dejstvo, da so kreditne agencije zavrnile zagotavljanje nadaljnjih posojil, predstavlja glavno oviro pri prizadevanjih za modernizacijo kmetijskih in živinorejskih proizvodnih enot. Odsotnost modernizacije ter posledična nižja produktivnost in donosnost imata, skupaj s tem povezanimi težkimi življenjskimi razmerami in delovnimi pogoji ciprskih kmetov, za posledico nevarnost opustitve pridelave, s posledično nevarnostjo resnih gospodarskih in socialnih težav za ciprske kmete.

| (8) | Pomoč je namenjena kot podpora naslednjim skupinam kmetov, prizadetim zaradi kopičenja dolgov, ki ne morejo vrniti odobrenih posojil:






  — | tistim, ki so bili vpisani kot kmetje v Sklad socialnega zavarovanja in so plačevali prispevke za socialno varnost do 31. decembra 1998, |
| --- | --- | --- |

(8)

Pomoč je namenjena kot podpora naslednjim skupinam kmetov, prizadetim zaradi kopičenja dolgov, ki ne morejo vrniti odobrenih posojil:

—

tistim, ki so bili vpisani kot kmetje v Sklad socialnega zavarovanja in so plačevali prispevke za socialno varnost do 31. decembra 1998,

| — | razseljenim kmetom, ki so imeli dovoljenje za opravljanje poklica in katerih letni dohodek iz nekmetijske zaposlitve 31. decembra 1998 ni presegal 6 000 ciprskih funtov, |
| --- | --- |

—

razseljenim kmetom, ki so imeli dovoljenje za opravljanje poklica in katerih letni dohodek iz nekmetijske zaposlitve 31. decembra 1998 ni presegal 6 000 ciprskih funtov,

| — | tistim, ki danes prejemajo pokojnino in so bili 31. decembra 1998 vpisani kot kmetje, |
| --- | --- |

—

tistim, ki danes prejemajo pokojnino in so bili 31. decembra 1998 vpisani kot kmetje,

| — | tistim, ki so živeli na podeželju in so bili zaposleni v kmetijstvu, vendar so opravljali tudi drug nekmetijski poklic pod pogojem, da njihov dohodek iz nekmetijskih dejavnosti 31. decembra 1998 ni bil višji od 6 000 ciprskih funtov. |
| --- | --- |

—

tistim, ki so živeli na podeželju in so bili zaposleni v kmetijstvu, vendar so opravljali tudi drug nekmetijski poklic pod pogojem, da njihov dohodek iz nekmetijskih dejavnosti 31. decembra 1998 ni bil višji od 6 000 ciprskih funtov.

| (9) | Pomoči, ki jih bo odobril Ciper, znašajo 23 milijonov ciprskih funtov (torej 39,33 milijonov EUR), kar ustreza posojilom, ki so bila sklenjena med 1974 in 31. decembrom 1998. |
| --- | --- |

(9)

Pomoči, ki jih bo odobril Ciper, znašajo 23 milijonov ciprskih funtov (torej 39,33 milijonov EUR), kar ustreza posojilom, ki so bila sklenjena med 1974 in 31. decembrom 1998.

| (10) | Število upravičencev predlagane sheme državnih pomoči je ocenjeno na več kot 15 000 kmetov. |
| --- | --- |

(10)

Število upravičencev predlagane sheme državnih pomoči je ocenjeno na več kot 15 000 kmetov.

| (11) | Zaradi tega torej obstajajo izredne razmere, na podlagi katerih se lahko pomoči, ki jih načrtuje Ciper za ciprske kmete z namenom povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji, obravnavajo kot združljive s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(11)

Zaradi tega torej obstajajo izredne razmere, na podlagi katerih se lahko pomoči, ki jih načrtuje Ciper za ciprske kmete z namenom povračila dela kmetijskih dolgov, nastalih veliko pred pristopom Cipra k Evropski uniji, obravnavajo kot združljive s skupnim trgom –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državne pomoči, ki jih dodeli Republika Ciper v višini 23 milijonov ciprskih funtov (torej 39,33 milijonov EUR) ciprskim kmetom, zaradi povračila bankam in drugim finančnim institucijam dela kmetijskih dolgov, nastalih pred 31. decembrom 1998 zaradi izrednih razmer, ki so obstajale pred tem dnem in do tega dne, se obravnavajo kot združljive s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Ciper.

V Bruslju, 23. januarja 2006

Za Svet

Predsednik

J. PRÖLL

---