# Uradni list L 24/27.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 24 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4927. januar 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 24

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4927. januar 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 108/2006 z dne 11. januarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 1, 4, 6 in 7, Mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 1, 14, 17, 32, 33 in 39, in Pojasnila 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Komisije (ES) št. 108/2006 z dne 11. januarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 1, 4, 6 in 7, Mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 1, 14, 17, 32, 33 in 39, in Pojasnila 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 27.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 108/2006

z dne 11. januarja 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1606/2002 glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 1, 4, 6 in 7, Mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 1, 14, 17, 32, 33 in 39, in Pojasnila 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP)

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1725/2003 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali na dan 14. septembra 2002. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1725/2003 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali na dan 14. septembra 2002.

| (2) | Dne 30. junija 2005 je Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) izdal Spremembe MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja in Podlago za sklepe MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin, da bi pojasnil besedilo izjeme, predvidene za podjetja, ki prvič sprejemajo MSRP in se odločijo, da bodo sprejela MSRP 6 pred 1. januarjem 2006. |
| --- | --- |

(2)

Dne 30. junija 2005 je Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) izdal Spremembe MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja in Podlago za sklepe MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin, da bi pojasnil besedilo izjeme, predvidene za podjetja, ki prvič sprejemajo MSRP in se odločijo, da bodo sprejela MSRP 6 pred 1. januarjem 2006.

| (3) | Dne 18. avgusta 2005 je IASB objavil MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritje. Uvedene so nove zahteve za izboljšanje informacij o finančnih instrumentih, ki so podane v računovodskih izkazih podjetij. Nadomeščajo se MRS 30 Razkritja v računovodskih izkazih bank in podobnih finančnih institucij ter nekatere zahteve iz MRS 32 Finančni instrumenti: razkritje in predstavitev. |
| --- | --- |

(3)

Dne 18. avgusta 2005 je IASB objavil MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritje. Uvedene so nove zahteve za izboljšanje informacij o finančnih instrumentih, ki so podane v računovodskih izkazih podjetij. Nadomeščajo se MRS 30 Razkritja v računovodskih izkazih bank in podobnih finančnih institucij ter nekatere zahteve iz MRS 32 Finančni instrumenti: razkritje in predstavitev.

| (4) | Dne 18. avgusta 2005 je IASB izdal tudi spremembo MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov — kapitalska razkritja, ki uvaja zahteve za razkritja v zvezi s kapitalom podjetja. |
| --- | --- |

(4)

Dne 18. avgusta 2005 je IASB izdal tudi spremembo MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov — kapitalska razkritja, ki uvaja zahteve za razkritja v zvezi s kapitalom podjetja.

| (5) | Dne 18. avgusta 2005 je IASB izdal spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje ter MSRP 4 Zavarovalne pogodbe — pogodbe o finančnem poroštvu. Namen sprememb je zagotoviti, da izdajatelji pogodb o finančnem poroštvu vključujejo obveznosti, ki zaradi tega nastanejo, v svojo bilanco stanja. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. avgusta 2005 je IASB izdal spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje ter MSRP 4 Zavarovalne pogodbe — pogodbe o finančnem poroštvu. Namen sprememb je zagotoviti, da izdajatelji pogodb o finančnem poroštvu vključujejo obveznosti, ki zaradi tega nastanejo, v svojo bilanco stanja.

| (6) | Dne 1. septembra 2005 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) objavil Pojasnilo 6 OPMSRP Obveznosti iz udeležbe na specifičnem trgu — odpadna električna in elektronska oprema, v nadaljnjem besedilu „OPMSRP 6“. OPMSRP 6 pojasnjuje obračunavanje obveznosti za stroške ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(6)

Dne 1. septembra 2005 je Odbor za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) objavil Pojasnilo 6 OPMSRP Obveznosti iz udeležbe na specifičnem trgu — odpadna električna in elektronska oprema, v nadaljnjem besedilu „OPMSRP 6“. OPMSRP 6 pojasnjuje obračunavanje obveznosti za stroške ravnanja z odpadki.

| (7) | Posvetovanje s tehničnimi strokovnjaki s tega področja je potrdilo, da MSRP 1, MSRP 4, MSRP 7, MRS 1, MRS 39 in OPMSRP 6 izpolnjujejo tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(7)

Posvetovanje s tehničnimi strokovnjaki s tega področja je potrdilo, da MSRP 1, MSRP 4, MSRP 7, MRS 1, MRS 39 in OPMSRP 6 izpolnjujejo tehnična merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (8) | Sprejetje MSRP 7 posledično pomeni spremembe drugih mednarodnih računovodskih standardov, da bi se zagotovila skladnost med mednarodnimi računovodskimi standardi. Navedene posledične spremembe zadevajo MSRP 1, MSRP 4, MRS 14, MRS 17, MRS 32, MRS 33 in MRS 39. |
| --- | --- |

(8)

Sprejetje MSRP 7 posledično pomeni spremembe drugih mednarodnih računovodskih standardov, da bi se zagotovila skladnost med mednarodnimi računovodskimi standardi. Navedene posledične spremembe zadevajo MSRP 1, MSRP 4, MRS 14, MRS 17, MRS 32, MRS 33 in MRS 39.

| (9) | Zaradi tega je treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 1725/2003. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi tega je treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 1725/2003.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so skladni z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora — |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so skladni z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1725/2003 se spremeni:

| (1) | Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1 Prva uporaba MSRP se spremeni v skladu s spremembami MSRP 1 in Podlago za sklepe MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1 Prva uporaba MSRP se spremeni v skladu s spremembami MSRP 1 in Podlago za sklepe MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi;

| (2) | Mednarodni računovodski standard (MRS) 30 Razkritja v računovodskih izkazih bank in podobnih finančnih institucij se nadomesti z MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritje, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

Mednarodni računovodski standard (MRS) 30 Razkritja v računovodskih izkazih bank in podobnih finančnih institucij se nadomesti z MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritje, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi;

| (3) | Mednarodni računovodski standard (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov — kapitalska razkritja se spremeni v skladu s spremembo MRS 1, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(3)

Mednarodni računovodski standard (MRS) 1 Predstavljanje računovodskih izkazov — kapitalska razkritja se spremeni v skladu s spremembo MRS 1, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi;

| (4) | MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje in MSRP 4 Zavarovalne pogodbe se spremeni v skladu s spremembami MRS 39 in MSRP 4, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(4)

MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje in MSRP 4 Zavarovalne pogodbe se spremeni v skladu s spremembami MRS 39 in MSRP 4, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi;

| (5) | Pojasnilo 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) Obveznosti iz udeležbe na specifičnem trgu — odpadna električna in elektronska oprema, se vstavi, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(5)

Pojasnilo 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) Obveznosti iz udeležbe na specifičnem trgu — odpadna električna in elektronska oprema, se vstavi, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi;

| (6) | Sprejetje MSRP 7 posledično pomeni spremembe MSRP 1 in 4 ter MRS 14, MRS 17, MRS 32, MRS 33 in MRS 39 v skladu z Dodatkom C MSRP 7, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(6)

Sprejetje MSRP 7 posledično pomeni spremembe MSRP 1 in 4 ter MRS 14, MRS 17, MRS 32, MRS 33 in MRS 39 v skladu z Dodatkom C MSRP 7, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi;

| (7) | MRS 32 se spremeni v skladu s spremembami MRS 39 in MSRP 4, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

MRS 32 se spremeni v skladu s spremembami MRS 39 in MSRP 4, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

(1)   Vse družbe začnejo uporabljati spremembe MSRP 1 in spremembe MRS 39 in MSRP 4, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi, najpozneje z datumom začetka svojega finančnega leta 2006.

(2)   Vse družbe začnejo uporabljati MSRP 7 in spremembo MRS 1, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi, najpozneje z datumom začetka svojega finančnega leta 2007.

(3)   Vse družbe začnejo OPMSRP 6, kakor je navedeno v prilogi k tej uredbi, najpozneje z datumom začetka svojega finančnega leta 2006.

Vendar pa družbe, katerih finančno leto se začenja decembra, začnejo uporabljati OPMSRP 6 najpozneje z datumom začetka svojega finančnega leta 2005.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. januarja 2006

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 261, 13.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2106/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 16).

2

---

PRILOGA

MEDNARODNI STANDARDI RAČUNOVODSKEGA POROČANJA

| MSRP 1 | Spremembe MSRP 1 Prva uporaba MSRP in Podlaga za sklepe MSRP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin |
| --- | --- |

MSRP 1

| MSRP 7 | MRS 7 Finančni instrumenti: razkritje |
| --- | --- |

MSRP 7

| MRS 1 | Sprememba MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov — kapitalska razkritja |
| --- | --- |

MRS 1

| MRS 39
  MSRP 4 | Spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje in MSRP 4 Zavarovalne pogodbe — pogodbe o finančnem poroštvu. |
| --- | --- |

MRS 39

MSRP 4

| ORMSRP 6 | Razlaga 6 OPMSRP Obveznosti iz udeležbe na specifičnem trgu — odpadna električna in elektronska oprema |
| --- | --- |

ORMSRP 6

Razmnoževanje je dovoljeno v Evropskem gospodarskem prostoru. Vse obstoječe pravice pridržane zunaj EGS, z izjemo pravice do razmnoževanja za osebno ali drugo pošteno uporabo. Dodatne informacije so na voljo na spletni strani IASB, www.iasb.org

Sprememba MSRP 1: Prvo sprejetje mednarodnih standardov računovodskega poročanja

Ta dokument določa spremembe MSRP 1: Prva uporaba mednarodnih standardov računovodskega poročanja. Spremembe so končna oblika predlogov v osnutku za javno obravnavo predlaganih sprememb tega MSRP, ki je bil objavljen 29. aprila 2005.

Sprememba MSRP 1

Odstavek 36B in predhodni naslov se spremenita, kakor sledi.

Izvzetje od zahteve po predstavitvi primerjalnih informacij za MRSP 6

| 36B | Podjetju, ki začne uporabljati MSRP pred 1. januarjem 2006 in se odloči, da začne uporabljati MRSP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin pred 1. januarjem 2006, ni treba uporabljati zahtev MSRP 6 po predstavitvi primerjalnih informacij v svojih prvih računovodskih izkazih MRSP. |
| --- | --- |

36B

Podjetju, ki začne uporabljati MSRP pred 1. januarjem 2006 in se odloči, da začne uporabljati MRSP 6 Raziskovanje in vrednotenje mineralnih surovin pred 1. januarjem 2006, ni treba uporabljati zahtev MSRP 6 po predstavitvi primerjalnih informacij v svojih prvih računovodskih izkazih MRSP.

MEDNARODNI STANDARD RAČUNOVODSKEGA POROČANJA 7

Finančni instrumenti: razkritja

CILJ

| 1 | Cilj tega MSRP je zahtevati, da podjetja v svoje računovodske izkaze vključijo razkritja, ki uporabnikom omogočajo, da ovrednotijo:






  (a) | pomen finančnih instrumentov za finančno stanje in dosežke podjetja;
  in |
| --- | --- | --- |

1

Cilj tega MSRP je zahtevati, da podjetja v svoje računovodske izkaze vključijo razkritja, ki uporabnikom omogočajo, da ovrednotijo:

(a)

pomen finančnih instrumentov za finančno stanje in dosežke podjetja;

in

| (b) | naravo in obseg tveganj, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, katerim je podjetje izpostavljeno v zadevnem obdobju in na datum poročanja, ter kako podjetje obvladuje tovrstna tveganja. |
| --- | --- |

(b)

naravo in obseg tveganj, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, katerim je podjetje izpostavljeno v zadevnem obdobju in na datum poročanja, ter kako podjetje obvladuje tovrstna tveganja.

| 2 | Načela v tem MSRP dopolnjujejo načela pripoznavanja, merjenja in predstavljanja finančnih sredstev in finančnih obveznosti v MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje in MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje. |
| --- | --- |

2

Načela v tem MSRP dopolnjujejo načela pripoznavanja, merjenja in predstavljanja finančnih sredstev in finančnih obveznosti v MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje in MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje.

PODROČJE UPORABE

| 3 | Ta MSRP uporabljajo vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:






  (a) | deleže v odvisnih, pridruženih in skupno obvladovanih podjetjih, ki so obravnavana v skladu z MRS 27 Skupinski in ločeni računovodski izkazi, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in MRS 31 Deleži v skupnih vlaganjih. MRS 27, MRS 28 ali MRS 31 pa v nekaterih primerih dopuščajo obravnavo deleža v odvisnem, pridruženem ali skupno obvladovanem podjetju v skladu z MRS 39; v teh primerih veljajo za podjetja tudi zahteve po razkritjih, navedene v MRS 27, MRS 28 ali MRS 31, poleg zahtev po razkritjih, določenih v tem MSRP. Podjetja uporabljajo ta MSRP tudi za vse izpeljane finančne instrumente, povezane z deleži v odvisnih, pridruženih ali skupno obvladovanih podjetjih, razen če je izpeljani instrument zajet v opredelitvi lastniškega kapitala iz MRS 32. |
| --- | --- | --- |

3

Ta MSRP uporabljajo vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:

(a)

deleže v odvisnih, pridruženih in skupno obvladovanih podjetjih, ki so obravnavana v skladu z MRS 27 Skupinski in ločeni računovodski izkazi, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in MRS 31 Deleži v skupnih vlaganjih. MRS 27, MRS 28 ali MRS 31 pa v nekaterih primerih dopuščajo obravnavo deleža v odvisnem, pridruženem ali skupno obvladovanem podjetju v skladu z MRS 39; v teh primerih veljajo za podjetja tudi zahteve po razkritjih, navedene v MRS 27, MRS 28 ali MRS 31, poleg zahtev po razkritjih, določenih v tem MSRP. Podjetja uporabljajo ta MSRP tudi za vse izpeljane finančne instrumente, povezane z deleži v odvisnih, pridruženih ali skupno obvladovanih podjetjih, razen če je izpeljani instrument zajet v opredelitvi lastniškega kapitala iz MRS 32.

| (b) | pravice in obveze zaposlovalcev, ki izhajajo iz programov zaslužkov za zaposlene, na katere se nanaša MRS 19 Zaslužki zaposlencev. |
| --- | --- |

(b)

pravice in obveze zaposlovalcev, ki izhajajo iz programov zaslužkov za zaposlene, na katere se nanaša MRS 19 Zaslužki zaposlencev.

| (c) | pogodbe za zneske, katerih plačilo je odvisno od prihodnjih dogodkov, v okviru poslovne združitve (glej MSRP 3 Poslovne združitve). To izvzetje velja samo za prevzemnika. |
| --- | --- |

(c)

pogodbe za zneske, katerih plačilo je odvisno od prihodnjih dogodkov, v okviru poslovne združitve (glej MSRP 3 Poslovne združitve). To izvzetje velja samo za prevzemnika.

| (d) | zavarovalne pogodbe, kakor so opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. Ta MSRP pa se uporablja tudi za izpeljane instrumente, vgrajene v zavarovalnih pogodbah, če MRS 39 od podjetja zahteva, da jih prikaže posamezno. |
| --- | --- |

(d)

zavarovalne pogodbe, kakor so opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. Ta MSRP pa se uporablja tudi za izpeljane instrumente, vgrajene v zavarovalnih pogodbah, če MRS 39 od podjetja zahteva, da jih prikaže posamezno.

| (e) | finančne instrumente, pogodbe in obveze v okviru plačilnih transakcij z delnicami, na katere se nanaša MSRP 2 Plačilo z delnicami, razen tega, da se ta MSRP uporablja za pogodbe, zajete v členih 5-7 MRS 39. |
| --- | --- |

(e)

finančne instrumente, pogodbe in obveze v okviru plačilnih transakcij z delnicami, na katere se nanaša MSRP 2 Plačilo z delnicami, razen tega, da se ta MSRP uporablja za pogodbe, zajete v členih 5-7 MRS 39.

| 4 | Ta MSRP se uporablja za pripoznane in nepripoznane finančne instrumente. Pripoznani instrumenti vključujejo finančna sredstva in finančne obveznosti, zajete v MRS 39. Nepripoznani finančni instrumenti vključujejo nekatere finančne instrumente, ki sicer niso zajeti v MRS 39, so pa zajeti v tem MSRP (kot so nekatere obveze iz posojil). |
| --- | --- |

4

Ta MSRP se uporablja za pripoznane in nepripoznane finančne instrumente. Pripoznani instrumenti vključujejo finančna sredstva in finančne obveznosti, zajete v MRS 39. Nepripoznani finančni instrumenti vključujejo nekatere finančne instrumente, ki sicer niso zajeti v MRS 39, so pa zajeti v tem MSRP (kot so nekatere obveze iz posojil).

| 5 | Ta MSRP se uporablja za pogodbe za nakup ali prodajo nefinančnih sredstev, določenih v MRS 39 (glej člene 5-7 MRS 39). |
| --- | --- |

5

Ta MSRP se uporablja za pogodbe za nakup ali prodajo nefinančnih sredstev, določenih v MRS 39 (glej člene 5-7 MRS 39).

RAZREDI FINANČNIH INSTRUMENTOV IN STOPNJA RAZKRITJA

| 6 | Kadar ta MSRP zahteva razkritja ločeno glede na razred finančnih instrumentov, podjetje razvrsti finančne instrumente v razrede, ki ustrezajo naravi informacij, ki se razkrivajo, in upoštevajo značilnosti teh finančnih instrumentov. Podjetje zagotovi zadostne informacije, da omogoči uskladitev vrstičnih postavk, predstavljenih v bilanci stanja. |
| --- | --- |

6

Kadar ta MSRP zahteva razkritja ločeno glede na razred finančnih instrumentov, podjetje razvrsti finančne instrumente v razrede, ki ustrezajo naravi informacij, ki se razkrivajo, in upoštevajo značilnosti teh finančnih instrumentov. Podjetje zagotovi zadostne informacije, da omogoči uskladitev vrstičnih postavk, predstavljenih v bilanci stanja.

POMEN FINANČNIH INSTRUMENTOV ZA FINANČNO STANJE IN DOSEŽKE

| 7 | Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednotijo pomen finančnih instrumentov za njegovo finančno stanje in dosežke. |
| --- | --- |

7

Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednotijo pomen finančnih instrumentov za njegovo finančno stanje in dosežke.

Bilanca stanja

Kategorije finančnih sredstev in finančnih obveznosti

| 8 | Knjigovodske vrednosti posameznih spodaj navedenih kategorij, kakor so opredeljene v MRS, se razkrijejo bodisi v obrazcu bilance stanja bodisi v pojasnilih:






  (a) | finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, z ločenim prikazom (i) sredstev, ki so bila kot taka označena ob začetnem pripoznavanju, in (ii) sredstev, ki so bila razvrščena kot sredstva v posesti za trgovanje v skladu z MRS 39; |
| --- | --- | --- |

8

Knjigovodske vrednosti posameznih spodaj navedenih kategorij, kakor so opredeljene v MRS, se razkrijejo bodisi v obrazcu bilance stanja bodisi v pojasnilih:

(a)

finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, z ločenim prikazom (i) sredstev, ki so bila kot taka označena ob začetnem pripoznavanju, in (ii) sredstev, ki so bila razvrščena kot sredstva v posesti za trgovanje v skladu z MRS 39;

| (b) | finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; |
| --- | --- |

(b)

finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo;

| (c) | posojila in terjatve; |
| --- | --- |

(c)

posojila in terjatve;

| (d) | za prodajo razpoložljiva finančna sredstva; |
| --- | --- |

(d)

za prodajo razpoložljiva finančna sredstva;

| (e) | finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, z ločenim prikazom (i) obveznosti, ki so bile kot take označene ob začetnem pripoznavanju in (ii) obveznosti, ki so bile razvrščene kot obveznosti v posesti za trgovanje v skladu z MRS 39;
  in |
| --- | --- |

(e)

finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, z ločenim prikazom (i) obveznosti, ki so bile kot take označene ob začetnem pripoznavanju in (ii) obveznosti, ki so bile razvrščene kot obveznosti v posesti za trgovanje v skladu z MRS 39;

in

| (f) | finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti. |
| --- | --- |

(f)

finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti.

Finančna sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

| 9 | Če je podjetje posojilo ali terjatev (ali skupino posojil ali terjatev) označilo kot posojilo ali obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, razkrije:






  (a) | največjo izpostavljenost posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev) kreditnemu tveganju (glej člen 36(a)) na datum poročanja. |
| --- | --- | --- |

9

Če je podjetje posojilo ali terjatev (ali skupino posojil ali terjatev) označilo kot posojilo ali obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, razkrije:

(a)

največjo izpostavljenost posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev) kreditnemu tveganju (glej člen 36(a)) na datum poročanja.

| (b) | znesek, za katerega morebitni povezani kreditni izpeljani finančni instrumenti ali podobni instrumenti zmanjšujejo največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju. |
| --- | --- |

(b)

znesek, za katerega morebitni povezani kreditni izpeljani finančni instrumenti ali podobni instrumenti zmanjšujejo največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju.

| (c) | znesek sprememb, v obravnavanem obdobju in kumulativno, poštene vrednosti posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev), ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja finančnega sredstva, določenem bodisi:






  (i) | kot znesek sprememb njegove poštene vrednosti, ki jih ni mogoče pripisati spremembam tržnih pogojev, ki povzročajo tržno tveganje;
  ali |
| --- | --- | --- |

(c)

znesek sprememb, v obravnavanem obdobju in kumulativno, poštene vrednosti posojila ali terjatve (ali skupine posojil ali terjatev), ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja finančnega sredstva, določenem bodisi:

(i)

kot znesek sprememb njegove poštene vrednosti, ki jih ni mogoče pripisati spremembam tržnih pogojev, ki povzročajo tržno tveganje;

ali

| (ii) | z uporabo druge metode, za katero podjetje meni, da natančneje odseva spremembe poštene vrednosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja sredstva. |
| --- | --- |

(ii)

z uporabo druge metode, za katero podjetje meni, da natančneje odseva spremembe poštene vrednosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja sredstva.

Spremembe tržnih pogojev, ki povzročajo tržno tveganje, vključujejo spremembe opazovane (normne) obrestne mere, cene blaga, deviznega tečaja, indeksa cen ali mer.

| (d) | znesek sprememb poštene vrednosti morebitnih povezanih kreditnih izpeljanih finančnih instrumentov ali podobnih instrumentov, ki so nastale v obravnavanem obdobju in kumulativno od takrat, ko je bilo posojilo ali terjatev označeno kot tako. |
| --- | --- |

(d)

znesek sprememb poštene vrednosti morebitnih povezanih kreditnih izpeljanih finančnih instrumentov ali podobnih instrumentov, ki so nastale v obravnavanem obdobju in kumulativno od takrat, ko je bilo posojilo ali terjatev označeno kot tako.

| 10 | Če je podjetje finančno obveznost označilo kot finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s členom 9 MRS 39, razkrije:






  (a) | znesek sprememb, v obravnavanem obdobju in kumulativno, poštene vrednosti finančne obveznosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja te obveznosti, določen bodisi:






  (i) | kot znesek sprememb njegove poštene vrednosti, ki jih ni mogoče pripisati spremembam tržnih razmer, ki povzročajo tržno tveganje (glej člen B4 priloge B);
  ali |
| --- | --- | --- | --- |

10

Če je podjetje finančno obveznost označilo kot finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v skladu s členom 9 MRS 39, razkrije:

(a)

znesek sprememb, v obravnavanem obdobju in kumulativno, poštene vrednosti finančne obveznosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja te obveznosti, določen bodisi:

(i)

kot znesek sprememb njegove poštene vrednosti, ki jih ni mogoče pripisati spremembam tržnih razmer, ki povzročajo tržno tveganje (glej člen B4 priloge B);

ali

| (ii) | z uporabo druge metode, za katero podjetje meni, da natančneje odseva spremembe poštene vrednosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja obveznosti. |
| --- | --- |

(ii)

z uporabo druge metode, za katero podjetje meni, da natančneje odseva spremembe poštene vrednosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja obveznosti.

Spremembe tržnih razmer, ki povzročajo tržno tveganje, vključujejo spremembe normne obrestne mere, cene finančnega instrumenta drugega podjetja, cene blaga, deviznega tečaja, indeksa cen ali mer. Za pogodbe, ki vključujejo možnost povezovanja enot, spremembe tržnih pogojev zajemajo spremembe v dosežkih povezanega notranjega ali zunanjega investicijskega sklada.

| (b) | razliko med knjigovodsko vrednostjo finančne obveznosti in zneskom, ki bi ga moralo podjetje ob zapadlosti po pogodbi plačati imetniku obveze. |
| --- | --- |

(b)

razliko med knjigovodsko vrednostjo finančne obveznosti in zneskom, ki bi ga moralo podjetje ob zapadlosti po pogodbi plačati imetniku obveze.

| 11 | Podjetje razkrije:






  (a) | metode, ki jih uporablja, da zagotovi skladnost s členoma 9(c) in 10(a). |
| --- | --- | --- |

11

Podjetje razkrije:

(a)

metode, ki jih uporablja, da zagotovi skladnost s členoma 9(c) in 10(a).

| (b) | če podjetje meni, da razkritje, ki ga je podalo, da zagotovi skladnost s členom 9(c) ali členom 10(a), ne odseva natančno sprememb poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja, razloge za tako ugotovitev in dejavnike, za katere meni, da so v zvezi s tem pomembni. |
| --- | --- |

(b)

če podjetje meni, da razkritje, ki ga je podalo, da zagotovi skladnost s členom 9(c) ali členom 10(a), ne odseva natančno sprememb poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki jih je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja, razloge za tako ugotovitev in dejavnike, za katere meni, da so v zvezi s tem pomembni.

Prerazvrstitev

| 12 | Če podjetje prerazvrsti finančno sredstvo kot sredstvo, merjeno:






  (a) | po nabavni ali odplačni vrednosti, in ne po pošteni vrednosti;
  ali |
| --- | --- | --- |

12

Če podjetje prerazvrsti finančno sredstvo kot sredstvo, merjeno:

(a)

po nabavni ali odplačni vrednosti, in ne po pošteni vrednosti;

ali

| (b) | po pošteni vrednosti, in ne po nabavni ali odplačni vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

po pošteni vrednosti, in ne po nabavni ali odplačni vrednosti;

razkrije znesek, prerazvrščen v posamezno kategorijo in iz posamezne kategorije, ter navede razloge za prerazvrstitev (glej člene 51-54 MRS 39).

Odprava pripoznanja

| 13 | Podjetje lahko prenese finančna sredstva tako, da del finančnih sredstev ali vsa finančna sredstva niso upravičena do odprave pripoznanja (glej člene 15-37 MRS 39). Za vsak razred takih finančnih sredstev podjetje razkrije:






  (a) | naravo sredstev; |
| --- | --- | --- |

13

Podjetje lahko prenese finančna sredstva tako, da del finančnih sredstev ali vsa finančna sredstva niso upravičena do odprave pripoznanja (glej člene 15-37 MRS 39). Za vsak razred takih finančnih sredstev podjetje razkrije:

(a)

naravo sredstev;

| (b) | naravo tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, ki jim je podjetje še naprej izpostavljeno; |
| --- | --- |

(b)

naravo tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, ki jim je podjetje še naprej izpostavljeno;

| (c) | če podjetje še naprej pripoznava vsa sredstva, knjigovodske vrednosti sredstev in povezanih obveznosti;
  in |
| --- | --- |

(c)

če podjetje še naprej pripoznava vsa sredstva, knjigovodske vrednosti sredstev in povezanih obveznosti;

in

| (d) | če podjetje še naprej pripoznava sredstva v obsegu svojega neprestanega vključevanja, skupno knjigovodsko vrednost prvotnih sredstev, znesek sredstev, ki jih podjetje še naprej pripoznava, in knjigovodsko vrednost povezanih obveznosti. |
| --- | --- |

(d)

če podjetje še naprej pripoznava sredstva v obsegu svojega neprestanega vključevanja, skupno knjigovodsko vrednost prvotnih sredstev, znesek sredstev, ki jih podjetje še naprej pripoznava, in knjigovodsko vrednost povezanih obveznosti.

Zavarovanje s premoženjem

| 14 | Podjetje razkrije:






  (a) | knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki jih zastavi za zavarovanje obveznosti ali pogojnih obveznosti, vključno z zneski, ki so bili prerazvrščeni v skladu s členom 37(a) MRS 39;
  in |
| --- | --- | --- |

14

Podjetje razkrije:

(a)

knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki jih zastavi za zavarovanje obveznosti ali pogojnih obveznosti, vključno z zneski, ki so bili prerazvrščeni v skladu s členom 37(a) MRS 39;

in

| (b) | pogoje, ki se nanašajo na zastavo sredstev. |
| --- | --- |

(b)

pogoje, ki se nanašajo na zastavo sredstev.

| 15 | Če ima podjetje zavarovanje (finančnih ali nefinančnih sredstev) s premoženjem in mu je dovoljeno, da to zavarovanje proda ali ponovno zastavi v primeru, da s strani lastnika zavarovanja ne pride do neplačila, podjetje razkrije:






  (a) | pošteno vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga ima; |
| --- | --- | --- |

15

Če ima podjetje zavarovanje (finančnih ali nefinančnih sredstev) s premoženjem in mu je dovoljeno, da to zavarovanje proda ali ponovno zastavi v primeru, da s strani lastnika zavarovanja ne pride do neplačila, podjetje razkrije:

(a)

pošteno vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga ima;

| (b) | pošteno vrednost morebitnega prodanega ali ponovno zastavljenega zavarovanja s premoženjem in ali ga je podjetje dolžno vrniti;
  in |
| --- | --- |

(b)

pošteno vrednost morebitnega prodanega ali ponovno zastavljenega zavarovanja s premoženjem in ali ga je podjetje dolžno vrniti;

in

| (c) | pogoje v zvezi z uporabo zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(c)

pogoje v zvezi z uporabo zavarovanja s premoženjem.

Rezervni račun za kreditne izgube

| 16 | Če so finančna sredstva oslabljena zaradi kreditnih izgub, pri čemer podjetje evidentira oslabitev na ločenem računu (npr. rezervnem računu, ki se uporablja za evidentiranje posameznih oslabitev, ali podobnem računu za evidentiranje skupne oslabitve sredstev), in ne odšteje neposredne knjigovodske vrednosti sredstev, podjetje razkrije uskladitev sprememb na tem računu v obravnavanem obdobju za vsak razred finančnih sredstev. |
| --- | --- |

16

Če so finančna sredstva oslabljena zaradi kreditnih izgub, pri čemer podjetje evidentira oslabitev na ločenem računu (npr. rezervnem računu, ki se uporablja za evidentiranje posameznih oslabitev, ali podobnem računu za evidentiranje skupne oslabitve sredstev), in ne odšteje neposredne knjigovodske vrednosti sredstev, podjetje razkrije uskladitev sprememb na tem računu v obravnavanem obdobju za vsak razred finančnih sredstev.

Sestavljeni finančni instrumenti z mnogovrstnimi vgrajenimi izpeljanimi finančnimi instrumenti

| 17 | Če podjetje izda instrument, ki vsebuje tako sestavino finančnih obveznosti kot sestavino lastniškega kapitala (glej člen 28 MRS 32), in ima ta instrument mnogovrstne vgrajene izpeljane finančne instrumente, katerih vrednosti so medsebojno odvisne (kot je odpoklicljiv zamenljiv dolžniški instrument), podjetje razkrije obstoj teh možnosti. |
| --- | --- |

17

Če podjetje izda instrument, ki vsebuje tako sestavino finančnih obveznosti kot sestavino lastniškega kapitala (glej člen 28 MRS 32), in ima ta instrument mnogovrstne vgrajene izpeljane finančne instrumente, katerih vrednosti so medsebojno odvisne (kot je odpoklicljiv zamenljiv dolžniški instrument), podjetje razkrije obstoj teh možnosti.

Neplačila in kršitve

| 18 | Za zapadla posojila, pripoznana na datum poročanja, podjetje razkrije:






  (a) | podrobnosti o morebitnih neplačilih glavnice, obresti, amortizacijskega sklada v obravnavanem obdobju ali o pogojih izplačila, ki se nanašajo na zapadla posojila; |
| --- | --- | --- |

18

Za zapadla posojila, pripoznana na datum poročanja, podjetje razkrije:

(a)

podrobnosti o morebitnih neplačilih glavnice, obresti, amortizacijskega sklada v obravnavanem obdobju ali o pogojih izplačila, ki se nanašajo na zapadla posojila;

| (b) | knjigovodsko vrednost neplačanih zapadlih posojil na datum poročanja;
  in |
| --- | --- |

(b)

knjigovodsko vrednost neplačanih zapadlih posojil na datum poročanja;

in

| (c) | ali je bilo neplačilo odpravljeno ali pa je bil sklenjen nov dogovor o pogojih plačila zapadlih posojil, preden je bila odobrena izdaja računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(c)

ali je bilo neplačilo odpravljeno ali pa je bil sklenjen nov dogovor o pogojih plačila zapadlih posojil, preden je bila odobrena izdaja računovodskih izkazov.

| 19 | Če je v obravnavanem obdobju prišlo do kršitev pogojev posojilne pogodbe, ki niso zajeti v členu 18, podjetje razkrije enake informacije, zahtevane v skladu s členom 18, če so te kršitve posojilodajalcu omogočile, da zahteva pospešeno odplačilo (razen če so bile kršitve odpravljene ali če je bil dosežen nov dogovor o pogojih odplačila posojila na datum poročanja ali pred njim). |
| --- | --- |

19

Če je v obravnavanem obdobju prišlo do kršitev pogojev posojilne pogodbe, ki niso zajeti v členu 18, podjetje razkrije enake informacije, zahtevane v skladu s členom 18, če so te kršitve posojilodajalcu omogočile, da zahteva pospešeno odplačilo (razen če so bile kršitve odpravljene ali če je bil dosežen nov dogovor o pogojih odplačila posojila na datum poročanja ali pred njim).

Izkaz poslovnega izida in lastniški kapital

Postavke prihodkov, odhodkov, dobička ali izgube

| 20 | Podjetje razkrije naslednje postavke prihodkov, odhodkov, dobička ali izgube bodisi v obrazcu računovodskih izkazov ali v pojasnilih:






  (a) | čisti dobiček ali čisto izgubo na:






  (i) | finančnih sredstvih ali finančnih obveznostih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, z ločenim prikazom čistega dobička ali čiste izgube na finančnih sredstvih ali finančnih obveznostih, ki so bili kot taki označeni ob začetnem pripoznavanju in čistega dobička ali čiste izgube na finančnih sredstvih ali finančnih obveznostih, ki so bili razvrščeni kot sredstva ali obveznosti v posesti za trgovanje v skladu z MRS 39; |
| --- | --- | --- | --- |

20

Podjetje razkrije naslednje postavke prihodkov, odhodkov, dobička ali izgube bodisi v obrazcu računovodskih izkazov ali v pojasnilih:

(a)

čisti dobiček ali čisto izgubo na:

(i)

finančnih sredstvih ali finančnih obveznostih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, z ločenim prikazom čistega dobička ali čiste izgube na finančnih sredstvih ali finančnih obveznostih, ki so bili kot taki označeni ob začetnem pripoznavanju in čistega dobička ali čiste izgube na finančnih sredstvih ali finančnih obveznostih, ki so bili razvrščeni kot sredstva ali obveznosti v posesti za trgovanje v skladu z MRS 39;

| (ii) | za prodajo razpoložljivih sredstvih, z ločenim prikazom zneska dobička ali izgube, pripoznanih neposredno v lastniškem kapitalu v obravnavanem obdobju, in prikazom zneska, odstranjenega iz lastniškega kapitala in pripoznanega v poslovnem izidu za obravnavano obdobje; |
| --- | --- |

(ii)

za prodajo razpoložljivih sredstvih, z ločenim prikazom zneska dobička ali izgube, pripoznanih neposredno v lastniškem kapitalu v obravnavanem obdobju, in prikazom zneska, odstranjenega iz lastniškega kapitala in pripoznanega v poslovnem izidu za obravnavano obdobje;

| (iii) | finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo; |
| --- | --- |

(iii)

finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo;

| (iv) | posojilih in terjatvah;
  in |
| --- | --- |

(iv)

posojilih in terjatvah;

in

| (v) | finančnih obveznostih, merjenih po odplačni vrednosti. |
| --- | --- |

(v)

finančnih obveznostih, merjenih po odplačni vrednosti.

| (b) | skupne prihodke od obresti in skupne odhodke za obresti (izračunane z uporabo metode dejanskih obresti) za finančna sredstva ali finančne obveznosti, ki niso prikazani po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; |
| --- | --- |

(b)

skupne prihodke od obresti in skupne odhodke za obresti (izračunane z uporabo metode dejanskih obresti) za finančna sredstva ali finančne obveznosti, ki niso prikazani po pošteni vrednosti skozi poslovni izid;

| (c) | prihodke od nadomestil in odhodke za nadomestila (poleg zneskov, vključenih v določanje dejanske obrestne mere), ki izhajajo iz:






  (i) | finančnih sredstev ali finančnih obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid;
  in |
| --- | --- | --- |

(c)

prihodke od nadomestil in odhodke za nadomestila (poleg zneskov, vključenih v določanje dejanske obrestne mere), ki izhajajo iz:

(i)

finančnih sredstev ali finančnih obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid;

in

| (ii) | skrbniških in drugih fiduciarnih dejavnostih, katerih rezultat je posedovanje ali nalaganje sredstev v imenu posameznikov, skrbniških skladov, pokojninskih sistemov in drugih institucij; |
| --- | --- |

(ii)

skrbniških in drugih fiduciarnih dejavnostih, katerih rezultat je posedovanje ali nalaganje sredstev v imenu posameznikov, skrbniških skladov, pokojninskih sistemov in drugih institucij;

| (d) | prihodke od obresti na oslabljenih finančnih sredstvih, obračunane v skladu s členom AG93 MRS 39;
  in |
| --- | --- |

(d)

prihodke od obresti na oslabljenih finančnih sredstvih, obračunane v skladu s členom AG93 MRS 39;

in

| (e) | znesek morebitne izgube zaradi oslabitve za vsak razred finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(e)

znesek morebitne izgube zaradi oslabitve za vsak razred finančnih sredstev.

Druga razkritja

Računovodske usmeritve

| 21 | V skladu s členom 108 MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, podjetje razkrije, pri pregledu pomembnih računovodskih usmeritev, podlago (podlage) za merjenje, ki je (so) uporabljena (uporabljene) pri pripravljanju računovodskih izkazov ter druge računovodske usmeritve, ki so pomembne za razumevanje računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

21

V skladu s členom 108 MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov, podjetje razkrije, pri pregledu pomembnih računovodskih usmeritev, podlago (podlage) za merjenje, ki je (so) uporabljena (uporabljene) pri pripravljanju računovodskih izkazov ter druge računovodske usmeritve, ki so pomembne za razumevanje računovodskih izkazov.

Obračunavanje varovanja pred tveganjem

| 22 | Podjetje razkrije naslednje sestavine ločeno za posamezne vrste varovanja, opisane v MRS 39 (tj. varovanje poštene vrednosti pred tveganjem, varovanje pred denarnotokovnim tveganjem in varovanje čistih finančnih naložb v enoto v tujini pred tveganjem):






  (a) | opis vsake vrste varovanja pred tveganjem; |
| --- | --- | --- |

22

Podjetje razkrije naslednje sestavine ločeno za posamezne vrste varovanja, opisane v MRS 39 (tj. varovanje poštene vrednosti pred tveganjem, varovanje pred denarnotokovnim tveganjem in varovanje čistih finančnih naložb v enoto v tujini pred tveganjem):

(a)

opis vsake vrste varovanja pred tveganjem;

| (b) | opis finančnih instrumentov, določenih kot instrumenti za varovanje pred tveganjem, in navedbo njihove poštene vrednosti na datum poročanja;
  in |
| --- | --- |

(b)

opis finančnih instrumentov, določenih kot instrumenti za varovanje pred tveganjem, in navedbo njihove poštene vrednosti na datum poročanja;

in

| (c) | naravo tveganj, za katera je bilo uvedeno varovanje pred tveganjem. |
| --- | --- |

(c)

naravo tveganj, za katera je bilo uvedeno varovanje pred tveganjem.

| 23 | Za varovanja pred denarnotokovnim tveganjem podjetje razkrije:






  (a) | obdobja, v katerih se pričakuje pojav denarnih tokov in da bodo ti vplivali na poslovni izid; |
| --- | --- | --- |

23

Za varovanja pred denarnotokovnim tveganjem podjetje razkrije:

(a)

obdobja, v katerih se pričakuje pojav denarnih tokov in da bodo ti vplivali na poslovni izid;

| (b) | opis morebitnih napovedanih transakcij, za katere je bilo v preteklosti uporabljeno obračunavanje varovanja pred tveganji, za katerega pa se pričakuje, da se ne bo več pojavilo; |
| --- | --- |

(b)

opis morebitnih napovedanih transakcij, za katere je bilo v preteklosti uporabljeno obračunavanje varovanja pred tveganji, za katerega pa se pričakuje, da se ne bo več pojavilo;

| (c) | znesek, ki je bil v obravnavanem obdobju pripoznan v lastniškem kapitalu; |
| --- | --- |

(c)

znesek, ki je bil v obravnavanem obdobju pripoznan v lastniškem kapitalu;

| (d) | znesek, ki je bil odstranjen iz lastniškega kapitala in vključen v poslovni izid za obravnavano obdobje, s prikazom zneska, vključenega v vsako vrstično postavko v izkazu poslovnega izida;
  in |
| --- | --- |

(d)

znesek, ki je bil odstranjen iz lastniškega kapitala in vključen v poslovni izid za obravnavano obdobje, s prikazom zneska, vključenega v vsako vrstično postavko v izkazu poslovnega izida;

in

| (e) | znesek, ki je bil odstranjen iz kapitala v zadevnem obdobju in vključen v začetno nabavno vrednost ali drugo knjigovodsko vrednost nefinančnega sredstva ali nefinančne obveznosti, katerih pridobitev ali nastanek sta bila posledica zelo verjetne napovedane transakcije, varovane pred tveganjem. |
| --- | --- |

(e)

znesek, ki je bil odstranjen iz kapitala v zadevnem obdobju in vključen v začetno nabavno vrednost ali drugo knjigovodsko vrednost nefinančnega sredstva ali nefinančne obveznosti, katerih pridobitev ali nastanek sta bila posledica zelo verjetne napovedane transakcije, varovane pred tveganjem.

| 24 | Podjetje razkrije ločeno:






  (a) | pri varovanju poštene vrednosti pred tveganjem, dobičku ali izgubi:






  (i) | na instrumentu za varovanje pred tveganjem;
  in |
| --- | --- | --- | --- |

24

Podjetje razkrije ločeno:

(a)

pri varovanju poštene vrednosti pred tveganjem, dobičku ali izgubi:

(i)

na instrumentu za varovanje pred tveganjem;

in

| (ii) | na postavki, varovani pred tveganjem, ki jo je mogoče pripisati varovanemu tveganju. |
| --- | --- |

(ii)

na postavki, varovani pred tveganjem, ki jo je mogoče pripisati varovanemu tveganju.

| (b) | neučinkovitost, pripoznano v dobičku ali izgubi, ki izhaja iz varovanj pred denarnotokovnim tveganjem;
  in |
| --- | --- |

(b)

neučinkovitost, pripoznano v dobičku ali izgubi, ki izhaja iz varovanj pred denarnotokovnim tveganjem;

in

| (c) | neučinkovitost, pripoznano v dobičku ali izgubi, ki izhaja iz varovanj čistih finančnih naložb v enoto v tujini. |
| --- | --- |

(c)

neučinkovitost, pripoznano v dobičku ali izgubi, ki izhaja iz varovanj čistih finančnih naložb v enoto v tujini.

Poštena vrednost

| 25 | Razen v primerih, določenih v členu 29, podjetje za vsak razred finančnih sredstev in finančnih obveznosti (glej člen 6) razkrije pošteno vrednost tega razreda sredstev in obveznosti na način, ki dopušča primerjavo s knjigovodsko vrednostjo. |
| --- | --- |

25

Razen v primerih, določenih v členu 29, podjetje za vsak razred finančnih sredstev in finančnih obveznosti (glej člen 6) razkrije pošteno vrednost tega razreda sredstev in obveznosti na način, ki dopušča primerjavo s knjigovodsko vrednostjo.

| 26 | Pri razkrivanju poštenih vrednosti podjetje razvrsti finančna sredstva in finančne obveznosti v razrede, ki pa jih izravna, če so njihove knjigovodske vrednosti izravnane v bilanci stanja. |
| --- | --- |

26

Pri razkrivanju poštenih vrednosti podjetje razvrsti finančna sredstva in finančne obveznosti v razrede, ki pa jih izravna, če so njihove knjigovodske vrednosti izravnane v bilanci stanja.

| 27 | Podjetje razkrije:






  (a) | metode in, pri uporabi tehnike vrednotenja, predpostavke, ki so bile uporabljene pri določanju poštenih vrednosti posameznega razreda finančnih sredstev ali finančnih obveznosti. Podjetje na primer lahko razkrije informacije o predpostavkah, ki se nanašajo na višino predujma, višino ocenjenih kreditnih izgub in informacije o obrestnih merah ali diskontnih merah. |
| --- | --- | --- |

27

Podjetje razkrije:

(a)

metode in, pri uporabi tehnike vrednotenja, predpostavke, ki so bile uporabljene pri določanju poštenih vrednosti posameznega razreda finančnih sredstev ali finančnih obveznosti. Podjetje na primer lahko razkrije informacije o predpostavkah, ki se nanašajo na višino predujma, višino ocenjenih kreditnih izgub in informacije o obrestnih merah ali diskontnih merah.

| (b) | ali so poštene vrednosti, v celoti ali delno, določene neposredno s sklicevanjem na uradno objavljene cene na aktivnem trgu, ali pa so ocenjene z uporabo tehnike vrednotenja (glej člene AG71-AG79 MRS 39). |
| --- | --- |

(b)

ali so poštene vrednosti, v celoti ali delno, določene neposredno s sklicevanjem na uradno objavljene cene na aktivnem trgu, ali pa so ocenjene z uporabo tehnike vrednotenja (glej člene AG71-AG79 MRS 39).

| (c) | ali so poštene vrednosti, pripoznane ali razkrite v računovodskih izkazih, določene v celoti ali delno z uporabo tehnike vrednotenja na podlagi predpostavk, ki niso v skladu s cenami v opaznih trenutnih tržnih transakcijah z istim instrumentom (tj. brez spreminjanja ali ponovnega razvrščanja v pakete), ne pa na podlagi razpoložljivih opaznih tržnih podatkov. Za poštene vrednosti, ki so pripoznane v računovodskih izkazih, če bi sprememba ene ali več predpostavk v razumno mogočo drugo predpostavko znatno spremenila pošteno vrednost, podjetje navede to dejstvo in razkrije učinke teh sprememb. V ta namen se pomen ocenjuje glede na poslovni izid ter skupna sredstva ali skupne obveznosti ali, če so spremembe poštene vrednosti pripoznane v lastniškem kapitalu, glede na skupni lastniški kapital. |
| --- | --- |

(c)

ali so poštene vrednosti, pripoznane ali razkrite v računovodskih izkazih, določene v celoti ali delno z uporabo tehnike vrednotenja na podlagi predpostavk, ki niso v skladu s cenami v opaznih trenutnih tržnih transakcijah z istim instrumentom (tj. brez spreminjanja ali ponovnega razvrščanja v pakete), ne pa na podlagi razpoložljivih opaznih tržnih podatkov. Za poštene vrednosti, ki so pripoznane v računovodskih izkazih, če bi sprememba ene ali več predpostavk v razumno mogočo drugo predpostavko znatno spremenila pošteno vrednost, podjetje navede to dejstvo in razkrije učinke teh sprememb. V ta namen se pomen ocenjuje glede na poslovni izid ter skupna sredstva ali skupne obveznosti ali, če so spremembe poštene vrednosti pripoznane v lastniškem kapitalu, glede na skupni lastniški kapital.

| (d) | če velja (c), skupni znesek vrednosti poštene vrednosti, ocenjen z uporabo take tehnike vrednotenja, ki je bila pripoznana v poslovnem izidu v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(d)

če velja (c), skupni znesek vrednosti poštene vrednosti, ocenjen z uporabo take tehnike vrednotenja, ki je bila pripoznana v poslovnem izidu v obravnavanem obdobju.

| 28 | Če trg za finančni instrument ni aktiven, podjetje določi njegovo pošteno vrednost z uporabo tehnike vrednotenja (glej člene AG74-AG79 MRS 39). V vsakem primeru pa je najboljši dokaz poštene vrednosti pri začetnem pripoznavanju transakcijska cena (tj. poštena vrednost danega ali prejetega plačila), razen če so izpolnjeni pogoji, opisani v členu AG76 MRS 39. Iz tega sledi, da lahko pride do razlike med pošteno vrednostjo ob začetnem pripoznavanju in zneskom, ki bi bil določen na isti datum z uporabo tehnike vrednotenja. Če taka razlika obstaja, podjetje razkrije, glede na razred finančnega instrumenta:






  (a) | svojo računovodsko usmeritev za pripoznavanje te razlike v poslovnem izidu zaradi upoštevanja razlik med dejavniki (vključno s časom), ki bi jih upoštevali tržni udeleženci pri določanju cene (glej člen AG76A MRS 39);
  ter |
| --- | --- | --- |

28

Če trg za finančni instrument ni aktiven, podjetje določi njegovo pošteno vrednost z uporabo tehnike vrednotenja (glej člene AG74-AG79 MRS 39). V vsakem primeru pa je najboljši dokaz poštene vrednosti pri začetnem pripoznavanju transakcijska cena (tj. poštena vrednost danega ali prejetega plačila), razen če so izpolnjeni pogoji, opisani v členu AG76 MRS 39. Iz tega sledi, da lahko pride do razlike med pošteno vrednostjo ob začetnem pripoznavanju in zneskom, ki bi bil določen na isti datum z uporabo tehnike vrednotenja. Če taka razlika obstaja, podjetje razkrije, glede na razred finančnega instrumenta:

(a)

svojo računovodsko usmeritev za pripoznavanje te razlike v poslovnem izidu zaradi upoštevanja razlik med dejavniki (vključno s časom), ki bi jih upoštevali tržni udeleženci pri določanju cene (glej člen AG76A MRS 39);

ter

| (b) | skupno razliko, ki bo šele pripoznana v poslovnem izidu na začetku ali koncu obdobja, in uskladitev teh sprememb pri izravnavi te razlike. |
| --- | --- |

(b)

skupno razliko, ki bo šele pripoznana v poslovnem izidu na začetku ali koncu obdobja, in uskladitev teh sprememb pri izravnavi te razlike.

| 29 | Razkritja poštene vrednosti se ne zahtevajo:






  (a) | če je knjigovodska vrednost dovolj natančen približek poštene vrednosti za na primer finančne instrumente, kot so kratkoročne trgovinske terjatve in obveznosti; |
| --- | --- | --- |

29

Razkritja poštene vrednosti se ne zahtevajo:

(a)

če je knjigovodska vrednost dovolj natančen približek poštene vrednosti za na primer finančne instrumente, kot so kratkoročne trgovinske terjatve in obveznosti;

| (b) | za naložbe v lastniških instrumentih, ki nimajo objavljene tržne cene na aktivnem trgu, ali za izpeljane finančne instrumente, povezane s takimi lastniškimi instrumenti, se ta vrednost izmeri po nabavni ceni v skladu z MRS 39, ker poštene vrednosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo;
  ali |
| --- | --- |

(b)

za naložbe v lastniških instrumentih, ki nimajo objavljene tržne cene na aktivnem trgu, ali za izpeljane finančne instrumente, povezane s takimi lastniškimi instrumenti, se ta vrednost izmeri po nabavni ceni v skladu z MRS 39, ker poštene vrednosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo;

ali

| (c) | za pogodbo, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe (kakor je opisana v MSRP 4), če poštene vrednosti te možnosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo. |
| --- | --- |

(c)

za pogodbo, ki vsebuje možnost diskrecijske udeležbe (kakor je opisana v MSRP 4), če poštene vrednosti te možnosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo.

| 30 | V primerih, opisanih v členu 29(b) in (c), podjetje razkrije informacije, da uporabnikom računovodskih izkazov pomaga, da sami ocenijo obseg možnih razlik med knjigovodsko vrednostjo finančnih sredstev ali finančnih obveznosti in njihovo pošteno vrednostjo, vključno z:






  (a) | dejstvom, da informacije o pošteni vrednosti niso bile razkrite za te instrumente, ker poštene vrednosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo; |
| --- | --- | --- |

30

V primerih, opisanih v členu 29(b) in (c), podjetje razkrije informacije, da uporabnikom računovodskih izkazov pomaga, da sami ocenijo obseg možnih razlik med knjigovodsko vrednostjo finančnih sredstev ali finančnih obveznosti in njihovo pošteno vrednostjo, vključno z:

(a)

dejstvom, da informacije o pošteni vrednosti niso bile razkrite za te instrumente, ker poštene vrednosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo;

| (b) | opisom finančnih instrumentov, njihovo knjigovodsko vrednostjo in pojasnilom, zakaj poštene vrednosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo; |
| --- | --- |

(b)

opisom finančnih instrumentov, njihovo knjigovodsko vrednostjo in pojasnilom, zakaj poštene vrednosti ni mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo;

| (c) | informacijami o trgu za zadevne instrumente; |
| --- | --- |

(c)

informacijami o trgu za zadevne instrumente;

| (d) | informacijami o tem, ali in kako podjetje namerava prodati zadevne finančne instrumente;
  ter |
| --- | --- |

(d)

informacijami o tem, ali in kako podjetje namerava prodati zadevne finančne instrumente;

ter

| (e) | če je pripoznanje finančnih instrumentov, katerih poštene vrednosti predhodno ni bilo mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo, odpravljeno, navedbo tega dejstva, njihove knjigovodske vrednosti v času pripoznanja in zneska pripoznanega dobička ali izgube. |
| --- | --- |

(e)

če je pripoznanje finančnih instrumentov, katerih poštene vrednosti predhodno ni bilo mogoče izmeriti z zanesljivo natančnostjo, odpravljeno, navedbo tega dejstva, njihove knjigovodske vrednosti v času pripoznanja in zneska pripoznanega dobička ali izgube.

NARAVA IN OBSEG TVEGANJ, KI IZHAJAJO IZ FINANČNIH INSTRUMENTOV

| 31 | Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednotijo naravo in obseg tveganj iz finančnih instrumentov, katerim je podjetje izpostavljeno na datum poročanja. |
| --- | --- |

31

Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednotijo naravo in obseg tveganj iz finančnih instrumentov, katerim je podjetje izpostavljeno na datum poročanja.

| 32 | Razkritja, zahtevana v skladu s členi 33-42, so usmerjena v tveganja, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, in v način obvladovanja teh tveganj. Ta tveganja običajno med drugim vključujejo tudi kreditno tveganje, likvidnostno tveganje in tržno tveganje. |
| --- | --- |

32

Razkritja, zahtevana v skladu s členi 33-42, so usmerjena v tveganja, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, in v način obvladovanja teh tveganj. Ta tveganja običajno med drugim vključujejo tudi kreditno tveganje, likvidnostno tveganje in tržno tveganje.

Kvalitativna razkritja

| 33 | Za vsako vrsto tveganja, ki izhaja iz finančnih instrumentov, podjetje razkrije:






  (a) | izpostavljenosti tveganju in kako nastanejo; |
| --- | --- | --- |

33

Za vsako vrsto tveganja, ki izhaja iz finančnih instrumentov, podjetje razkrije:

(a)

izpostavljenosti tveganju in kako nastanejo;

| (b) | svoje cilje, usmeritve in postopke za obvladovanje tveganja ter metode, ki se uporabljajo za merjenje tveganja;
  ter |
| --- | --- |

(b)

svoje cilje, usmeritve in postopke za obvladovanje tveganja ter metode, ki se uporabljajo za merjenje tveganja;

ter

| (c) | morebitne spremembe v (a) in (b) iz predhodnega obdobja. |
| --- | --- |

(c)

morebitne spremembe v (a) in (b) iz predhodnega obdobja.

Kvantitativna razkritja

| 34 | Za vsako vrsto tveganja, ki izhaja iz finančnih instrumentov, podjetje razkrije:






  (a) | pregled kvantitativnih podatkov o svoji izpostavljenosti zadevnemu tveganju na datum poročanja. To razkritje temelji na informacijah, notranje zagotovljenih ključnemu ravnateljskemu osebju podjetja (v skladu z MRS 24 Razkrivanje povezanih strank), na primer ravnateljstvu ali glavnemu izvršnemu ravnatelju podjetja. |
| --- | --- | --- |

34

Za vsako vrsto tveganja, ki izhaja iz finančnih instrumentov, podjetje razkrije:

(a)

pregled kvantitativnih podatkov o svoji izpostavljenosti zadevnemu tveganju na datum poročanja. To razkritje temelji na informacijah, notranje zagotovljenih ključnemu ravnateljskemu osebju podjetja (v skladu z MRS 24 Razkrivanje povezanih strank), na primer ravnateljstvu ali glavnemu izvršnemu ravnatelju podjetja.

| (b) | razkritja, zahtevana v skladu s členi 36-42, v kolikor niso zajeta v (a), razen če tveganje ni bistveno (glej člene 29-31 MRS 1 za obravnavo bistvenosti). |
| --- | --- |

(b)

razkritja, zahtevana v skladu s členi 36-42, v kolikor niso zajeta v (a), razen če tveganje ni bistveno (glej člene 29-31 MRS 1 za obravnavo bistvenosti).

| (c) | koncentracije tveganj, če niso razvidne iz (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

koncentracije tveganj, če niso razvidne iz (a) in (b).

| 35 | Če so kvantitativni podatki, razkriti na datum poročanja, nereprezentativni v smislu izpostavljenosti podjetja tveganju v obravnavanem obdobju, podjetje zagotovi dodatne informacije, ki so reprezentativne. |
| --- | --- |

35

Če so kvantitativni podatki, razkriti na datum poročanja, nereprezentativni v smislu izpostavljenosti podjetja tveganju v obravnavanem obdobju, podjetje zagotovi dodatne informacije, ki so reprezentativne.

Kreditno tveganje

| 36 | Podjetje razkrije ločeno po razredih finančnih instrumentov:






  (a) | znesek, ki najbolj natančno odraža njegovo največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju na datum poročanja, brez upoštevanja morebitnega zavarovanja s premoženjem, ki ga ima, ali drugih izboljšav kreditne kvalitete (npr. pogodb o pobotu, ki niso upravičene do izravnave v skladu z MRS 32); |
| --- | --- | --- |

36

Podjetje razkrije ločeno po razredih finančnih instrumentov:

(a)

znesek, ki najbolj natančno odraža njegovo največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju na datum poročanja, brez upoštevanja morebitnega zavarovanja s premoženjem, ki ga ima, ali drugih izboljšav kreditne kvalitete (npr. pogodb o pobotu, ki niso upravičene do izravnave v skladu z MRS 32);

| (b) | v zvezi z zneskom, razkritim v (a), opis zavarovanja s premoženjem, ki ga ima v posesti kot jamstvo, in druge izboljšave kreditne kvalitete; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z zneskom, razkritim v (a), opis zavarovanja s premoženjem, ki ga ima v posesti kot jamstvo, in druge izboljšave kreditne kvalitete;

| (c) | informacije o kreditni kvaliteti finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlost v plačilo niti oslabljena;
  ter |
| --- | --- |

(c)

informacije o kreditni kvaliteti finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlost v plačilo niti oslabljena;

ter

| (d) | knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki bi že prekoračila zapadlost v plačilo ali bila oslabljena, v zvezi s katerimi pa je bil dosežen nov dogovor o pogojih plačila. |
| --- | --- |

(d)

knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki bi že prekoračila zapadlost v plačilo ali bila oslabljena, v zvezi s katerimi pa je bil dosežen nov dogovor o pogojih plačila.

Finančna sredstva, ki so prekoračila zapadlost v plačilo ali so oslabljena

| 37 | Podjetje razkrije ločeno po razredih finančnih instrumentov:






  (a) | analizo starosti finančnih sredstev, ki so na datum poročanja prekoračila zapadlost v plačilo, niso pa oslabljena; |
| --- | --- | --- |

37

Podjetje razkrije ločeno po razredih finančnih instrumentov:

(a)

analizo starosti finančnih sredstev, ki so na datum poročanja prekoračila zapadlost v plačilo, niso pa oslabljena;

| (b) | analizo finančnih sredstev, za katera je bilo posamično ugotovljeno, da so oslabljena na datum poročanja, vključno z dejavniki, ki jih je podjetje upoštevalo pri ugotavljanju njihove oslabljenosti;
  ter |
| --- | --- |

(b)

analizo finančnih sredstev, za katera je bilo posamično ugotovljeno, da so oslabljena na datum poročanja, vključno z dejavniki, ki jih je podjetje upoštevalo pri ugotavljanju njihove oslabljenosti;

ter

| (c) | za zneske, razkrite v (a) in (b), opis zavarovanja s premoženjem, ki ga ima podjetje v posesti kot jamstvo, in druge izboljšave kreditne kvalitete ter, razen če to ni praktično izvedljivo, oceno njihove poštene vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

za zneske, razkrite v (a) in (b), opis zavarovanja s premoženjem, ki ga ima podjetje v posesti kot jamstvo, in druge izboljšave kreditne kvalitete ter, razen če to ni praktično izvedljivo, oceno njihove poštene vrednosti.

Zavarovanje s premoženjem in druge pridobljene izboljšave kreditne kvalitete

| 38 | Kadar podjetje pridobi finančna ali nefinančna sredstva v obravnavanem obdobju s priposestvovanjem zavarovanja s premoženjem, ki ga ima kot jamstvo ali z zatekanjem k drugim kreditnim izboljšavam (npr. h garancijam), in taka sredstva izpolnjujejo kriterije prepoznavanja v drugih standardih, podjetje razkrije:






  (a) | vrsto in knjigovodsko vrednost pridobljenih sredstev;
  ter |
| --- | --- | --- |

38

Kadar podjetje pridobi finančna ali nefinančna sredstva v obravnavanem obdobju s priposestvovanjem zavarovanja s premoženjem, ki ga ima kot jamstvo ali z zatekanjem k drugim kreditnim izboljšavam (npr. h garancijam), in taka sredstva izpolnjujejo kriterije prepoznavanja v drugih standardih, podjetje razkrije:

(a)

vrsto in knjigovodsko vrednost pridobljenih sredstev;

ter

| (b) | kadar sredstev ni mogoče takoj pretvoriti v gotovino, svoje usmeritve v zvezi s prodajo takih sredstev ali njihovo uporabo v okviru svojega poslovanja. |
| --- | --- |

(b)

kadar sredstev ni mogoče takoj pretvoriti v gotovino, svoje usmeritve v zvezi s prodajo takih sredstev ali njihovo uporabo v okviru svojega poslovanja.

Likvidnostno tveganje

| 39 | Podjetje razkrije:






  (a) | analizo zapadlosti v plačilo za finančne obveznosti, s prikazom preostalih pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo;
  ter |
| --- | --- | --- |

39

Podjetje razkrije:

(a)

analizo zapadlosti v plačilo za finančne obveznosti, s prikazom preostalih pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo;

ter

| (b) | opis, kako podjetje obvladuje likvidnostno tveganje, vsebovano v (a). |
| --- | --- |

(b)

opis, kako podjetje obvladuje likvidnostno tveganje, vsebovano v (a).

Tržno tveganje

Analiza občutljivosti

| 40 | Razen v primeru, da je zagotovilo skladnost s členom 41, podjetje razkrije:






  (a) | analizo občutljivosti za vsako vrsto tržnega tveganja, ki mu je podjetje izpostavljeno na datum poročanja, s prikazom kako bi lahko na poslovni izid in lastniški kapital vplivale spremembe zadevne spremenljivke tveganja, ki so bile razumno mogoče na ta datum; |
| --- | --- | --- |

40

Razen v primeru, da je zagotovilo skladnost s členom 41, podjetje razkrije:

(a)

analizo občutljivosti za vsako vrsto tržnega tveganja, ki mu je podjetje izpostavljeno na datum poročanja, s prikazom kako bi lahko na poslovni izid in lastniški kapital vplivale spremembe zadevne spremenljivke tveganja, ki so bile razumno mogoče na ta datum;

| (b) | metode in predpostavke, uporabljene pri pripravi analize občutljivosti;
  ter |
| --- | --- |

(b)

metode in predpostavke, uporabljene pri pripravi analize občutljivosti;

ter

| (c) | spremembe uporabljenih metod in predpostavk iz predhodnega obdobja in razloge za te spremembe. |
| --- | --- |

(c)

spremembe uporabljenih metod in predpostavk iz predhodnega obdobja in razloge za te spremembe.

| 41 | Če podjetje pripravi analizo občutljivosti, kot je analiza tveganih vrednosti, ki odraža medsebojne odvisnosti med spremenljivkami tveganja (npr. obrestnimi merami in menjalnimi tečaji), in jo uporablja za obvladovanje finančnih tveganj, lahko to analizo občutljivosti uporabi namesto analize, določene v členu 40. Podjetje razkrije tudi:






  (a) | pojasnitev metode, uporabljene pri pripravi take analize občutljivosti, in glavnih parametrov in predpostavk, na katerih temeljijo zagotovljeni podatki;
  ter |
| --- | --- | --- |

41

Če podjetje pripravi analizo občutljivosti, kot je analiza tveganih vrednosti, ki odraža medsebojne odvisnosti med spremenljivkami tveganja (npr. obrestnimi merami in menjalnimi tečaji), in jo uporablja za obvladovanje finančnih tveganj, lahko to analizo občutljivosti uporabi namesto analize, določene v členu 40. Podjetje razkrije tudi:

(a)

pojasnitev metode, uporabljene pri pripravi take analize občutljivosti, in glavnih parametrov in predpostavk, na katerih temeljijo zagotovljeni podatki;

ter

| (b) | pojasnitev cilja uporabljene metode in omejitev, do katerih bi lahko prišlo, če informacije ne bi v celoti odražale poštene vrednosti zadevnih sredstev in obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

pojasnitev cilja uporabljene metode in omejitev, do katerih bi lahko prišlo, če informacije ne bi v celoti odražale poštene vrednosti zadevnih sredstev in obveznosti.

Druga razkritja v zvezi s tržnim tveganjem

| 42 | Če so analize občutljivosti, razkrite v skladu s členoma 40 ali 41, nereprezentativne v smislu tveganja, ki ga vsebuje finančni instrument (na primer ker izpostavljenost na koncu leta ne odraža izpostavljenosti med letom), podjetje razkrije to dejstvo in razlog, zaradi katerega meni, da so analize občutljivosti nereprezentativne. |
| --- | --- |

42

Če so analize občutljivosti, razkrite v skladu s členoma 40 ali 41, nereprezentativne v smislu tveganja, ki ga vsebuje finančni instrument (na primer ker izpostavljenost na koncu leta ne odraža izpostavljenosti med letom), podjetje razkrije to dejstvo in razlog, zaradi katerega meni, da so analize občutljivosti nereprezentativne.

DATUM UVELJAVITVE IN PREHOD

| 43 | Podjetje začne uporabljati ta MSRP za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarjem 2007 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetja sprejmejo ta MSRP pred tem datumom, morajo to dejstvo razkriti. |
| --- | --- |

43

Podjetje začne uporabljati ta MSRP za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarjem 2007 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetja sprejmejo ta MSRP pred tem datumom, morajo to dejstvo razkriti.

| 44 | Če podjetje uporablja ta MSRP za letna obdobja pred 1. januarjem 2006, mu ni treba predstaviti primerjalnih informacij za razkritja, zahtevana v skladu s členi 31-42, o naravi in obsegu tveganj, ki izhajajo iz finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

44

Če podjetje uporablja ta MSRP za letna obdobja pred 1. januarjem 2006, mu ni treba predstaviti primerjalnih informacij za razkritja, zahtevana v skladu s členi 31-42, o naravi in obsegu tveganj, ki izhajajo iz finančnih instrumentov.

PREKLIC MRS 30

| 45 | Ta MSRP nadomesti MRS 30 Razkritja v računovodskih izkazih bank in podobnih finančnih institucij. |
| --- | --- |

45

Ta MSRP nadomesti MRS 30 Razkritja v računovodskih izkazih bank in podobnih finančnih institucij.

PRILOGA A

Opredeljeni izrazi

Ta priloga je sestavni del MSRP.

| kreditno tveganje | Tveganje, da bo ena stranka pogodbe, ki ureja finančni instrument, drugi stranki povzročila finančno izgubo zaradi neizpolnitve obveznosti. |
| --- | --- |
| valutno tveganje | Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb deviznih tečajev. |
| tveganje spremembe obrestne mere | Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb obrestnih mer. |
| likvidnostno tveganje | Tveganje, da bo podjetje naletelo na težave pri izpolnjevanju obvez, povezanih s finančnimi obveznostmi. |
| zapadla posojila | Zapadla posojila so vse finančne obveznosti razen kratkoročnih tržnih zapadlih plačil po običajnih kreditnih pogojih. |
| tržno tveganje | Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb tržnih cen. Tržno tveganje je sestavljeno iz treh vrst tveganja: valutnega tveganja, tveganja spremembe obrestne mere in tveganja spremembe drugih cen. |
| tveganje spremembe drugih cen | Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb tržnih cen (brez sprememb, povezanih s tveganjem obrestne mere ali valutnim tveganjem), ne glede na to, ali so te spremembe posledica dejavnikov, ki so specifični za posamezni finančni instrument ali njegovega izdajatelja, ali dejavnikov, ki vplivajo na vse podobne finančne instrumente, s katerimi se trguje na trgu. |
| prekoračitev zapadlosti v plačilo | Finančno sredstvo prekorači zapadlost v plačilo, kadar nasprotna stranka ne opravi pogodbeno zapadlega plačila. |

kreditno tveganje

Tveganje, da bo ena stranka pogodbe, ki ureja finančni instrument, drugi stranki povzročila finančno izgubo zaradi neizpolnitve obveznosti.

valutno tveganje

Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb deviznih tečajev.

tveganje spremembe obrestne mere

Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb obrestnih mer.

likvidnostno tveganje

Tveganje, da bo podjetje naletelo na težave pri izpolnjevanju obvez, povezanih s finančnimi obveznostmi.

zapadla posojila

Zapadla posojila so vse finančne obveznosti razen kratkoročnih tržnih zapadlih plačil po običajnih kreditnih pogojih.

tržno tveganje

Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb tržnih cen. Tržno tveganje je sestavljeno iz treh vrst tveganja: valutnega tveganja, tveganja spremembe obrestne mere in tveganja spremembe drugih cen.

tveganje spremembe drugih cen

Tveganje, da bo poštena vrednost prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta nihala zaradi sprememb tržnih cen (brez sprememb, povezanih s tveganjem obrestne mere ali valutnim tveganjem), ne glede na to, ali so te spremembe posledica dejavnikov, ki so specifični za posamezni finančni instrument ali njegovega izdajatelja, ali dejavnikov, ki vplivajo na vse podobne finančne instrumente, s katerimi se trguje na trgu.

prekoračitev zapadlosti v plačilo

Finančno sredstvo prekorači zapadlost v plačilo, kadar nasprotna stranka ne opravi pogodbeno zapadlega plačila.

Naslednji izrazi so opredeljeni v členu 11 MRS 32 in imajo v tem MSRP pomen, ki je naveden v MRS 32 in MRS 39.

| — | odplačna vrednost finančnega sredstva ali finančne obveznosti |
| --- | --- |

—

odplačna vrednost finančnega sredstva ali finančne obveznosti

| — | za prodajo razpoložljiva finančna sredstva |
| --- | --- |

—

za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| — | odprava pripoznanja |
| --- | --- |

—

odprava pripoznanja

| — | izpeljani finančni instrument |
| --- | --- |

—

izpeljani finančni instrument

| — | metoda dejanskih obresti |
| --- | --- |

—

metoda dejanskih obresti

| — | lastniški inštrument |
| --- | --- |

—

lastniški inštrument

| — | poštena vrednost |
| --- | --- |

—

poštena vrednost

| — | finančno sredstvo |
| --- | --- |

—

finančno sredstvo

| — | finančni instrument |
| --- | --- |

—

finančni instrument

| — | finančna obveznost |
| --- | --- |

—

finančna obveznost

| — | finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid |
| --- | --- |

—

finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

| — | finančno sredstvo ali finančna obveznost v posesti za trgovanje |
| --- | --- |

—

finančno sredstvo ali finančna obveznost v posesti za trgovanje

| — | napovedana transakcija |
| --- | --- |

—

napovedana transakcija

| — | instrument za varovanje pred tveganjem |
| --- | --- |

—

instrument za varovanje pred tveganjem

| — | finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo |
| --- | --- |

—

finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

| — | posojila in terjatve |
| --- | --- |

—

posojila in terjatve

| — | običajni nakup ali prodaja |
| --- | --- |

—

običajni nakup ali prodaja

PRILOGA B

Napotki za uporabo

Ta priloga je sestavni del MSRP.

RAZREDI FINANČNIH INSTRUMENTOV IN STOPNJA RAZKRITJA (ČLEN 6)

| B1 | Člen 6 od podjetja zahteva, da razvrsti finančne instrumente v razrede, ki ustrezajo naravi razkritih informacij in upoštevajo značilnosti teh finančnih instrumentov. Razrede, opisane v členu 6, določi podjetje in se zato razlikujejo od kategorij finančnih instrumentov, določenih v MRS 39 (ki določa, kako se merijo finančni instrumenti in kdaj se pripoznajo spremembe poštene vrednosti). |
| --- | --- |

B1

Člen 6 od podjetja zahteva, da razvrsti finančne instrumente v razrede, ki ustrezajo naravi razkritih informacij in upoštevajo značilnosti teh finančnih instrumentov. Razrede, opisane v členu 6, določi podjetje in se zato razlikujejo od kategorij finančnih instrumentov, določenih v MRS 39 (ki določa, kako se merijo finančni instrumenti in kdaj se pripoznajo spremembe poštene vrednosti).

| B2 | Pri določanju razredov finančnih instrumentov podjetje vsaj:






  (a) | loči instrumente, ki se merijo po odplačni vrednosti, od instrumentov, ki se merijo po pošteni vrednosti. |
| --- | --- | --- |

B2

Pri določanju razredov finančnih instrumentov podjetje vsaj:

(a)

loči instrumente, ki se merijo po odplačni vrednosti, od instrumentov, ki se merijo po pošteni vrednosti.

| (b) | obravnava finančne instrumente, ki so izven področja uporabe tega MSRP, ločeno kot en razred ali več razredov. |
| --- | --- |

(b)

obravnava finančne instrumente, ki so izven področja uporabe tega MSRP, ločeno kot en razred ali več razredov.

| B3 | Podjetje odloča, glede na okoliščine, o stopnji podrobnosti podatkov, ki jih mora zagotoviti, da izpolni zahteve tega MSRP, o tem, koliko pozornosti namenja različnim vidikom zahtev, in o tem, kako združuje informacije, da prikaže celovito sliko brez kombiniranja informacij z različnimi značilnostmi. Treba je vzpostaviti ravnovesje med preobremenitvijo računovodskih izkazov s preveč podrobnimi podatki, ki kot taki ne pomagajo uporabnikom računovodskih izkazov, in zmanjšanjem pomena pomembnih informacij zaradi preobsežnega združevanja. Podjetje na primer ne sme zmanjšati pomena pomembnih informacij tako, da jih vključi v veliko količino nepomembnih podrobnosti. Podjetje podobno ne sme razkriti informacij, ki so tako združene, da zmanjšajo pomen pomembnih razlik med posameznimi transakcijami ali povezanimi tveganji. |
| --- | --- |

B3

Podjetje odloča, glede na okoliščine, o stopnji podrobnosti podatkov, ki jih mora zagotoviti, da izpolni zahteve tega MSRP, o tem, koliko pozornosti namenja različnim vidikom zahtev, in o tem, kako združuje informacije, da prikaže celovito sliko brez kombiniranja informacij z različnimi značilnostmi. Treba je vzpostaviti ravnovesje med preobremenitvijo računovodskih izkazov s preveč podrobnimi podatki, ki kot taki ne pomagajo uporabnikom računovodskih izkazov, in zmanjšanjem pomena pomembnih informacij zaradi preobsežnega združevanja. Podjetje na primer ne sme zmanjšati pomena pomembnih informacij tako, da jih vključi v veliko količino nepomembnih podrobnosti. Podjetje podobno ne sme razkriti informacij, ki so tako združene, da zmanjšajo pomen pomembnih razlik med posameznimi transakcijami ali povezanimi tveganji.

POMEN FINANČNIH INSTRUMENTOV ZA FINANČNO STANJE IN DOSEŽKE

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid (člena 10 in 11)

| B4 | Če podjetje določi finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, člen 10(a) od njega zahteva, da razkrije znesek sprememb poštene vrednosti finančne obveznosti, ki jo je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja obveznosti. Člen 10(a)(i) podjetju dopušča, da ta znesek določi kot znesek sprememb poštene vrednosti obveznosti, ki je ni mogoče pripisati spremembam tržnih pogojev, ki povzročajo tržno tveganje. Če so edine spremembe tržnih pogojev, ki so pomembne za obveznost, spremembe opazovane (normne) obrestne mere, se lahko ta znesek oceni na naslednji način:






  (a) | Podjetje najprej izračuna notranjo stopnjo donosa obveznosti na začetku obdobja z uporabo opazovane tržne cene obveznosti in pogodbenih denarnih tokov na začetku obravnavanega obdobja. Od dobljene stopnje donosa odšteje opazovano (normno) obrestno mero na začetku obdobja, da dobi notranjo stopnjo donosa, specifično za instrument. |
| --- | --- | --- |

B4

Če podjetje določi finančno obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, člen 10(a) od njega zahteva, da razkrije znesek sprememb poštene vrednosti finančne obveznosti, ki jo je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja obveznosti. Člen 10(a)(i) podjetju dopušča, da ta znesek določi kot znesek sprememb poštene vrednosti obveznosti, ki je ni mogoče pripisati spremembam tržnih pogojev, ki povzročajo tržno tveganje. Če so edine spremembe tržnih pogojev, ki so pomembne za obveznost, spremembe opazovane (normne) obrestne mere, se lahko ta znesek oceni na naslednji način:

(a)

Podjetje najprej izračuna notranjo stopnjo donosa obveznosti na začetku obdobja z uporabo opazovane tržne cene obveznosti in pogodbenih denarnih tokov na začetku obravnavanega obdobja. Od dobljene stopnje donosa odšteje opazovano (normno) obrestno mero na začetku obdobja, da dobi notranjo stopnjo donosa, specifično za instrument.

| (b) | Podjetje nato izračuna sedanjo vrednost denarnih tokov, povezanih z obveznostjo, z uporabo pogodbenih denarnih tokov obveznosti na koncu obdobja, in diskontno stopnjo, enako vsoti (i) opazovane (normne) obrestne mere na koncu obdobja in (ii) notranje stopnje donosa, specifične za instrument, izračunane v skladu z (a). |
| --- | --- |

(b)

Podjetje nato izračuna sedanjo vrednost denarnih tokov, povezanih z obveznostjo, z uporabo pogodbenih denarnih tokov obveznosti na koncu obdobja, in diskontno stopnjo, enako vsoti (i) opazovane (normne) obrestne mere na koncu obdobja in (ii) notranje stopnje donosa, specifične za instrument, izračunane v skladu z (a).

| (c) | Razlika med opazovano tržno ceno obveznosti na koncu obdobja in zneskom, določenim v (b), je sprememba poštene vrednosti, ki je ni mogoče pripisati spremembam opazovane (normne) obrestne mere. Dobljeni znesek je znesek, ki ga je treba razkriti. |
| --- | --- |

(c)

Razlika med opazovano tržno ceno obveznosti na koncu obdobja in zneskom, določenim v (b), je sprememba poštene vrednosti, ki je ni mogoče pripisati spremembam opazovane (normne) obrestne mere. Dobljeni znesek je znesek, ki ga je treba razkriti.

Ta primer predpostavlja, da spremembe poštene vrednosti, ki izhajajo iz vseh dejavnikov razen sprememb kreditnega tveganja instrumenta in sprememb obrestne mere, niso pomembne. Če instrument v navedenem primeru vsebuje vgrajeni izpeljani finančni instrument, je sprememba poštene vrednosti vgrajenega izpeljanega finančnega instrumenta izključena iz ugotavljanja zneska, ki ga je treba razkriti v skladu s členom 10(a).

Druga razkritja — računovodske usmeritve (člen 21)

| B5 | Člen 21 zahteva razkritje podlage (ali podlag) za merjenje, uporabljene (uporabljenih) za pripravo računovodskih izkazov, in drugih uporabljenih računovodskih usmeritev, ki so pomembne za razumevanje računovodskih izkazov. V primeru finančnih instrumentov taka razkritja lahko vključujejo:






  (a) | za finančna sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid:






  (i) | naravo finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, ki jih je podjetje označilo kot sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; |
| --- | --- | --- | --- |

B5

Člen 21 zahteva razkritje podlage (ali podlag) za merjenje, uporabljene (uporabljenih) za pripravo računovodskih izkazov, in drugih uporabljenih računovodskih usmeritev, ki so pomembne za razumevanje računovodskih izkazov. V primeru finančnih instrumentov taka razkritja lahko vključujejo:

(a)

za finančna sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid:

(i)

naravo finančnih sredstev ali finančnih obveznosti, ki jih je podjetje označilo kot sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid;

| (ii) | kriterije za označevanje takih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ob začetnem pripoznavanju;
  ter |
| --- | --- |

(ii)

kriterije za označevanje takih finančnih sredstev ali finančnih obveznosti ob začetnem pripoznavanju;

ter

| (iii) | kako podjetje izpolnjuje pogoje iz člena 9, 11A ali 12 MRS 39 za tako označevanje. Za instrumente, označene v skladu s členom (b)(i) opredelitve finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v MRS 39, tako razkritje vključuje besedni opis okoliščin, na katerih temelji nedoslednost pri merjenju ali pripoznavanju, do katere bi drugače prišlo. Za instrumente, določene v skladu s členom (b)(ii) opredelitve finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v MRS 39, tako razkritje vključuje besedni opis načina, kako je določitev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid usklajena z dokumentirano strategijo za obvladovanje tveganja ali dokumentirano strategijo vlaganja. |
| --- | --- |

(iii)

kako podjetje izpolnjuje pogoje iz člena 9, 11A ali 12 MRS 39 za tako označevanje. Za instrumente, označene v skladu s členom (b)(i) opredelitve finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v MRS 39, tako razkritje vključuje besedni opis okoliščin, na katerih temelji nedoslednost pri merjenju ali pripoznavanju, do katere bi drugače prišlo. Za instrumente, določene v skladu s členom (b)(ii) opredelitve finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid v MRS 39, tako razkritje vključuje besedni opis načina, kako je določitev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid usklajena z dokumentirano strategijo za obvladovanje tveganja ali dokumentirano strategijo vlaganja.

| (b) | kriterije za označevanje finančnih sredstev kot sredstev, razpoložljivih za prodajo. |
| --- | --- |

(b)

kriterije za označevanje finančnih sredstev kot sredstev, razpoložljivih za prodajo.

| (c) | ali so običajni nakupi in prodaje finančnih sredstev upoštevani na datum trgovanja ali na datum plačila (glej člen 38 MRS 39). |
| --- | --- |

(c)

ali so običajni nakupi in prodaje finančnih sredstev upoštevani na datum trgovanja ali na datum plačila (glej člen 38 MRS 39).

| (d) | kadar se uporabi rezervni račun za zmanjšanje knjigovodske vrednosti finančnih sredstev, oslabljenih zaradi kreditnih izgub:






  (i) | kriterije določanja, če je knjigovodska vrednost oslabljenih finančnih sredstev zmanjšana neposredno (ali, v primeru odpravljanja zmanjšanja knjigovodske vrednosti, povečane neposredno), in kdaj se uporablja rezervni račun;
  ter |
| --- | --- | --- |

(d)

kadar se uporabi rezervni račun za zmanjšanje knjigovodske vrednosti finančnih sredstev, oslabljenih zaradi kreditnih izgub:

(i)

kriterije določanja, če je knjigovodska vrednost oslabljenih finančnih sredstev zmanjšana neposredno (ali, v primeru odpravljanja zmanjšanja knjigovodske vrednosti, povečane neposredno), in kdaj se uporablja rezervni račun;

ter

| (ii) | kriterije za odštetje zneskov, ki bremenijo rezervni račun, od knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev (glej člen 16). |
| --- | --- |

(ii)

kriterije za odštetje zneskov, ki bremenijo rezervni račun, od knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev (glej člen 16).

| (e) | kako se določi čisti dobiček ali čista izguba za vsako kategorijo finančnih instrumentov (glej člen 20(a)), na primer, ali čisti dobiček ali čista izguba pri postavkah po pošteni vrednosti skozi poslovni izid vključujejo prihodke od obresti ali dividend. |
| --- | --- |

(e)

kako se določi čisti dobiček ali čista izguba za vsako kategorijo finančnih instrumentov (glej člen 20(a)), na primer, ali čisti dobiček ali čista izguba pri postavkah po pošteni vrednosti skozi poslovni izid vključujejo prihodke od obresti ali dividend.

| (f) | kriterije, ki jih podjetje uporablja, da ugotovi obstoj objektivnih dokazov, da je nastala izguba zaradi oslabitve (glej člen 20(e)). |
| --- | --- |

(f)

kriterije, ki jih podjetje uporablja, da ugotovi obstoj objektivnih dokazov, da je nastala izguba zaradi oslabitve (glej člen 20(e)).

| (g) | če je o pogojih finančnih sredstev, ki bi drugače prekoračila zapadlost v plačilo ali bi bila oslabljena, sklenjen nov dogovor, računovodsko usmeritev za finančna sredstva, na katere se nanašajo na novo dogovorjeni pogoji (glej člen 36(d)). |
| --- | --- |

(g)

če je o pogojih finančnih sredstev, ki bi drugače prekoračila zapadlost v plačilo ali bi bila oslabljena, sklenjen nov dogovor, računovodsko usmeritev za finančna sredstva, na katere se nanašajo na novo dogovorjeni pogoji (glej člen 36(d)).

Člen 113 MRS 1 od podjetij tudi zahteva, da v pregledu pomembnih računovodskih usmeritev ali drugih pojasnilih razkrijejo presoje, razen presoj, ki vključujejo ocene, ki jih je ravnateljstvo pripravilo v procesu izvrševanja računovodskih usmeritev in ki imajo največji vpliv na zneske, pripoznane v računovodskih izkazih.

NARAVA IN OBSEG TVEGANJ, KI IZHAJAJO IZ FINANČNIH INSTRUMENTOV (ČLENI 31-42)

| B6 | Razkritja, zahtevana v skladu s členi 31-42, se podajo bodisi v računovodskih izkazih ali pa se vključijo s sklicevanji z računovodskih izkazov na druge izkaze, kot sta ravnateljsko pojasnilo ali poročilo o tveganjih, ki so na voljo uporabnikom računovodskih izkazov pod enakimi pogoji, kot veljajo za računovodske izkaze, in ob istem času. Brez informacij, vključenih na podlagi sklicevanj, so računovodski izkazi nepopolni. |
| --- | --- |

B6

Razkritja, zahtevana v skladu s členi 31-42, se podajo bodisi v računovodskih izkazih ali pa se vključijo s sklicevanji z računovodskih izkazov na druge izkaze, kot sta ravnateljsko pojasnilo ali poročilo o tveganjih, ki so na voljo uporabnikom računovodskih izkazov pod enakimi pogoji, kot veljajo za računovodske izkaze, in ob istem času. Brez informacij, vključenih na podlagi sklicevanj, so računovodski izkazi nepopolni.

Kvantitativna razkritja (člen 34)

| B7 | Člen 34(a) zahteva razkritja preglednih kvantitativnih podatkov o izpostavljenosti podjetja tveganju na podlagi informacij, notranje zagotovljenih ključnemu ravnateljskemu osebju podjetja. Kadar podjetje uporablja več metod za obvladovanje izpostavljenost tveganju, razkrije informacije z uporabo metode ali metod, ki zagotavljajo najbolj ustrezne in najbolj zanesljive informacije. Ustreznost in zanesljivost sta obravnavani v MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake. |
| --- | --- |

B7

Člen 34(a) zahteva razkritja preglednih kvantitativnih podatkov o izpostavljenosti podjetja tveganju na podlagi informacij, notranje zagotovljenih ključnemu ravnateljskemu osebju podjetja. Kadar podjetje uporablja več metod za obvladovanje izpostavljenost tveganju, razkrije informacije z uporabo metode ali metod, ki zagotavljajo najbolj ustrezne in najbolj zanesljive informacije. Ustreznost in zanesljivost sta obravnavani v MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake.

| B8 | Člen 34(c) zahteva razkritja koncentracij tveganja. Koncentracije tveganja izhajajo iz finančnih instrumentov, ki imajo podobne značilnosti in na katere podobno vplivajo spremembe ekonomskih ali drugih pogojev. Ugotavljanje koncentracij tveganja zahteva presojo, ki upošteva okoliščine, v katerih se nahaja podjetje. Razkritje koncentracij tveganja vključuje:






  (a) | opis, kako ravnateljstvo ugotavlja koncentracije; |
| --- | --- | --- |

B8

Člen 34(c) zahteva razkritja koncentracij tveganja. Koncentracije tveganja izhajajo iz finančnih instrumentov, ki imajo podobne značilnosti in na katere podobno vplivajo spremembe ekonomskih ali drugih pogojev. Ugotavljanje koncentracij tveganja zahteva presojo, ki upošteva okoliščine, v katerih se nahaja podjetje. Razkritje koncentracij tveganja vključuje:

(a)

opis, kako ravnateljstvo ugotavlja koncentracije;

| (b) | opis skupne značilnosti, na podlagi katere se ugotavlja posamezna koncentracija (npr. nasprotna stranka, geografsko območje, valuta ali trg);
  ter |
| --- | --- |

(b)

opis skupne značilnosti, na podlagi katere se ugotavlja posamezna koncentracija (npr. nasprotna stranka, geografsko območje, valuta ali trg);

ter

| (c) | znesek izpostavljenosti tveganju, povezan z vsemi finančnimi instrumenti, ki jim je ta značilnost skupna. |
| --- | --- |

(c)

znesek izpostavljenosti tveganju, povezan z vsemi finančnimi instrumenti, ki jim je ta značilnost skupna.

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju (člen 36(a))

| B9 | Člen 36(a) zahteva razkritje zneska, ki najbolj natančno predstavlja največjo izpostavljenost podjetja kreditnemu tveganju. Za finančno sredstvo je to običajno bruto knjigovodska vrednost, in sicer brez






  (a) | morebitnih zneskov, izravnanih v skladu z MRS 32;
  ter |
| --- | --- | --- |

B9

Člen 36(a) zahteva razkritje zneska, ki najbolj natančno predstavlja največjo izpostavljenost podjetja kreditnemu tveganju. Za finančno sredstvo je to običajno bruto knjigovodska vrednost, in sicer brez

(a)

morebitnih zneskov, izravnanih v skladu z MRS 32;

ter

| (b) | morebitnih izgub zaradi oslabitve, pripoznanih v skladu z MRS 39. |
| --- | --- |

(b)

morebitnih izgub zaradi oslabitve, pripoznanih v skladu z MRS 39.

| B10 | Dejavnosti, ki povzročajo kreditno tveganje in s tem povezano največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju, vključujejo med drugim tudi:






  (a) | odobritev posojil in terjatev strankam in vlaganje depozitov pri drugih podjetjih. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju je v teh primerih knjigovodska vrednost zadevnih finančnih sredstev. |
| --- | --- | --- |

B10

Dejavnosti, ki povzročajo kreditno tveganje in s tem povezano največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju, vključujejo med drugim tudi:

(a)

odobritev posojil in terjatev strankam in vlaganje depozitov pri drugih podjetjih. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju je v teh primerih knjigovodska vrednost zadevnih finančnih sredstev.

| (b) | sklepanje pogodb o izpeljanih finančnih instrumentih, npr. pogodb na tujo valuto, pogodb o zamenjavah obrestnih mer in pogodb o kreditnih izpeljanih finančnih instrumentih. Če se na podlagi tega izračunano finančno sredstvo meri po pošteni vrednosti, je največja izpostavljenost kreditnemu tveganju na datum poročanja enaka knjigovodski vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

sklepanje pogodb o izpeljanih finančnih instrumentih, npr. pogodb na tujo valuto, pogodb o zamenjavah obrestnih mer in pogodb o kreditnih izpeljanih finančnih instrumentih. Če se na podlagi tega izračunano finančno sredstvo meri po pošteni vrednosti, je največja izpostavljenost kreditnemu tveganju na datum poročanja enaka knjigovodski vrednosti.

| (c) | odobritev finančnih garancij V tem primeru je največja izpostavljenost kreditnemu tveganju največji znesek, ki bi ga moralo podjetje plačati, če pride do zahteve po unovčitvi jamstva, ki je lahko znatno večji od zneska, pripoznanega kot obveznost. |
| --- | --- |

(c)

odobritev finančnih garancij V tem primeru je največja izpostavljenost kreditnemu tveganju največji znesek, ki bi ga moralo podjetje plačati, če pride do zahteve po unovčitvi jamstva, ki je lahko znatno večji od zneska, pripoznanega kot obveznost.

| (d) | sklenitev obveze iz posojila, ki je nepreklicna v obdobju trajanja posojila, ali pa je preklicna samo v primeru bistvenih neugodnih sprememb. Če izdajatelj ne more poravnati obveze iz posojila v gotovini ali z drugim finančnim instrumentom, je največja kreditna izpostavljenost enaka polnemu znesku obveze. To je zato, ker obstaja negotovost, ali bo znesek morebitnega nečrpanega dela črpan v prihodnosti. Ta znesek je lahko znatno večji od zneska, ki je bil pripoznan kot obveznost. |
| --- | --- |

(d)

sklenitev obveze iz posojila, ki je nepreklicna v obdobju trajanja posojila, ali pa je preklicna samo v primeru bistvenih neugodnih sprememb. Če izdajatelj ne more poravnati obveze iz posojila v gotovini ali z drugim finančnim instrumentom, je največja kreditna izpostavljenost enaka polnemu znesku obveze. To je zato, ker obstaja negotovost, ali bo znesek morebitnega nečrpanega dela črpan v prihodnosti. Ta znesek je lahko znatno večji od zneska, ki je bil pripoznan kot obveznost.

Analiza pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo (člen 39(a))

| B11 | Pri pripravi analize pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo za finančne obveznosti, zahtevane v skladu s členom 39(a), podjetje po lastni presoji določi ustrezno število časovnih sklopov. Podjetje lahko na primer določi, da so ustrezni naslednji časovni sklopi:






  (a) | največ mesec dni; |
| --- | --- | --- |

B11

Pri pripravi analize pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo za finančne obveznosti, zahtevane v skladu s členom 39(a), podjetje po lastni presoji določi ustrezno število časovnih sklopov. Podjetje lahko na primer določi, da so ustrezni naslednji časovni sklopi:

(a)

največ mesec dni;

| (b) | več kot en mesec in največ tri mesece; |
| --- | --- |

(b)

več kot en mesec in največ tri mesece;

| (c) | več kot tri mesece in največ eno leto;
  ter |
| --- | --- |

(c)

več kot tri mesece in največ eno leto;

ter

| (d) | več kot eno leto in največ pet let; |
| --- | --- |

(d)

več kot eno leto in največ pet let;

| B12 | Kadar ima nasprotna stranka izbiro, kdaj plačati znesek, se obveznost vključi na podlagi prvega datuma, na katerega se lahko od podjetja zahteva, da plača. Tako so na primer finančne obveznosti, ki jih podjetje mora na zahtevo plačati (npr. vloge na vpogled), vključene v prvi časovni sklop. |
| --- | --- |

B12

Kadar ima nasprotna stranka izbiro, kdaj plačati znesek, se obveznost vključi na podlagi prvega datuma, na katerega se lahko od podjetja zahteva, da plača. Tako so na primer finančne obveznosti, ki jih podjetje mora na zahtevo plačati (npr. vloge na vpogled), vključene v prvi časovni sklop.

| B13 | Ko je podjetje dolžno dati na razpolago zneske v obrokih, se vsak obrok dodeli prvemu obdobju, v katerem se od podjetja lahko zahteva, da plača. Nečrpana obveza iz posojila je na primer vključena v časovni sklop, ki vsebuje prvi datum, na katerega je lahko črpana. |
| --- | --- |

B13

Ko je podjetje dolžno dati na razpolago zneske v obrokih, se vsak obrok dodeli prvemu obdobju, v katerem se od podjetja lahko zahteva, da plača. Nečrpana obveza iz posojila je na primer vključena v časovni sklop, ki vsebuje prvi datum, na katerega je lahko črpana.

| B14 | Zneski, razkriti v analizi zapadlosti v plačilo, so pogodbeni nediskontirani denarni tokovi, na primer:






  (a) | bruto obveznosti iz finančnega najema (pred odbitkom finančnih stroškov); |
| --- | --- | --- |

B14

Zneski, razkriti v analizi zapadlosti v plačilo, so pogodbeni nediskontirani denarni tokovi, na primer:

(a)

bruto obveznosti iz finančnega najema (pred odbitkom finančnih stroškov);

| (b) | cene, določene v terminskih pogodbah za nakup finančnih sredstev ali gotovine; |
| --- | --- |

(b)

cene, določene v terminskih pogodbah za nakup finančnih sredstev ali gotovine;

| (c) | neto zneski za zamenjave obrestnih mer s spremenljivim plačilom/fiksnim prejemom, za katere se izmenjajo neto denarni tokovi; |
| --- | --- |

(c)

neto zneski za zamenjave obrestnih mer s spremenljivim plačilom/fiksnim prejemom, za katere se izmenjajo neto denarni tokovi;

| (d) | pogodbeni zneski za izmenjavo v izpeljanem finančnem instrumentu (npr. valutna zamenjava), za katere se izmenjajo bruto denarni tokovi;
  ter |
| --- | --- |

(d)

pogodbeni zneski za izmenjavo v izpeljanem finančnem instrumentu (npr. valutna zamenjava), za katere se izmenjajo bruto denarni tokovi;

ter

| (e) | bruto obveze iz posojil. |
| --- | --- |

(e)

bruto obveze iz posojil.

Taki nediskontirani denarni tokovi se razlikujejo od zneska, vključenega v bilanci stanja, ker je znesek bilance stanja zasnovan na diskontiranih denarnih tokovih.

| B15 | Podjetje po potrebi razkrije analizo izpeljanih finančnih instrumentov ločeno od analize neizpeljanih finančnih instrumentov v analizi pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo za finančne obveznosti, zahtevane v skladu s členom 39(a). Tako je na primer ustrezno ločiti denarne tokove od izpeljanih finančnih instrumentov in neizpeljanih finančnih instrumentov, če se denarni tokovi, ki izhajajo iz izpeljanih finančnih instrumentov, poravnajo bruto. To je zato, ker se lahko zgodi, da bruto denarni tok spremlja povezani pritok. |
| --- | --- |

B15

Podjetje po potrebi razkrije analizo izpeljanih finančnih instrumentov ločeno od analize neizpeljanih finančnih instrumentov v analizi pogodbenih rokov zapadlosti v plačilo za finančne obveznosti, zahtevane v skladu s členom 39(a). Tako je na primer ustrezno ločiti denarne tokove od izpeljanih finančnih instrumentov in neizpeljanih finančnih instrumentov, če se denarni tokovi, ki izhajajo iz izpeljanih finančnih instrumentov, poravnajo bruto. To je zato, ker se lahko zgodi, da bruto denarni tok spremlja povezani pritok.

| B16 | Kadar plačljivi znesek ni fiksen, se razkriti znesek določi s sklicevanjem na pogoje, ki so veljali na datum poročanja. Kadar se plačljivi znesek na primer spreminja glede na spremembe indeksa, lahko razkriti znesek temelji na stopnji indeksa na datum poročanja. |
| --- | --- |

B16

Kadar plačljivi znesek ni fiksen, se razkriti znesek določi s sklicevanjem na pogoje, ki so veljali na datum poročanja. Kadar se plačljivi znesek na primer spreminja glede na spremembe indeksa, lahko razkriti znesek temelji na stopnji indeksa na datum poročanja.

Tržno tveganje — analiza občutljivosti(člena 40 in 41)

| B17 | Člen 40(a) zahteva analizo občutljivosti za vsako vrsto tržnega tveganja, kateremu mu je podjetje izpostavljeno. V skladu s členom B3 podjetje odloča o tem, kako združuje informacije za prikaz celotne slike brez kombiniranja informacij z različnimi značilnostmi v zvezi z izpostavljenostmi tveganju iz bistveno različnih ekonomskih okolij. Na primer:






  (a) | podjetje, ki trguje s finančnimi instrumenti, lahko te informacije razkrije ločeno za finančne instrumente za namene trgovanja in finančne instrumente, katerih namen ni trgovanje. |
| --- | --- | --- |

B17

Člen 40(a) zahteva analizo občutljivosti za vsako vrsto tržnega tveganja, kateremu mu je podjetje izpostavljeno. V skladu s členom B3 podjetje odloča o tem, kako združuje informacije za prikaz celotne slike brez kombiniranja informacij z različnimi značilnostmi v zvezi z izpostavljenostmi tveganju iz bistveno različnih ekonomskih okolij. Na primer:

(a)

podjetje, ki trguje s finančnimi instrumenti, lahko te informacije razkrije ločeno za finančne instrumente za namene trgovanja in finančne instrumente, katerih namen ni trgovanje.

| (b) | podjetje naj ne bi združevalo svoje izpostavljenosti tržnim tveganjem na območjih hiperinflacije s svojo izpostavljenostjo enakim tržnim tveganjem na območjih z zelo nizko inflacijo. |
| --- | --- |

(b)

podjetje naj ne bi združevalo svoje izpostavljenosti tržnim tveganjem na območjih hiperinflacije s svojo izpostavljenostjo enakim tržnim tveganjem na območjih z zelo nizko inflacijo.

Če je podjetje izpostavljeno samo eni vrsti tržnega tveganja v enem samem ekonomskem okolju, naj ne bi prikazovalo razčlenjenih informacij.

| B18 | Člen 40(a) zahteva, da analiza občutljivosti prikaže učinke razumno mogočih sprememb na poslovni izid in lastniški kapital v zadevni spremenljivki tveganja (npr. obrestnih merah, prevladujočih na trgu, tečajih, cenah lastniškega kapitala ali cenah blaga). Za ta namen:






  (a) | se od podjetij ne zahteva, da določijo, kakšen bi bil poslovni izid v obravnavanem obdobju, če bile zadevne spremenljivke tveganja različne. Namesto tega podjetja razkrijejo učinke na poslovni izid in lastniški kapital na datum bilance stanja na podlagi predpostavke, da je prišlo do razumno mogočih sprememb zadevne spremenljivke tveganja na datum bilance stanja in da so bile te spremembe upoštevane v izpostavljenostih tveganju na ta datum. Če ima na primer obveznost s spremenljivo stopnjo na koncu leta, naj bi podjetje razkrilo učinke na poslovni izid (npr. odhodek za obresti) za tekoče leto, če so se obrestne mere spreminjale za razumno mogoče zneske. |
| --- | --- | --- |

B18

Člen 40(a) zahteva, da analiza občutljivosti prikaže učinke razumno mogočih sprememb na poslovni izid in lastniški kapital v zadevni spremenljivki tveganja (npr. obrestnih merah, prevladujočih na trgu, tečajih, cenah lastniškega kapitala ali cenah blaga). Za ta namen:

(a)

se od podjetij ne zahteva, da določijo, kakšen bi bil poslovni izid v obravnavanem obdobju, če bile zadevne spremenljivke tveganja različne. Namesto tega podjetja razkrijejo učinke na poslovni izid in lastniški kapital na datum bilance stanja na podlagi predpostavke, da je prišlo do razumno mogočih sprememb zadevne spremenljivke tveganja na datum bilance stanja in da so bile te spremembe upoštevane v izpostavljenostih tveganju na ta datum. Če ima na primer obveznost s spremenljivo stopnjo na koncu leta, naj bi podjetje razkrilo učinke na poslovni izid (npr. odhodek za obresti) za tekoče leto, če so se obrestne mere spreminjale za razumno mogoče zneske.

| (b) | od podjetij se ne zahteva, da razkrijejo učinke na poslovni izid in lastniški kapital za vsako spremembo v okviru obsega razumno mogočih sprememb zadevne spremenljivke tveganja. Zadostuje razkritje učinkov sprememb na mejah razumno mogočega obsega sprememb. |
| --- | --- |

(b)

od podjetij se ne zahteva, da razkrijejo učinke na poslovni izid in lastniški kapital za vsako spremembo v okviru obsega razumno mogočih sprememb zadevne spremenljivke tveganja. Zadostuje razkritje učinkov sprememb na mejah razumno mogočega obsega sprememb.

| B19 | Pri določanju, kaj je razumno mogoča sprememba zadevne spremenljivke tveganja, naj podjetje upošteva:






  (a) | ekonomska okolja, v katerih posluje. Razumno mogoča sprememba naj ne vključuje malo verjetnih scenarijev, „najslabših možnih“ scenarijev ali „testov izjemnih situacij“. Poleg tega, če je stopnja sprememb osnovne spremenljivke tveganja stabilna, podjetju ni treba spreminjati izbrane razumno mogoče spremembe spremenljivke tveganja. Tako lahko na primer predpostavimo, da obrestne mere znašajo 5 odstotkov, pri čemer podjetje ugotovi, da razumno mogoče nihanje obrestnih mer znaša ±50 baznih točk. Podjetje naj bi torej razkrilo učinke na poslovni izid in lastniški kapital, če bi se obrestne mere spremenile na 4,5 odstotka ali 5,5 odstotka. V naslednjem obdobju so se obrestne mere povečale na 5,5 odstotka. Podjetje še naprej meni, da lahko obrestne mere nihajo za ±50 baznih točk (tj. da je stopnja sprememb obrestnih mer stabilna). Podjetje bi v tem primeru razkrilo učinke na poslovni izid in lastniški kapital, če bi se obrestne mere spremenile na 5 odstotkov ali 6 odstotkov. Od podjetja se ne bi zahtevalo, da svojo oceno, da lahko obrestne mere razumno mogoče nihajo za ±50 baznih točk, spremeni, razen če obstajajo dokazi, da so obrestne mere postale znatno bolj nestanovitne. |
| --- | --- | --- |

B19

Pri določanju, kaj je razumno mogoča sprememba zadevne spremenljivke tveganja, naj podjetje upošteva:

(a)

ekonomska okolja, v katerih posluje. Razumno mogoča sprememba naj ne vključuje malo verjetnih scenarijev, „najslabših možnih“ scenarijev ali „testov izjemnih situacij“. Poleg tega, če je stopnja sprememb osnovne spremenljivke tveganja stabilna, podjetju ni treba spreminjati izbrane razumno mogoče spremembe spremenljivke tveganja. Tako lahko na primer predpostavimo, da obrestne mere znašajo 5 odstotkov, pri čemer podjetje ugotovi, da razumno mogoče nihanje obrestnih mer znaša ±50 baznih točk. Podjetje naj bi torej razkrilo učinke na poslovni izid in lastniški kapital, če bi se obrestne mere spremenile na 4,5 odstotka ali 5,5 odstotka. V naslednjem obdobju so se obrestne mere povečale na 5,5 odstotka. Podjetje še naprej meni, da lahko obrestne mere nihajo za ±50 baznih točk (tj. da je stopnja sprememb obrestnih mer stabilna). Podjetje bi v tem primeru razkrilo učinke na poslovni izid in lastniški kapital, če bi se obrestne mere spremenile na 5 odstotkov ali 6 odstotkov. Od podjetja se ne bi zahtevalo, da svojo oceno, da lahko obrestne mere razumno mogoče nihajo za ±50 baznih točk, spremeni, razen če obstajajo dokazi, da so obrestne mere postale znatno bolj nestanovitne.

| (b) | časovni okvir, ki ga uporablja za pripravo ocene. Analiza občutljivosti prikaže učinke, za katere se šteje, da so razumno mogoči v zadevnem obdobju, dokler podjetje naslednjič ne predstavi teh razkritij, kar je običajno naslednje letno obdobje poročanja. |
| --- | --- |

(b)

časovni okvir, ki ga uporablja za pripravo ocene. Analiza občutljivosti prikaže učinke, za katere se šteje, da so razumno mogoči v zadevnem obdobju, dokler podjetje naslednjič ne predstavi teh razkritij, kar je običajno naslednje letno obdobje poročanja.

| B20 | Člen 41 podjetju dopušča, da uporabi analizo občutljivosti, ki odraža medsebojne odvisnosti med spremenljivkami tveganja, kot je metodologija analiziranja tvegane vrednosti, če uporablja to analizo za obvladovanje svoje izpostavljenosti finančnim tveganjem. To velja tudi, če taka metodologija meri samo možnost izgube, ne meri pa možnosti dobička. Tako podjetje bi lahko zagotovilo skladnost s členom 41(a) tako, da razkrije vrsto uporabljenega modela tvegane vrednosti (npr. ali se model opira na simulacije iz Monte Carla), pojasnitev, kako model deluje, in glavne predpostavke (npr. obdobje posesti in stopnjo zaupanja). Podjetja lahko razkrijejo tudi obdobje opazovanja in uteži, ki so se uporabljale za opazovanja v tem obdobju, pojasnitev, kako se v izračunih obravnavajo opcije, in katere nestanovitnosti in korelacije (ali simulacije verjetnostnih porazdelitev iz Monte Carla) so bile uporabljene. |
| --- | --- |

B20

Člen 41 podjetju dopušča, da uporabi analizo občutljivosti, ki odraža medsebojne odvisnosti med spremenljivkami tveganja, kot je metodologija analiziranja tvegane vrednosti, če uporablja to analizo za obvladovanje svoje izpostavljenosti finančnim tveganjem. To velja tudi, če taka metodologija meri samo možnost izgube, ne meri pa možnosti dobička. Tako podjetje bi lahko zagotovilo skladnost s členom 41(a) tako, da razkrije vrsto uporabljenega modela tvegane vrednosti (npr. ali se model opira na simulacije iz Monte Carla), pojasnitev, kako model deluje, in glavne predpostavke (npr. obdobje posesti in stopnjo zaupanja). Podjetja lahko razkrijejo tudi obdobje opazovanja in uteži, ki so se uporabljale za opazovanja v tem obdobju, pojasnitev, kako se v izračunih obravnavajo opcije, in katere nestanovitnosti in korelacije (ali simulacije verjetnostnih porazdelitev iz Monte Carla) so bile uporabljene.

| B21 | Podjetje zagotovi analize občutljivosti za svoje celotno poslovanje, lahko pa tudi zagotovi različne vrste analize občutljivosti za različne razrede finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

B21

Podjetje zagotovi analize občutljivosti za svoje celotno poslovanje, lahko pa tudi zagotovi različne vrste analize občutljivosti za različne razrede finančnih instrumentov.

Tveganje spremembe obrestne mere

| B22 | Tveganje spremembe obrestne mere izhaja iz obrestonosnih finančnih instrumentov, ki so pripoznani v bilanci stanja (npr. posojila in terjatve ter izdani lastniški instrumenti) ter iz nekaterih finančnih instrumentov, ki niso pripoznani v bilanci stanja (npr. nekatere obveze iz posojil). |
| --- | --- |

B22

Tveganje spremembe obrestne mere izhaja iz obrestonosnih finančnih instrumentov, ki so pripoznani v bilanci stanja (npr. posojila in terjatve ter izdani lastniški instrumenti) ter iz nekaterih finančnih instrumentov, ki niso pripoznani v bilanci stanja (npr. nekatere obveze iz posojil).

Valutno tveganje

| B23 | Valutno tveganje (ali devizno tveganje) izhaja iz finančnih instrumentov, ki so denominirani v tuji valuti, tj. v valuti, ki ni funkcijska valuta, v kateri so merjeni. Za namen tega MSRP valutno tveganje ne izhaja iz finančnih instrumentov, ki so nedenarne postavke, ali iz finančnih instrumentov, ki so denominirani v funkcijski valuti. |
| --- | --- |

B23

Valutno tveganje (ali devizno tveganje) izhaja iz finančnih instrumentov, ki so denominirani v tuji valuti, tj. v valuti, ki ni funkcijska valuta, v kateri so merjeni. Za namen tega MSRP valutno tveganje ne izhaja iz finančnih instrumentov, ki so nedenarne postavke, ali iz finančnih instrumentov, ki so denominirani v funkcijski valuti.

| B24 | Analiza občutljivosti se razkrije za vsako valuto, do katere ima podjetje znatno izpostavljenost. |
| --- | --- |

B24

Analiza občutljivosti se razkrije za vsako valuto, do katere ima podjetje znatno izpostavljenost.

Tveganje spremembe drugih cen

| B25 | Tveganje spremembe drugih cen izhaja iz finančnih instrumentov zaradi sprememb, med drugim cen blaga ali cen lastniškega kapitala. Za zagotavljanje skladnosti s členom 40, lahko podjetje razkrije učinke znižanja določenega borznega indeksa, cene blaga ali druge spremenljivke tveganja. Če na primer podjetje poda garancije za preostalo vrednost, ki so finančni instrumenti, podjetje razkrije povečanje ali zmanjšanje vrednosti sredstev, na katera se garancija nanaša. |
| --- | --- |

B25

Tveganje spremembe drugih cen izhaja iz finančnih instrumentov zaradi sprememb, med drugim cen blaga ali cen lastniškega kapitala. Za zagotavljanje skladnosti s členom 40, lahko podjetje razkrije učinke znižanja določenega borznega indeksa, cene blaga ali druge spremenljivke tveganja. Če na primer podjetje poda garancije za preostalo vrednost, ki so finančni instrumenti, podjetje razkrije povečanje ali zmanjšanje vrednosti sredstev, na katera se garancija nanaša.

| B26 | Dva primera finančnih instrumentov, ki povzročajo tveganje cene lastniškega kapitala, sta delež lastniškega kapitala v drugem podjetju in naložba v skrbniški sklad, ki ima na drugi strani naložbe v instrumente lastniškega kapitala. Drugi primeri vključujejo terminske pogodbe in opcije za nakup ali prodajo določenih količin instrumenta lastniškega kapitala ter zamenjave, ki so indeksirane na cene lastniškega kapitala. Na poštene vrednosti takih finančnih instrumentov vplivajo spremembe osnovnih instrumentov lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

B26

Dva primera finančnih instrumentov, ki povzročajo tveganje cene lastniškega kapitala, sta delež lastniškega kapitala v drugem podjetju in naložba v skrbniški sklad, ki ima na drugi strani naložbe v instrumente lastniškega kapitala. Drugi primeri vključujejo terminske pogodbe in opcije za nakup ali prodajo določenih količin instrumenta lastniškega kapitala ter zamenjave, ki so indeksirane na cene lastniškega kapitala. Na poštene vrednosti takih finančnih instrumentov vplivajo spremembe osnovnih instrumentov lastniškega kapitala.

| B27 | V skladu s členom 40(a) se občutljivost poslovnega izida (ki na primer izhaja iz instrumentov, razvrščenih kot instrumenti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, in oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev), razkrije ločeno od občutljivosti lastniškega kapitala (ki na primer izhaja iz instrumentov, razvrščenih kot za prodajo razpoložljivi instrumenti). |
| --- | --- |

B27

V skladu s členom 40(a) se občutljivost poslovnega izida (ki na primer izhaja iz instrumentov, razvrščenih kot instrumenti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, in oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev), razkrije ločeno od občutljivosti lastniškega kapitala (ki na primer izhaja iz instrumentov, razvrščenih kot za prodajo razpoložljivi instrumenti).

| B28 | Finančni instrumenti, ki jih podjetje razvrsti kot instrumente lastniškega kapitala, se ne merijo ponovno. Tveganje cene lastniškega kapitala teh instrumentov ne vpliva niti na poslovni izid niti na lastniški kapital. V skladu s tem ni zahtevana analiza občutljivosti. |
| --- | --- |

B28

Finančni instrumenti, ki jih podjetje razvrsti kot instrumente lastniškega kapitala, se ne merijo ponovno. Tveganje cene lastniškega kapitala teh instrumentov ne vpliva niti na poslovni izid niti na lastniški kapital. V skladu s tem ni zahtevana analiza občutljivosti.

PRILOGA C

Spremembe drugih MSRP

Spremembe v tej prilogi se uporabljajo za letna obdobja, ki se začnejo s 1. januarjem 2007 ali pozneje. Če podjetje ta MSRP uporabi za obdobje pred tem, se te spremembe uporabljajo za to predhodno obdobje. V spremenjenih členih je novo besedilo podčrtano, črtano besedilo pa prečrtano.

| C1 | V Mednarodnih standardih računovodskega poročanja, vključno z Mednarodnimi računovodskimi standardi in pojasnili, so sklici na MRS 32 Finančni Instrumenti: razkrivanje in predstavljanje nadomeščeni s sklici na MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, razen če ni drugače določeno spodaj. |
| --- | --- |

C1

V Mednarodnih standardih računovodskega poročanja, vključno z Mednarodnimi računovodskimi standardi in pojasnili, so sklici na MRS 32 Finančni Instrumenti: razkrivanje in predstavljanje nadomeščeni s sklici na MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje, razen če ni drugače določeno spodaj.

| C2 | MRS 32 Finančni instrumenti: razkrivanje in predstavljanje (kakor je bil spremenjen leta 2003) se spremeni, kakor je določeno spodaj.
  Naslov se spremeni v „MRS 32 Finančni Instrumenti: predstavljanje“.
  Člen 1 se črta, členi 2-4(a) pa se spremenijo, kakor sledi:






  2 | Cilj tega standarda je določiti načela za predstavljanje finančnih instrumentov kot obveznosti ali lastniški kapital in za izravnavo finančnih sredstev in finančnih obveznosti. Uporablja se za razvrščanje finančnih instrumentov, z vidika izdajatelja, v finančna sredstva, finančne obveznosti in instrumente lastniškega kapitala; razvrščanje s tem povezanih obresti, dividend, izgub in dobičkov; in okoliščine, v katerih naj se izvede izravnava finančnih sredstev in finančnih obveznosti. |
| --- | --- | --- |

C2

MRS 32 Finančni instrumenti: razkrivanje in predstavljanje (kakor je bil spremenjen leta 2003) se spremeni, kakor je določeno spodaj.

Naslov se spremeni v „MRS 32 Finančni Instrumenti: predstavljanje“.

Člen 1 se črta, členi 2-4(a) pa se spremenijo, kakor sledi:

2

Cilj tega standarda je določiti načela za predstavljanje finančnih instrumentov kot obveznosti ali lastniški kapital in za izravnavo finančnih sredstev in finančnih obveznosti. Uporablja se za razvrščanje finančnih instrumentov, z vidika izdajatelja, v finančna sredstva, finančne obveznosti in instrumente lastniškega kapitala; razvrščanje s tem povezanih obresti, dividend, izgub in dobičkov; in okoliščine, v katerih naj se izvede izravnava finančnih sredstev in finančnih obveznosti.

| 3 | Načela v okviru tega standarda dopolnjujejo načela pripoznavanja in merjenja finančnih sredstev in finančnih obveznosti v MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje ter za razkrivanje informacij o njih v MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja. |
| --- | --- |

3

Načela v okviru tega standarda dopolnjujejo načela pripoznavanja in merjenja finančnih sredstev in finančnih obveznosti v MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje ter za razkrivanje informacij o njih v MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja.

Področje uporabe

| 4 | Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih instrumentih, razen v primeru:








  (a) | deležev v odvisnih, pridruženih in skupaj obvladovanih podjetjih, ki so obravnavana v skladu z MRS 27 Skupinski in ločeni računovodski izkazi, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja ali MRS 31 Deleži v skupnih vlaganjih. MRS 27, MRS 28 ali MRS 31 pa v nekaterih primerih dopuščajo obravnavo deleža v odvisnem, pridruženem ali skupaj obvladovanem podjetju na podlagi uporabe MRS 39; v teh primerih podjetja uporabljajo poleg zahtev po razkritju, določenih v tem standardu, tudi zahteve po razkritju, navedene v MRS 27, MRS 28 ali MRS 31. Podjetja uporabljajo ta standard tudi za vse izpeljane finančne instrumente, povezane z deleži v odvisnih, povezanih ali skupaj obvladovanih podjetjih. |
| --- | --- | --- |

4

Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih instrumentih, razen v primeru:

(a)

deležev v odvisnih, pridruženih in skupaj obvladovanih podjetjih, ki so obravnavana v skladu z MRS 27 Skupinski in ločeni računovodski izkazi, MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja ali MRS 31 Deleži v skupnih vlaganjih. MRS 27, MRS 28 ali MRS 31 pa v nekaterih primerih dopuščajo obravnavo deleža v odvisnem, pridruženem ali skupaj obvladovanem podjetju na podlagi uporabe MRS 39; v teh primerih podjetja uporabljajo poleg zahtev po razkritju, določenih v tem standardu, tudi zahteve po razkritju, navedene v MRS 27, MRS 28 ali MRS 31. Podjetja uporabljajo ta standard tudi za vse izpeljane finančne instrumente, povezane z deleži v odvisnih, povezanih ali skupaj obvladovanih podjetjih.

Člena 5 in 7 se črtata.

Drugi stavek člena 40 se spremeni, kakor sledi:

| 40 | ... Razkritje obresti in dividend mora poleg zahtev iz tega standarda izpolnjevati tudi zahteve iz MRS 1 in MSRP 7. |
| --- | --- |

40

... Razkritje obresti in dividend mora poleg zahtev iz tega standarda izpolnjevati tudi zahteve iz MRS 1 in MSRP 7.

Zadnji stavek člena 47 se spremeni, kakor sledi:

| 47 | ... Kadar ima podjetje pravico pobota, nima pa namena poravnati čisti znesek ali realizirati sredstvo in hkrati poravnati obveznost, se učinek pravice na izpostavljenost podjetja kreditnemu tveganju razkrije v skladu s členom 36 MSRP 7. |
| --- | --- |

47

... Kadar ima podjetje pravico pobota, nima pa namena poravnati čisti znesek ali realizirati sredstvo in hkrati poravnati obveznost, se učinek pravice na izpostavljenost podjetja kreditnemu tveganju razkrije v skladu s členom 36 MSRP 7.

Zadnji stavek člena 50 se spremeni, kakor sledi:

| 50 | ... Če finančna sredstva ali finančne obveznosti, za katere velja okvirna pogodba o pobotu, niso izravnana, se učinek pogodbe na izpostavljenost podjetja kreditnemu tveganju razkrije v skladu s členom 36 MSRP 7. |
| --- | --- |

50

... Če finančna sredstva ali finančne obveznosti, za katere velja okvirna pogodba o pobotu, niso izravnana, se učinek pogodbe na izpostavljenost podjetja kreditnemu tveganju razkrije v skladu s členom 36 MSRP 7.

Členi 51-95 se črtajo.

V člen 98 se vnese naslednja opomba pod črto:

| | Avgusta 2005 je Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB) prenesla vsa razkritja, povezana s finančnimi instrumenti, na MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja. |
| --- | --- |

Avgusta 2005 je Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB) prenesla vsa razkritja, povezana s finančnimi instrumenti, na MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja.

Člena AG24 in AG40 ter zadnji stavek člena AG39 priloge (Napotki za uporabo), se črtajo.

| C3 | MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov se spremeni, kakor sledi.
  Člen 4 se črta.
  V členu 56 se „MRS 32“ nadomesti z „MSRP“ 7 Finančni instrumenti: razkritja„, v členih 105(d)(ii) in 124, pa se“ MRS 32„nadomesti z“ MSRP 7.
  Zadnji stavek člena 71(b) se spremeni, kakor sledi:






  71(b) | ...Finančna institucija lahko na primer spremeni opise, da zagotovi informacije, ki so pomembne za poslovanje finančne institucije. |
| --- | --- | --- |

C3

MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov se spremeni, kakor sledi.

Člen 4 se črta.

V členu 56 se „MRS 32“ nadomesti z „MSRP“ 7 Finančni instrumenti: razkritja„, v členih 105(d)(ii) in 124, pa se“ MRS 32„nadomesti z“ MSRP 7.

Zadnji stavek člena 71(b) se spremeni, kakor sledi:

71(b)

...Finančna institucija lahko na primer spremeni opise, da zagotovi informacije, ki so pomembne za poslovanje finančne institucije.

Četrti stavek odstavka 84 se spremeni, kakor sledi:

| 84 | ...Finančna institucija lahko na primer spremeni zgornje opise, da zagotovi informacije, ki so pomembne za poslovanje finančne institucije. |
| --- | --- |

84

...Finančna institucija lahko na primer spremeni zgornje opise, da zagotovi informacije, ki so pomembne za poslovanje finančne institucije.

| C4 | MRS 14 Poročanje po odsekih se spremeni, kakor je opisano spodaj.
  V členih 27(a) in (b), 31, 32, 46 ter 74 se besedna zveza „ravnateljstvo/ravnateljstvu in glavni ravnatelj/glavnemu ravnatelju“ nadomesti z besedno zvezo „ključno ravnateljsko osebje“.
  V členih 27(b), 30 in 32 se besedna zveza „ravnatelji in poslovodstvo“ nadomesti z besedno zvezo „ključno ravnateljsko osebje“.
  Prvi stavek člena 27 se spremeni, kakor sledi:







  27 | Ureditev notranje organiziranosti in poslovodenja v podjetju ter ureditev njegovega notranjega računovodskega poročanja ključnemu ravnateljskemu osebju (na primer ravnateljstvu in glavnemu ravnatelju) sta navadno podlaga za opredeljevanje prevladujočega vira in narave tveganj in različnih stopenj donosa pri podjetju ter zato tudi za opredeljevanje, katera oblika poročanja je temeljna in katera dodatna, razen v primerih iz (a) in (b): ... |
| --- | --- | --- |

C4

MRS 14 Poročanje po odsekih se spremeni, kakor je opisano spodaj.

V členih 27(a) in (b), 31, 32, 46 ter 74 se besedna zveza „ravnateljstvo/ravnateljstvu in glavni ravnatelj/glavnemu ravnatelju“ nadomesti z besedno zvezo „ključno ravnateljsko osebje“.

V členih 27(b), 30 in 32 se besedna zveza „ravnatelji in poslovodstvo“ nadomesti z besedno zvezo „ključno ravnateljsko osebje“.

Prvi stavek člena 27 se spremeni, kakor sledi:

27

Ureditev notranje organiziranosti in poslovodenja v podjetju ter ureditev njegovega notranjega računovodskega poročanja ključnemu ravnateljskemu osebju (na primer ravnateljstvu in glavnemu ravnatelju) sta navadno podlaga za opredeljevanje prevladujočega vira in narave tveganj in različnih stopenj donosa pri podjetju ter zato tudi za opredeljevanje, katera oblika poročanja je temeljna in katera dodatna, razen v primerih iz (a) in (b): ...

Tretji stavek člena 28 se spremeni, kakor sledi:

| 28 | ... Zato, razen v redkih primerih, podjetje poroča o informacijah po odsekih v svojih računovodskih izkazih na enaki podlagi, kot poroča ključnemu ravnateljskemu osebju. ... |
| --- | --- |

28

... Zato, razen v redkih primerih, podjetje poroča o informacijah po odsekih v svojih računovodskih izkazih na enaki podlagi, kot poroča ključnemu ravnateljskemu osebju. ...

Prvi stavek člena 33 se spremeni, kakor sledi:

| 33 | Po tem standardu večina podjetij določa svoje področne in območne odseke kot organizacijske enote, za katere se informacije sporočajo ključnemu ravnateljskemu osebju ali najvišjemu poslovnemu odločevalcu, v nekaterih primerih je to lahko skupina ljudi, za namene ovrednotenja preteklih dosežkov vsake enote in odločitve o prihodnji razporeditvi dejavnikov. ... |
| --- | --- |

33

Po tem standardu večina podjetij določa svoje področne in območne odseke kot organizacijske enote, za katere se informacije sporočajo ključnemu ravnateljskemu osebju ali najvišjemu poslovnemu odločevalcu, v nekaterih primerih je to lahko skupina ljudi, za namene ovrednotenja preteklih dosežkov vsake enote in odločitve o prihodnji razporeditvi dejavnikov. ...

| C5 | V členu 31 MRS 17 Najemi, se „MRS 32 Finančni instrumenti: razkrivanje in predstavljanje“ nadomesti z „MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja“, v členih 35, 47 in 56 pa se „MRS 32“nadomesti z „MSRP 7“. |
| --- | --- |

C5

V členu 31 MRS 17 Najemi, se „MRS 32 Finančni instrumenti: razkrivanje in predstavljanje“ nadomesti z „MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja“, v členih 35, 47 in 56 pa se „MRS 32“nadomesti z „MSRP 7“.

| C6 | V členu 72 se MRS 33 Čisti dobiček na delnico nadomesti z „MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja“. |
| --- | --- |

C6

V členu 72 se MRS 33 Čisti dobiček na delnico nadomesti z „MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja“.

| C7 | MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje (kakor je bil spremenjen aprila 2005) se spremeni, kakor je določeno spodaj.
  Člen 1 se spremeni, kakor sledi:






  1 | Namen tega standarda je postaviti načela pripoznavanja in merjenja finančnih sredstev, finančnih obveznosti in nekaterih pogodb za nakup ali prodajo nefinančnih postavk. Zahteve o predstavljanju informacij o finančnih instrumentih so naštete v MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje. Zahteve po razkrivanju informacij o finančnih instrumentih so naštete v MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja. |
| --- | --- | --- |

C7

MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje (kakor je bil spremenjen aprila 2005) se spremeni, kakor je določeno spodaj.

Člen 1 se spremeni, kakor sledi:

1

Namen tega standarda je postaviti načela pripoznavanja in merjenja finančnih sredstev, finančnih obveznosti in nekaterih pogodb za nakup ali prodajo nefinančnih postavk. Zahteve o predstavljanju informacij o finančnih instrumentih so naštete v MRS 32 Finančni instrumenti: predstavljanje. Zahteve po razkrivanju informacij o finančnih instrumentih so naštete v MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja.

V členu 45 se „MRS 32“ nadomesti z „MSRP 7“.

Člen 48 se spremeni, kakor sledi:

| 48 | Pri ugotavljanju poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti za namen uporabe tega standarda, MRS 32 ali MSRP 7, mora podjetje uporabiti člene AG69-AG82 iz priloge A. |
| --- | --- |

48

Pri ugotavljanju poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti za namen uporabe tega standarda, MRS 32 ali MSRP 7, mora podjetje uporabiti člene AG69-AG82 iz priloge A.

| C8 | MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje (kakor je bil spremenjen aprila 2005) se spremeni, kakor je določeno spodaj.
  V členu 9 se opredelitev finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid spremeni, kakor sledi: | ... V MSRP 7, členi 9-11 in B4 od podjetja zahtevajo, da zagotovi razkritja v zvezi z finančnimi sredstvi in finančnimi obveznostmi, ki jih je označilo kot sredstva in obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ... |
| --- | --- | --- |

C8

MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje (kakor je bil spremenjen aprila 2005) se spremeni, kakor je določeno spodaj.

V členu 9 se opredelitev finančnega sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid spremeni, kakor sledi:

... V MSRP 7, členi 9-11 in B4 od podjetja zahtevajo, da zagotovi razkritja v zvezi z finančnimi sredstvi in finančnimi obveznostmi, ki jih je označilo kot sredstva in obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ...

| C9 | V MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se člen 36A spremeni, naslov in člen 36C pa doda, kakor sledi:






  36A | V svojih prvih računovodskih izkazih po MSRP podjetje, ki sprejme MSRP pred 1. januarjem 2006, predstavi vsaj enoletne primerjalne informacije, pri čemer pa ni nujno, da so te primerjalne informacije skladne z MRS 32, MRS 39 ali MSRP 4. Podjetje, ki se odloči, da bo predstavilo primerjalne informacije, ki niso skladne z MRS 32, MRS 39 ali MSRP 4 v svojem prvem letu prehoda:






  (a) | uporabi zahteve po pripoznavanju in merjenju iz svojih prejšnjih računovodskih standardov (GAAP) v primerjalnih informacijah za finančne instrumente v okviru MRS 32 in MRS 39 in za zavarovalne pogodbe v okviru MSRP 4; |
| --- | --- | --- | --- |

C9

V MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se člen 36A spremeni, naslov in člen 36C pa doda, kakor sledi:

36A

V svojih prvih računovodskih izkazih po MSRP podjetje, ki sprejme MSRP pred 1. januarjem 2006, predstavi vsaj enoletne primerjalne informacije, pri čemer pa ni nujno, da so te primerjalne informacije skladne z MRS 32, MRS 39 ali MSRP 4. Podjetje, ki se odloči, da bo predstavilo primerjalne informacije, ki niso skladne z MRS 32, MRS 39 ali MSRP 4 v svojem prvem letu prehoda:

(a)

uporabi zahteve po pripoznavanju in merjenju iz svojih prejšnjih računovodskih standardov (GAAP) v primerjalnih informacijah za finančne instrumente v okviru MRS 32 in MRS 39 in za zavarovalne pogodbe v okviru MSRP 4;

...

V primeru podjetja, ki se odloči, da bo predstavilo primerjalne informacije, ki niso v skladu z MRS 32, MRS 39 in MSRP 4, sklici na „datum prehoda na MSRP“ označujejo, samo v primeru teh standardov, začetek prvega obdobja poročanja po MSRP. Od takih podjetij se zahteva, da zagotovijo skladnost s členom 15(c) MRS 1 in tako zagotovijo dodatna razkritja, kadar skladnost s posebnimi zahtevami v MSRP ni zadostna, da uporabnikom omogoči vpliv določenih transakcij, drugih dogodkov in pogojev na finančno stanje in finančne dosežke podjetja.

| 36C | Podjetju, ki sprejme MSRP pred 1. januarjem 2006, in se odloči, da bo sprejelo MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja v svojih prvih računovodskih izkazih po MSRP, ni treba predstaviti primerjalnih razkritij, ki se zahtevajo v skladu z MSRP 7, v teh računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

36C

Podjetju, ki sprejme MSRP pred 1. januarjem 2006, in se odloči, da bo sprejelo MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja v svojih prvih računovodskih izkazih po MSRP, ni treba predstaviti primerjalnih razkritij, ki se zahtevajo v skladu z MSRP 7, v teh računovodskih izkazih.

| C10 | MSRP 4 Zavarovalne pogodbe se spremeni, kakor je opisano spodaj.
  Člen 2(b) se spremeni, kakor sledi:






  (b) | finančni instrumenti, ki jih izdaja z možnostjo diskrecijske udeležbe (glej člen 35). MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja zahteva razkrivanje finančnih instrumentov, vključno s finančnimi instrumenti, ki vključujejo takšne značilnosti. |
| --- | --- | --- |

C10

MSRP 4 Zavarovalne pogodbe se spremeni, kakor je opisano spodaj.

Člen 2(b) se spremeni, kakor sledi:

(b)

finančni instrumenti, ki jih izdaja z možnostjo diskrecijske udeležbe (glej člen 35). MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja zahteva razkrivanje finančnih instrumentov, vključno s finančnimi instrumenti, ki vključujejo takšne značilnosti.

Doda se člen 35(b), kakor sledi:

| (d) | čeprav so te pogodbe finančni instrumenti, izdajatelj, ki za pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe uporablja člen 19(b) MSRP 7, razkrije skupne odhodke za obresti, pripoznane v poslovnem izidu, pri čemer mu teh odhodkov ni treba izračunati z uporabo metode dejanskih obresti. |
| --- | --- |

(d)

čeprav so te pogodbe finančni instrumenti, izdajatelj, ki za pogodbe z možnostjo diskrecijske udeležbe uporablja člen 19(b) MSRP 7, razkrije skupne odhodke za obresti, pripoznane v poslovnem izidu, pri čemer mu teh odhodkov ni treba izračunati z uporabo metode dejanskih obresti.

Za členom 37 se spremenijo naslov in člena 38 in 39, doda pa se člen 39A, kakor sledi:

| 38 | Zavarovatelj razkrije informacije, ki uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednotijo naravo in obseg tveganj, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb. |
| --- | --- |

38

Zavarovatelj razkrije informacije, ki uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednotijo naravo in obseg tveganj, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb.

| 39 | Za zagotavljanje skladnosti s členom 38 mora zavarovatelj razkriti:






  (a) | cilje, usmeritve in procese pri ravnanju s tveganji iz naslova zavarovalnih pogodb in metode, uporabljene za obvladovanje teh tveganj. |
| --- | --- | --- |

39

Za zagotavljanje skladnosti s členom 38 mora zavarovatelj razkriti:

(a)

cilje, usmeritve in procese pri ravnanju s tveganji iz naslova zavarovalnih pogodb in metode, uporabljene za obvladovanje teh tveganj.

| (b) | [črtano] |
| --- | --- |

(b)

[črtano]

| (c) | informacije o zavarovalnih tveganjih (pred in po omilitvi tveganja s pomočjo pozavarovanja), vključno z informacijami o:






  (i) | občutljivosti za zavarovalno tveganje (glej člen 39A). |
| --- | --- | --- |

(c)

informacije o zavarovalnih tveganjih (pred in po omilitvi tveganja s pomočjo pozavarovanja), vključno z informacijami o:

(i)

občutljivosti za zavarovalno tveganje (glej člen 39A).

| (ii) | koncentracijah zavarovalnega tveganja, vključno z opisom, kako ravnateljstvo ugotavlja koncentracije, in opisom skupne značilnosti, ki identificira vsako koncentracijo (npr. vrsta zavarovanega dogodka, geografsko območje ali valuta). |
| --- | --- |

(ii)

koncentracijah zavarovalnega tveganja, vključno z opisom, kako ravnateljstvo ugotavlja koncentracije, in opisom skupne značilnosti, ki identificira vsako koncentracijo (npr. vrsta zavarovanega dogodka, geografsko območje ali valuta).

| (iii) | dejanskih terjatvah v primerjavi s predhodnimi ocenami (tj. razvoj terjatev). Razkritje razvoja terjatev sega nazaj do obdobja, v katerem so nastale prve pomembne terjatve, za katere še vedno obstaja negotovost glede zneska in časovnega okvira plačila, vendar ne več kot za deset let nazaj. Zavarovatelju ni treba razkriti teh informacij v povezavi s terjatvami, pri katerih se negotovost glede zneska in časovnega okvira plačila razjasni v roku enega leta. |
| --- | --- |

(iii)

dejanskih terjatvah v primerjavi s predhodnimi ocenami (tj. razvoj terjatev). Razkritje razvoja terjatev sega nazaj do obdobja, v katerem so nastale prve pomembne terjatve, za katere še vedno obstaja negotovost glede zneska in časovnega okvira plačila, vendar ne več kot za deset let nazaj. Zavarovatelju ni treba razkriti teh informacij v povezavi s terjatvami, pri katerih se negotovost glede zneska in časovnega okvira plačila razjasni v roku enega leta.

| (d) | informacije o kreditnem tveganju, likvidnostnem tveganju in tržnem tveganju, ki bi jih zahtevali členi 31-42 MSRP 7, če bi zavarovalne pogodbe spadale v področje uporabe MSRP 7. Vendar pa:






  (i) | zavarovatelju ni treba zagotoviti analize zapadlosti, ki se zahteva v skladu s členom 39(a) MSRP 7, če namesto tega razkrije informacije o ocenjenem časovnem okviru čistih denarnih odtokov iz naslova pripoznanih zavarovalnih obveznosti. To je lahko v obliki analize, v približnem časovnem okviru, zneskov, pripoznanih v bilanci stanja. |
| --- | --- | --- |

(d)

informacije o kreditnem tveganju, likvidnostnem tveganju in tržnem tveganju, ki bi jih zahtevali členi 31-42 MSRP 7, če bi zavarovalne pogodbe spadale v področje uporabe MSRP 7. Vendar pa:

(i)

zavarovatelju ni treba zagotoviti analize zapadlosti, ki se zahteva v skladu s členom 39(a) MSRP 7, če namesto tega razkrije informacije o ocenjenem časovnem okviru čistih denarnih odtokov iz naslova pripoznanih zavarovalnih obveznosti. To je lahko v obliki analize, v približnem časovnem okviru, zneskov, pripoznanih v bilanci stanja.

| (ii) | če zavarovatelj uporablja drugo metodo za obvladovanje občutljivosti za tržne pogoje, kot je analiza vgrajenih vrednosti, lahko uporabi to analizo občutljivosti, da izpolni zahtevo iz člena 40(a) MSRP 7. Tak zavarovatelj zagotovi tudi razkritja, zahtevana v skladu s členom 41 MSRP 7. |
| --- | --- |

(ii)

če zavarovatelj uporablja drugo metodo za obvladovanje občutljivosti za tržne pogoje, kot je analiza vgrajenih vrednosti, lahko uporabi to analizo občutljivosti, da izpolni zahtevo iz člena 40(a) MSRP 7. Tak zavarovatelj zagotovi tudi razkritja, zahtevana v skladu s členom 41 MSRP 7.

| (e) | izpostavljenosti obrestnim in tržnim tveganjem, ki izhajajo iz vgrajenih izpeljanih finančnih instrumentov, vključenih v gostiteljsko zavarovalno pogodbo, če zavarovatelju ni treba in dejansko ne meri vgrajenih izpeljanih finančnih instrumentov po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenosti obrestnim in tržnim tveganjem, ki izhajajo iz vgrajenih izpeljanih finančnih instrumentov, vključenih v gostiteljsko zavarovalno pogodbo, če zavarovatelju ni treba in dejansko ne meri vgrajenih izpeljanih finančnih instrumentov po pošteni vrednosti.

| 39A | Za zagotavljanje skladnosti s členom 39(b)(i) zavarovatelj razkrije bodisi (a) bodisi (b), kakor sledi:






  (a) | analizo občutljivosti, s prikazom posledic na poslovni izid in lastniški kapital, če bi prišlo do sprememb zadevne spremenljivke tveganja, ki so bile razumno mogoče na datum bilance stanja; metode in predpostavke, uporabljene pri pripravi analize občutljivosti; in vse morebitne spremembe uporabljenih metod in predpostavk iz predhodnega obdobja. Če zavarovalec uporablja drugo metodo za obvladovanje občutljivosti za tržne pogoje, kot je analiza vgrajenih vrednosti, lahko izpolni to zahtevo tako, da razkrije to drugo analizo občutljivosti in razkritja, zahtevana v skladu s členom 41 MSRP 7. |
| --- | --- | --- |

39A

Za zagotavljanje skladnosti s členom 39(b)(i) zavarovatelj razkrije bodisi (a) bodisi (b), kakor sledi:

(a)

analizo občutljivosti, s prikazom posledic na poslovni izid in lastniški kapital, če bi prišlo do sprememb zadevne spremenljivke tveganja, ki so bile razumno mogoče na datum bilance stanja; metode in predpostavke, uporabljene pri pripravi analize občutljivosti; in vse morebitne spremembe uporabljenih metod in predpostavk iz predhodnega obdobja. Če zavarovalec uporablja drugo metodo za obvladovanje občutljivosti za tržne pogoje, kot je analiza vgrajenih vrednosti, lahko izpolni to zahtevo tako, da razkrije to drugo analizo občutljivosti in razkritja, zahtevana v skladu s členom 41 MSRP 7.

| (b) | kvalitativne informacije o občutljivosti in informacije o pogojih zavarovalnih pogodb, ki imajo bistven učinek na znesek, časovni okvir in negotovost prihodnjih denarnih tokov zavarovalca. |
| --- | --- |

(b)

kvalitativne informacije o občutljivosti in informacije o pogojih zavarovalnih pogodb, ki imajo bistven učinek na znesek, časovni okvir in negotovost prihodnjih denarnih tokov zavarovalca.

PRILOGA D

Spremembe MSRP 7. če se ne uporabljajo spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje — možnost poštene vrednosti

Junija 2005 je odbor sprejel spremembe MRS 39: Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje — možnost poštene vrednosti za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali pozneje. Če podjetje uporabi MSRP 7 za letna obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2006 in teh sprememb ne uporabi za MRS 39, spremeni MSRP 7 za obravnavano obdobje, kakor sledi. V spremenjenih členih je novo besedilo podčrtano, črtano besedilo pa prečrtano.

| D1 | Naslova nad členom 9 in členom 11 se spremenita, kakor sledi, člen 9 pa se črta.
  Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid






  11 | Podjetje razkrije:






  (a) | metode, ki jih uporablja, da zagotovi skladnost s členom 10(a). |
| --- | --- | --- | --- |

D1

Naslova nad členom 9 in členom 11 se spremenita, kakor sledi, člen 9 pa se črta.

11

Podjetje razkrije:

(a)

metode, ki jih uporablja, da zagotovi skladnost s členom 10(a).

| (b) | če podjetje meni, da razkritje, ki ga je zagotovilo, da zagotovi skladnost s členom 10(a), ne opisuje natančno sprememb poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki jo je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja, razloge za tako ugotovitev in dejavnike, za katere meni, da so pomembni. |
| --- | --- |

(b)

če podjetje meni, da razkritje, ki ga je zagotovilo, da zagotovi skladnost s členom 10(a), ne opisuje natančno sprememb poštene vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti, ki jo je mogoče pripisati spremembam kreditnega tveganja, razloge za tako ugotovitev in dejavnike, za katere meni, da so pomembni.

Člen B5(a) se spremeni, kakor sledi:

| (a) | kriteriji za označevanje, ob začetnem pripoznavanju, finančnih sredstev ali finančnih obveznosti kot sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. |
| --- | --- |

(a)

kriteriji za označevanje, ob začetnem pripoznavanju, finančnih sredstev ali finančnih obveznosti kot sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid.

Sprememba MRS 1: Predstavljanje računovodskih izkazov

Ta dokument določa spremembe MRS 1: Predstavljanje računovodskih izkazov. Spremembe so končna oblika nekaterih predlogov, vsebovanih v osnutku za javno obravnavo 7 Finančni instrumenti: Razkritja (OJO 7), ki je bil objavljen julija 2004. Preostali predlogi v OJO 7 so bili dokončno sprejeti v MRSP 7: Finančni instrumenti: Razkritja.

Podjetja začnejo uporabljati spremembe v tem dokumentu za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2007 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred tem datumom.

V standard se dodajo naslov in odstavki 124A-124C, kakor sledi.

Kapital

| 124A | Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednoti cilje in usmeritve podjetja ter njegove procese za upravljanje kapitala. |
| --- | --- |

124A

Podjetje razkrije informacije, ki uporabnikom njegovih računovodskih izkazov omogočajo, da ovrednoti cilje in usmeritve podjetja ter njegove procese za upravljanje kapitala.

| 124B | Za izpolnitev zahteve iz odstavka 124A podjetje razkrije naslednje:






  (a) | kvalitativne informacije o ciljih, usmeritvah in procesih za upravljanje kapitala, vključno z (med drugim):






  (i) | opisom sredstev, ki jih upravlja kot kapital; |
| --- | --- | --- | --- |

124B

Za izpolnitev zahteve iz odstavka 124A podjetje razkrije naslednje:

(a)

kvalitativne informacije o ciljih, usmeritvah in procesih za upravljanje kapitala, vključno z (med drugim):

(i)

opisom sredstev, ki jih upravlja kot kapital;

| (ii) | če je podjetje predmet kapitalskih zahtev, naloženih od zunaj, naravo teh zahtev in način, kako so te zahteve vključene v upravljanje kapitala;
  in |
| --- | --- |

(ii)

če je podjetje predmet kapitalskih zahtev, naloženih od zunaj, naravo teh zahtev in način, kako so te zahteve vključene v upravljanje kapitala;

in

| (iii) | načinom, kako izpolnjuje svoje cilje za upravljanje kapitala. |
| --- | --- |

(iii)

načinom, kako izpolnjuje svoje cilje za upravljanje kapitala.

| (b) | zbirne kvantitativne podatke o sredstvih, ki jih upravlja kot kapital. Nekatera podjetja kot del kapitala štejejo nekatere finančne obveznosti (npr. nekatere oblike podrejenega dolga). Druga podjetja iz kapitala izključujejo nekatere komponente lastniškega kapitala (npr. komponente, ki izhajajo iz varovanja denarnih tokov pred tveganjem). |
| --- | --- |

(b)

zbirne kvantitativne podatke o sredstvih, ki jih upravlja kot kapital. Nekatera podjetja kot del kapitala štejejo nekatere finančne obveznosti (npr. nekatere oblike podrejenega dolga). Druga podjetja iz kapitala izključujejo nekatere komponente lastniškega kapitala (npr. komponente, ki izhajajo iz varovanja denarnih tokov pred tveganjem).

| (c) | vse spremembe v (a) in (b) iz predhodnega obdobja. |
| --- | --- |

(c)

vse spremembe v (a) in (b) iz predhodnega obdobja.

| (d) | ali je v tem obdobju izpolnilo morebitne kapitalske zahteve, naložene od zunaj, ki jih mora izpolnjevati. |
| --- | --- |

(d)

ali je v tem obdobju izpolnilo morebitne kapitalske zahteve, naložene od zunaj, ki jih mora izpolnjevati.

| (e) | če podjetje ni izpolnilo takih kapitalskih zahtev, naloženih od zunaj, posledice takega neizpolnjevanja. |
| --- | --- |

(e)

če podjetje ni izpolnilo takih kapitalskih zahtev, naloženih od zunaj, posledice takega neizpolnjevanja.

Ta razkritja temeljijo na informacijah, interno zagotovljenih ključnemu poslovodnemu osebju podjetja.

| 124C | Podjetje lahko upravlja kapital na več načinov in je lahko predmet več različnih kapitalskih zahtev. Lahko se na primer zgodi, da konglomerat obsega podjetja, ki se ukvarjajo z zavarovalniškimi in bančniškimi dejavnostmi in ki morda poslujejo v skladu z več različnimi zakonodajami. V primeru, da skupno razkritje kapitalskih zahtev in načina upravljanja kapitala ne bi zagotovilo uporabnih informacij ali bi izkrivljalo razumevanje uporabnika računovodskega izkaza kapitalskih virov, podjetje razkrije informacije ločeno za vsako kapitalsko zahtevo, ki jo mora izpolniti. |
| --- | --- |

124C

Podjetje lahko upravlja kapital na več načinov in je lahko predmet več različnih kapitalskih zahtev. Lahko se na primer zgodi, da konglomerat obsega podjetja, ki se ukvarjajo z zavarovalniškimi in bančniškimi dejavnostmi in ki morda poslujejo v skladu z več različnimi zakonodajami. V primeru, da skupno razkritje kapitalskih zahtev in načina upravljanja kapitala ne bi zagotovilo uporabnih informacij ali bi izkrivljalo razumevanje uporabnika računovodskega izkaza kapitalskih virov, podjetje razkrije informacije ločeno za vsako kapitalsko zahtevo, ki jo mora izpolniti.

Spremembe mednarodnih standardov računovodskega poročanja

MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje

MSRP 4 Zavarovalne pogodbe

Pogodbe o finančnem poroštvu

SPREMEMBE STANDARDOV

Ta dokument določa spremembe MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje in MSRP 4 Zavarovalne pogodbe ter ustrezne spremembe MRS 32 Finančni instrumenti: razkritje in predstavitev ter MSRP 7 Finančni instrumenti: razkritja. Ta dokument vsebuje tudi spremembe Podlage za sklepe o MRS 39 in MSRP 4, Napotke za izvajanje MSRP 4 in Dodatek C, ki spremlja MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva. Spremembe so posledica predlogov, ki jih je vseboval osnutek za javno obravnavo predlaganih sprememb MRS 39 in MSRP 4 — Pogodbe o finančnem poroštvu in kreditno zavarovanje, objavljen julija 2004.

Podjetja začnejo uporabljati te spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetja sprejmejo te spremembe pred tem datumom, morajo to dejstvo razkriti.

SPREMEMBE MRS 39

V standardu se črta odstavek 3, odstavki 2(e), 2(h), 4 in 47 pa se spremenijo. V odstavku 9 se spremeni opredelitev finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid in se doda nova opredelitev takoj za opredelitvijo finančnih sredstev, razpoložljivih za prodajo. Odstavek AG4 se preštevilči v AG3A, odstavek AG4A pa se spremeni in preštevilči v AG4. Dodata se nova odstavka AG4A in 103B.Odstavek 43 je naveden spodaj zaradi preglednosti, vendar se ne spremeni.Spremembe odstavkov 2(h) in 47(d) prenašajo zahteve po merjenju za nekatere obveze iz posojil iz obsega uporabe oddelka standarda v oddelek za merjenje, vendar pa jih ne spreminjajo.

| 2 | Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih instrumentih, razen pri:

  ...







  (e) | pravicah in obvezah, ki nastanejo na podlagi (i) zavarovalne pogodbe, opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe, razen pravic in obvez izdajatelja, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, ki ustreza opredelitvi pogodb o finančnem poroštvu iz odstavka 9, ali (ii) pogodbe, ki je zajeta v MSRP 4, ker vsebuje možnost diskrecijske udeležbe. Vendar ta standard velja za izpeljani finančni instrument, ki je vgrajen v pogodbo, ki je zajeta v MSRP 4, če sam izpeljani finančni instrument ni pogodba po MSRP 4 (glej odstavke 10-13 in Dodatek A, odstavke AG27-AG33). Poleg tega, se izdajatelj pogodb o finančnem poroštvu, če je predhodno izrecno izjavil, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, lahko odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 4 (glej odstavka AG4 in AG4A). Izdajatelj se lahko odloča za vsako pogodbo posebej, odločitev za vsako pogodbo pa je nepreklicna. |
| --- | --- | --- |

2

Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih instrumentih, razen pri:

...

(e)

pravicah in obvezah, ki nastanejo na podlagi (i) zavarovalne pogodbe, opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe, razen pravic in obvez izdajatelja, ki nastanejo na podlagi zavarovalne pogodbe, ki ustreza opredelitvi pogodb o finančnem poroštvu iz odstavka 9, ali (ii) pogodbe, ki je zajeta v MSRP 4, ker vsebuje možnost diskrecijske udeležbe. Vendar ta standard velja za izpeljani finančni instrument, ki je vgrajen v pogodbo, ki je zajeta v MSRP 4, če sam izpeljani finančni instrument ni pogodba po MSRP 4 (glej odstavke 10-13 in Dodatek A, odstavke AG27-AG33). Poleg tega, se izdajatelj pogodb o finančnem poroštvu, če je predhodno izrecno izjavil, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, lahko odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 4 (glej odstavka AG4 in AG4A). Izdajatelj se lahko odloča za vsako pogodbo posebej, odločitev za vsako pogodbo pa je nepreklicna.

...

| (h) | obvezah iz posojil, razen tistih iz odstavka 4. Izdajatelj obvez iz posojil uporablja MRS 37 za obveze iz posojil, ki niso zajete v ta standard. Za vse obveze iz posojil pa se uporabljajo določbe o odpravljanju pripoznavanja iz tega standarda (glej odstavke 15-42 in Dodatek A, odstavke AG36-AG63). |
| --- | --- |

(h)

obvezah iz posojil, razen tistih iz odstavka 4. Izdajatelj obvez iz posojil uporablja MRS 37 za obveze iz posojil, ki niso zajete v ta standard. Za vse obveze iz posojil pa se uporabljajo določbe o odpravljanju pripoznavanja iz tega standarda (glej odstavke 15-42 in Dodatek A, odstavke AG36-AG63).

| 4 | Naslednje obveze iz posojil so zajete v ta standard:








  (a) | obveze iz posojil, ki jih podjetje opredeli kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje, ki ima v preteklosti ustaljen način prodaje sredstev, izhajajočih iz obvez posojil kmalu po nastanku, uporablja ta standard za vse svoje obveze iz posojil v istem razredu. |
| --- | --- | --- |

4

Naslednje obveze iz posojil so zajete v ta standard:

(a)

obveze iz posojil, ki jih podjetje opredeli kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Podjetje, ki ima v preteklosti ustaljen način prodaje sredstev, izhajajočih iz obvez posojil kmalu po nastanku, uporablja ta standard za vse svoje obveze iz posojil v istem razredu.

| (b) | obveze iz posojil, ki jih je mogoče poravnati z denarjem ali s predložitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta. Te obveze iz posojil so izpeljani finančni instrumenti. Obveza iz posojila se ne obravnava kot poravnana z denarjem le zato, ker se posojilo izplačuje v obrokih (na primer hipotekarno posojilo za gradnjo, ki se izplačuje v obrokih v skladu z napredovanjem gradnje). |
| --- | --- |

(b)

obveze iz posojil, ki jih je mogoče poravnati z denarjem ali s predložitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta. Te obveze iz posojil so izpeljani finančni instrumenti. Obveza iz posojila se ne obravnava kot poravnana z denarjem le zato, ker se posojilo izplačuje v obrokih (na primer hipotekarno posojilo za gradnjo, ki se izplačuje v obrokih v skladu z napredovanjem gradnje).

| (c) | obveze zagotoviti posojilo po obrestni meri, ki je pod ravnjo tržne obrestne mere. V odstavku 47(d) je določeno poznejše merjenje obveznosti, ki so posledica teh obvez iz posojil. |
| --- | --- |

(c)

obveze zagotoviti posojilo po obrestni meri, ki je pod ravnjo tržne obrestne mere. V odstavku 47(d) je določeno poznejše merjenje obveznosti, ki so posledica teh obvez iz posojil.

| 9 | ...
  Opredelitev štirih kategorij finančnih instrumentov

  Finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid je finančno sredstvo ali finančna obveznost, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev.







  (a) | Uvrščeno je kot v posesti za trgovanje. Finančno sredstvo ali finančna obveznost je v posesti za trgovanje, če je:

  ...







  (iii) | izpeljani instrument (razen izpeljanega instrumenta, ki je pogodba o finančnem poroštvu ali nameravani in dejanski instrument za varovanje pred tveganjem). |
| --- | --- | --- | --- |

9

...

(a)

Uvrščeno je kot v posesti za trgovanje. Finančno sredstvo ali finančna obveznost je v posesti za trgovanje, če je:

...

(iii)

izpeljani instrument (razen izpeljanega instrumenta, ki je pogodba o finančnem poroštvu ali nameravani in dejanski instrument za varovanje pred tveganjem).

...

...

Začetna izmera finančnih sredstev in finančnih obveznosti

| 43 | Če se na začetku finančno sredstvo ali finančna obveznost pripozna, ga (jo) podjetje izmeri po pošteni vrednosti in če gre za finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki ni podana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, prišteje tudi stroške posla, ki neposredno izhajajo iz nakupa ali izdaje finančnega instrumenta ali finančne obveznosti. |
| --- | --- |

43

Če se na začetku finančno sredstvo ali finančna obveznost pripozna, ga (jo) podjetje izmeri po pošteni vrednosti in če gre za finančno sredstvo ali finančno obveznost, ki ni podana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, prišteje tudi stroške posla, ki neposredno izhajajo iz nakupa ali izdaje finančnega instrumenta ali finančne obveznosti.

Poznejše merjenje finančnih obveznosti

| 47 | Po začetnem pripoznanju mora podjetje izmeriti vse finančne obveznosti po odplačni vrednosti, z uporabo metode veljavnih obresti, razen:








  (a) | finančnih obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Takšne obveznosti, vključno z izpeljanimi finančnimi instrumenti, ki so obveznosti, je treba izmeriti po pošteni vrednosti, le izpeljano obveznost, ki je povezana z dostavo nekotiranega kapitalskega instrumenta, in katerega poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti, ter jo je treba poravnati z njo, se izmeri po nabavni vrednosti. |
| --- | --- | --- |

47

Po začetnem pripoznanju mora podjetje izmeriti vse finančne obveznosti po odplačni vrednosti, z uporabo metode veljavnih obresti, razen:

(a)

finančnih obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Takšne obveznosti, vključno z izpeljanimi finančnimi instrumenti, ki so obveznosti, je treba izmeriti po pošteni vrednosti, le izpeljano obveznost, ki je povezana z dostavo nekotiranega kapitalskega instrumenta, in katerega poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti, ter jo je treba poravnati z njo, se izmeri po nabavni vrednosti.

| (b) | finančnih obveznosti, ki nastanejo, kadar prenos finančnega sredstva ne izpolnjuje pogojev za odpravo pripoznanja ali ko se uporablja način nadaljnje udeležbe. Odstavka 29 in 31 se uporabljata za merjenje takšnih finančnih obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

finančnih obveznosti, ki nastanejo, kadar prenos finančnega sredstva ne izpolnjuje pogojev za odpravo pripoznanja ali ko se uporablja način nadaljnje udeležbe. Odstavka 29 in 31 se uporabljata za merjenje takšnih finančnih obveznosti.

| (c) | pogodb o finančnem poroštvu, kakor so opredeljene v odstavku 9. Po začetnem pripoznanju jo izdajatelj take pogodbe (razen če se uporabljata odstavka 47(a) ali (b)) izmeri po višji izmed vrednosti:








  (i) | zneska, določenega v skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva;

  in |
| --- | --- | --- |

(c)

pogodb o finančnem poroštvu, kakor so opredeljene v odstavku 9. Po začetnem pripoznanju jo izdajatelj take pogodbe (razen če se uporabljata odstavka 47(a) ali (b)) izmeri po višji izmed vrednosti:

(i)

zneska, določenega v skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva;

| (ii) | prvotno pripoznanega zneska (glej odstavek 43), od katerega se po potrebi odšteje nabrana (kumulativna) amortizacija, pripoznana v skladu z MRS 18 Prihodki. |
| --- | --- |

(ii)

prvotno pripoznanega zneska (glej odstavek 43), od katerega se po potrebi odšteje nabrana (kumulativna) amortizacija, pripoznana v skladu z MRS 18 Prihodki.

| (d) | obveze zagotoviti posojilo po obrestni meri, ki je pod ravnjo tržne obrestne mere. Po začetnem pripoznanju jo izdajatelj take obveze (razen če se uporablja odstavek 47(a)) izmeri po višji izmed vrednosti:








  (i) | zneska, določenega v skladu z MRS 37;

  in |
| --- | --- | --- |

(d)

obveze zagotoviti posojilo po obrestni meri, ki je pod ravnjo tržne obrestne mere. Po začetnem pripoznanju jo izdajatelj take obveze (razen če se uporablja odstavek 47(a)) izmeri po višji izmed vrednosti:

(i)

zneska, določenega v skladu z MRS 37;

| (ii) | prvotno pripoznanega zneska (glej odstavek 43), od katerega se po potrebi odšteje nabrana (kumulativna) amortizacija, pripoznana v skladu z MRS 18. |
| --- | --- |

(ii)

prvotno pripoznanega zneska (glej odstavek 43), od katerega se po potrebi odšteje nabrana (kumulativna) amortizacija, pripoznana v skladu z MRS 18.

| AG4 | Pogodbe o finančnem poroštvu so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot je na primer finančna garancija, nekatere vrste akreditivov, pogodba za neizpolnjene kreditne obveznosti ali zavarovalna pogodba. Njihova računovodska obravnava ni odvisna od njihove pravne oblike. Sledijo primeri ustrezne obravnave (glej odstavke 2(e) in 3):






  (a) | Čeprav je pogodba o finančnem poroštvu skladna z opredelitvijo zavarovalne pogodbe v MSRP 4, izdajatelj uporabi ta standard, če je preneseno tveganje znatno. Ne glede na to, se izdajatelj, če je predhodno izrecno izjavil, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, lahko odloči, da bo za tako pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 4. Če se uporablja ta standard, odstavek 43 zahteva, da izdajatelj na začetku pripozna pogodbo o finančnem poroštvu po pošteni vrednosti. Če je pogodba o finančnem poroštvu izdana nepovezani stranki v samostojnem premišljenem poslu, je njena poštena vrednost na začetku najverjetneje enaka prejeti premiji, razen če ne obstajajo dokazi o nasprotnem. Pozneje, razen če je v pogodbi o finančnem poroštvu od začetka določeno, da je po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ali če se uporabljajo odstavki 29-37 in AG47-AG52 (kadar prenos finančnih sredstev ne izpolnjuje pogojev za odpravo pripoznanja ali ko se uporablja način nadaljnje udeležbe), jo izdajatelj izmeri po višjem izmed zneskov:






  (i) | zneska, določenega v skladu z MRS 37;
  ter |
| --- | --- | --- | --- |

AG4

Pogodbe o finančnem poroštvu so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot je na primer finančna garancija, nekatere vrste akreditivov, pogodba za neizpolnjene kreditne obveznosti ali zavarovalna pogodba. Njihova računovodska obravnava ni odvisna od njihove pravne oblike. Sledijo primeri ustrezne obravnave (glej odstavke 2(e) in 3):

(a)

Čeprav je pogodba o finančnem poroštvu skladna z opredelitvijo zavarovalne pogodbe v MSRP 4, izdajatelj uporabi ta standard, če je preneseno tveganje znatno. Ne glede na to, se izdajatelj, če je predhodno izrecno izjavil, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe, in je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, lahko odloči, da bo za tako pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal ta standard ali MSRP 4. Če se uporablja ta standard, odstavek 43 zahteva, da izdajatelj na začetku pripozna pogodbo o finančnem poroštvu po pošteni vrednosti. Če je pogodba o finančnem poroštvu izdana nepovezani stranki v samostojnem premišljenem poslu, je njena poštena vrednost na začetku najverjetneje enaka prejeti premiji, razen če ne obstajajo dokazi o nasprotnem. Pozneje, razen če je v pogodbi o finančnem poroštvu od začetka določeno, da je po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, ali če se uporabljajo odstavki 29-37 in AG47-AG52 (kadar prenos finančnih sredstev ne izpolnjuje pogojev za odpravo pripoznanja ali ko se uporablja način nadaljnje udeležbe), jo izdajatelj izmeri po višjem izmed zneskov:

(i)

zneska, določenega v skladu z MRS 37;

ter

| (ii) | prvotno pripoznanega zneska, od katerega se po potrebi odšteje nabrana (kumulativna) amortizacija, pripoznana v skladu z MRS 18 (glej odstavek 47(c)). |
| --- | --- |

(ii)

prvotno pripoznanega zneska, od katerega se po potrebi odšteje nabrana (kumulativna) amortizacija, pripoznana v skladu z MRS 18 (glej odstavek 47(c)).

| (b) | Nekatera s kreditom povezana poroštva kot predpogoj za plačilo ne zahtevajo, da je imetnik izpostavljen izgubi ali je utrpel izgubo zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila za zavarovano sredstvo. Primer takega poroštva zahteva plačila v odgovor na spremembe določene kreditne bonitete ali kreditnega indeksa. Taka poroštva niso pogodbe o finančnem poroštvu, kakor so opredeljene v tem standardu, in niso zavarovalne pogodbe, kakor so opredeljene v MSRP 4. Taka poroštva so izvedeni finančni instrumenti, izdajatelj pa zanje uporablja ta standard. |
| --- | --- |

(b)

Nekatera s kreditom povezana poroštva kot predpogoj za plačilo ne zahtevajo, da je imetnik izpostavljen izgubi ali je utrpel izgubo zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila za zavarovano sredstvo. Primer takega poroštva zahteva plačila v odgovor na spremembe določene kreditne bonitete ali kreditnega indeksa. Taka poroštva niso pogodbe o finančnem poroštvu, kakor so opredeljene v tem standardu, in niso zavarovalne pogodbe, kakor so opredeljene v MSRP 4. Taka poroštva so izvedeni finančni instrumenti, izdajatelj pa zanje uporablja ta standard.

| (c) | Če je bila pogodba o finančnem poroštvu izdana v zvezi s prodajo blaga, potem izdajatelj pri določanju, v katerih primerih bo pripoznal prihodek iz poroštva in iz prodaje blaga, uporabi MRS 18. |
| --- | --- |

(c)

Če je bila pogodba o finančnem poroštvu izdana v zvezi s prodajo blaga, potem izdajatelj pri določanju, v katerih primerih bo pripoznal prihodek iz poroštva in iz prodaje blaga, uporabi MRS 18.

| AG4A | Trditve, da izdajatelj obravnava pogodbe kot zavarovalne pogodbe, se ponavadi nahajajo povsod po sporočilih izdajatelja strankam in zakonodajalcem, v pogodbah, poslovni dokumentaciji in finančnih izkazih. Poleg tega se za zavarovalne pogodbe pogosto uporabljajo računovodske zahteve, ki se razlikujejo od zahtev za druge vrste transakcij, kakor so pogodbe, ki jih izdajajo banke ali komercialne družbe. V takih primerih finančni izkazi izdajatelja ponavadi vključujejo izjavo, da je izdajatelj uporabil navedene računovodske zahteve. |
| --- | --- |

AG4A

Trditve, da izdajatelj obravnava pogodbe kot zavarovalne pogodbe, se ponavadi nahajajo povsod po sporočilih izdajatelja strankam in zakonodajalcem, v pogodbah, poslovni dokumentaciji in finančnih izkazih. Poleg tega se za zavarovalne pogodbe pogosto uporabljajo računovodske zahteve, ki se razlikujejo od zahtev za druge vrste transakcij, kakor so pogodbe, ki jih izdajajo banke ali komercialne družbe. V takih primerih finančni izkazi izdajatelja ponavadi vključujejo izjavo, da je izdajatelj uporabil navedene računovodske zahteve.

| 103B | Pogodbe o finančnem poroštvu (Spremembe MRS 39 in MSRP 4), izdane avgusta 2005, so spremenile odstavke 2(e) in (h), 4, 47 in AG4, dodale odstavek AG4A, dodale nove opredelitve pogodb o finančnih poroštvih v odstavku 9 in črtale odstavek 3. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetje uporablja te spremembe pred datumom, to dejstvo razkrije in hkrati uporablja s tem povezane spremembe MRS 32 in MSRP 4. |
| --- | --- |

103B

Pogodbe o finančnem poroštvu (Spremembe MRS 39 in MSRP 4), izdane avgusta 2005, so spremenile odstavke 2(e) in (h), 4, 47 in AG4, dodale odstavek AG4A, dodale nove opredelitve pogodb o finančnih poroštvih v odstavku 9 in črtale odstavek 3. Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetje uporablja te spremembe pred datumom, to dejstvo razkrije in hkrati uporablja s tem povezane spremembe MRS 32 in MSRP 4.

SPREMEMBE MSRP 4

Odstavki 4(d), B18(g) in B19(f) se spremenijo, doda se odstavek 41A in opredelitev pogodbe o finančnem poroštvu v Dodatek A za opredelitvijo poštene vrednosti in pred opredelitvijo finančnega tveganja, kakor sledi.

| 4 | Podjetje tega MSRP ne uporablja za:
  ...






  (d) | pogodbe o finančnem poroštvu, razen če je izdajatelj predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe in da je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, in v tem primeru se lahko izdajatelj odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal MRS 39 ali pa MRS 32 ali pa ta standard. Izdajatelj se lahko odloča za vsako pogodbo posebej, odločitev za vsako pogodbo pa je nepreklicna. |
| --- | --- | --- |

4

Podjetje tega MSRP ne uporablja za:

...

(d)

pogodbe o finančnem poroštvu, razen če je izdajatelj predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe in da je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, in v tem primeru se lahko izdajatelj odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal MRS 39 ali pa MRS 32 ali pa ta standard. Izdajatelj se lahko odloča za vsako pogodbo posebej, odločitev za vsako pogodbo pa je nepreklicna.

| 41A | Pogodbe o finančnem poroštvu (spremembe MRS 39 in MSRP 4), izdane avgusta 2005, so spremenile odstavke 4(d), B18(g) in B19(f). Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetje uporablja navedene spremembe pred datumom, to dejstvo razkrije in hkrati uporablja s tem povezane spremembe MRS 39 in MRS 32. |
| --- | --- |

41A

Pogodbe o finančnem poroštvu (spremembe MRS 39 in MSRP 4), izdane avgusta 2005, so spremenile odstavke 4(d), B18(g) in B19(f). Podjetje začne uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2006 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred datumom. Če podjetje uporablja navedene spremembe pred datumom, to dejstvo razkrije in hkrati uporablja s tem povezane spremembe MRS 39 in MRS 32.

DODATEK A

Opredeljeni izrazi

| Pogodba o finančnem poroštvu | Pogodba, ki od izdajatelja zahteva, da opravi določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala zaradi tega, ker določeni dolžnik ni pravočasno izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta. |
| --- | --- |

Pogodba o finančnem poroštvu

Pogodba, ki od izdajatelja zahteva, da opravi določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala zaradi tega, ker določeni dolžnik ni pravočasno izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta.

DODATEK B

| B18 | V nadaljevanju so navedeni primeri pogodb, ki štejejo kot zavarovalne pogodbe, če je preneseno tveganje pomembno:
  ...






  (g) | kreditno zavarovanje, ki zagotavlja izvedbo določenih plačil, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala zaradi tega, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta. Takšne pogodbe so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot je na primer finančna garancija, nekatere vrste akreditivov, pogodba za kreditne izvedene neizpolnjene produkte ali zavarovalna pogodba. Vendar pa te pogodbe kljub temu, da ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, ustrezajo tudi opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu v MRS 39 in so zajete v MRS 32 in MRS 39, ne v tem MSRP (glej odstavek 4(d)). Če pa je izdajatelj pogodbe o finančnem poroštvu predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe in da je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, se lahko odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal MRS 39 ali pa MRS 32 ali pa ta standard. |
| --- | --- | --- |

B18

V nadaljevanju so navedeni primeri pogodb, ki štejejo kot zavarovalne pogodbe, če je preneseno tveganje pomembno:

...

(g)

kreditno zavarovanje, ki zagotavlja izvedbo določenih plačil, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala zaradi tega, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta. Takšne pogodbe so lahko sklenjene v različnih pravnih oblikah, kot je na primer finančna garancija, nekatere vrste akreditivov, pogodba za kreditne izvedene neizpolnjene produkte ali zavarovalna pogodba. Vendar pa te pogodbe kljub temu, da ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe, ustrezajo tudi opredelitvi pogodbe o finančnem poroštvu v MRS 39 in so zajete v MRS 32 in MRS 39, ne v tem MSRP (glej odstavek 4(d)). Če pa je izdajatelj pogodbe o finančnem poroštvu predhodno izrecno navedel, da take pogodbe obravnava kot zavarovalne pogodbe in da je uporabil obračunavanje, ki se uporablja za zavarovalne pogodbe, se lahko odloči, da bo za take pogodbe o finančnem poroštvu uporabljal MRS 39 ali pa MRS 32 ali pa ta standard.

| B19 | Sledijo primeri pogodb, ki niso zavarovalne pogodbe:
  ...






  (f) | s kreditom povezano poroštvo (ali akreditiv, pogodba za kreditne izvedene neizpolnjene produkte ali kreditna zavarovalna pogodba), ki zahteva plačilo tudi v primeru, ko imetnik police ni utrpel škode zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila (glej MRS 39). |
| --- | --- | --- |

B19

Sledijo primeri pogodb, ki niso zavarovalne pogodbe:

...

(f)

s kreditom povezano poroštvo (ali akreditiv, pogodba za kreditne izvedene neizpolnjene produkte ali kreditna zavarovalna pogodba), ki zahteva plačilo tudi v primeru, ko imetnik police ni utrpel škode zaradi dolžnikovega nepravočasnega plačila (glej MRS 39).

SPREMEMBE DRUGIH STANDARDOV

Podjetja uporabljajo naslednje ustrezne spremembe MRS 32 (in MSRP 7, če že uporabljajo MSRP 7), ko uporabljajo z njimi povezane spremembe MRS 39 in MSRP 4.

MRS 32 Finančni instrumenti: razkritje in predstavitev

Odstavka 4(d) in 12 se spremenita:

| 4 | Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih instrumentih, razen pri:

  ...







  (d) | zavarovalnih pogodbah, kakor so opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. Vendar pa se ta standard uporablja tudi za izpeljane instrumente, vključene v zavarovalnih pogodbah, če MRS 39 podjetju nalaga, da jih prikaže posamezno. Poleg tega izdajatelj uporabi ta standard za pogodbe o finančnem poroštvu, če uporablja MRS 39 pri pripoznavanju in merjenju pogodb, vendar uporabi MSRP 4, če se v skladu z odstavkom 4(d) MSRP 4 odloči, da bo uporabil MSRP 4 pri pripoznavanju in merjenju pogodb. |
| --- | --- | --- |

4

Ta standard uporabljajo vsa podjetja pri vseh finančnih instrumentih, razen pri:

...

(d)

zavarovalnih pogodbah, kakor so opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. Vendar pa se ta standard uporablja tudi za izpeljane instrumente, vključene v zavarovalnih pogodbah, če MRS 39 podjetju nalaga, da jih prikaže posamezno. Poleg tega izdajatelj uporabi ta standard za pogodbe o finančnem poroštvu, če uporablja MRS 39 pri pripoznavanju in merjenju pogodb, vendar uporabi MSRP 4, če se v skladu z odstavkom 4(d) MSRP 4 odloči, da bo uporabil MSRP 4 pri pripoznavanju in merjenju pogodb.

| 12 | Naslednji izrazi so opredeljeni v odstavku 9 MRS 39 in imajo v tem standardu pomen, ki je naveden v MRS 39.
  ...






  — | finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid |
| --- | --- | --- |

12

Naslednji izrazi so opredeljeni v odstavku 9 MRS 39 in imajo v tem standardu pomen, ki je naveden v MRS 39.

...

—

finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

| — | pogodba o finančnem poroštvu |
| --- | --- |

—

pogodba o finančnem poroštvu

| — | trdna obveza |
| --- | --- |

—

trdna obveza

...

MSRP 7 Finančni instrumenti: Razkritja

Odstavek 3(d) MSRP 7 ter seznam opredeljenih izrazov v Dodatku A MSRP 7 se spremenita na enak način kakor MRS 32, kot sledi.

| 3 | Ta MSRP so dolžna uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:
  ...






  (d) | zavarovalne pogodbe, kakor so opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. Vendar pa se ta MSRP uporablja tudi za izpeljane instrumente, vključene v zavarovalnih pogodbah, če MRS 39 podjetju nalaga, da jih prikaže posamezno. Poleg tega izdajatelj uporabi ta MSRP za pogodbe o finančnem poroštvu, če uporablja MRS 39 pri pripoznavanju in merjenju pogodb, vendar uporabi MSRP 4, če se v skladu z odstavkom 4(d) MSRP 4 odloči, da bo uporabil MSRP 4 pri pripoznavanju in merjenju pogodb. |
| --- | --- | --- |

3

Ta MSRP so dolžna uporabljati vsa podjetja za vse vrste finančnih instrumentov, razen za:

...

(d)

zavarovalne pogodbe, kakor so opredeljene v MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. Vendar pa se ta MSRP uporablja tudi za izpeljane instrumente, vključene v zavarovalnih pogodbah, če MRS 39 podjetju nalaga, da jih prikaže posamezno. Poleg tega izdajatelj uporabi ta MSRP za pogodbe o finančnem poroštvu, če uporablja MRS 39 pri pripoznavanju in merjenju pogodb, vendar uporabi MSRP 4, če se v skladu z odstavkom 4(d) MSRP 4 odloči, da bo uporabil MSRP 4 pri pripoznavanju in merjenju pogodb.

DODATEK A

Opredeljeni izrazi

...

Naslednji izrazi so opredeljeni v odstavku 11 MRS 32 in imajo v tem MSRP pomen, ki je naveden v MRS 32 in MRS 39.

...

| — | finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid |
| --- | --- |

—

finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

| — | pogodba o finančnem poroštvu |
| --- | --- |

—

pogodba o finančnem poroštvu

| — | finančno sredstvo ali finančna obveznost v posesti za trgovanje |
| --- | --- |

—

finančno sredstvo ali finančna obveznost v posesti za trgovanje

...

Sklici, ki se posodobijo, ko podjetje sprejme MSRP 7

Ko podjetje začne uporabljati MSRP 7, se sklici na MRS 32 v naslednjih odstavkih, ki so bili dodani sli spremenjeni s tem dokumentom, nadomestijo s sklici na MSRP 7:





  —

| — | MRS 39, odstavek 103B |
| --- | --- |

MRS 39, odstavek 103B

| — | MSRP 4, odstavka 4(d) in 41A, in odstavek B18(g) Dodatka B (dva sklica) |
| --- | --- |

—

MSRP 4, odstavka 4(d) in 41A, in odstavek B18(g) Dodatka B (dva sklica)

POJASNILO OPMSRP št. 6

Obveznosti iz udeležbe na specifičnem trgu — odpadna električna in elektronska oprema

SKLICEVANJE

| — | MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake |
| --- | --- |

—

MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake

| — | MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva |
| --- | --- |

—

MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva

OZADJE

| 1 | Odstavek 17 MRS 37 določa, da je obvezujoč dogodek pretekli dogodek, ki privede do sedanje obveznosti, da podjetje nima nobene druge stvarne možnosti razen poravnave. |
| --- | --- |

1

Odstavek 17 MRS 37 določa, da je obvezujoč dogodek pretekli dogodek, ki privede do sedanje obveznosti, da podjetje nima nobene druge stvarne možnosti razen poravnave.

| 2 | Odstavek 19 MRS 37 določa, da se rezervacije pripoznajo le za tiste obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in obstajajo neodvisno od prihodnjega delovanja podjetja. |
| --- | --- |

2

Odstavek 19 MRS 37 določa, da se rezervacije pripoznajo le za tiste obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in obstajajo neodvisno od prihodnjega delovanja podjetja.

| 3 | Direktiva EU o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), ki ureja zbiranje, predelavo, obnavljanje in okolju prijazno odstranjevanje odpadne opreme, je sprožila vprašanje, kdaj naj se prizna obveznost razgrajevanja OEEO. Direktiva razlikuje med „novimi“ odpadki iz z odpadki „iz preteklosti“ ter med odpadki iz zasebnih gospodinjstev in odpadki od uporabnikov, ki niso zasebna gospodinjstva. Novi odpadki se nanašajo na izdelke, prodane po 13. avgustu 2005. V Direktivi se šteje, da je vsa gospodinjska oprema, prodana pred navedenim datumom, oprema iz preteklosti. |
| --- | --- |

3

Direktiva EU o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO), ki ureja zbiranje, predelavo, obnavljanje in okolju prijazno odstranjevanje odpadne opreme, je sprožila vprašanje, kdaj naj se prizna obveznost razgrajevanja OEEO. Direktiva razlikuje med „novimi“ odpadki iz z odpadki „iz preteklosti“ ter med odpadki iz zasebnih gospodinjstev in odpadki od uporabnikov, ki niso zasebna gospodinjstva. Novi odpadki se nanašajo na izdelke, prodane po 13. avgustu 2005. V Direktivi se šteje, da je vsa gospodinjska oprema, prodana pred navedenim datumom, oprema iz preteklosti.

| 4 | Direktiva določa, da stroške ravnanja z odpadki za gospodinjsko opremo iz preteklosti krijejo proizvajalci take opreme, ki obstajajo na trgu v obdobju, ki se določi v veljavni zakonodaji posamezne države članice (obdobje merjenja). Direktiva določa tudi, da vse države članice vzpostavijo sisteme, v katere sorazmerno prispevajo vsi proizvajalci, „npr. sorazmerno z njihovim vsakokratnim tržnim deležem po vrsti opreme.“ |
| --- | --- |

4

Direktiva določa, da stroške ravnanja z odpadki za gospodinjsko opremo iz preteklosti krijejo proizvajalci take opreme, ki obstajajo na trgu v obdobju, ki se določi v veljavni zakonodaji posamezne države članice (obdobje merjenja). Direktiva določa tudi, da vse države članice vzpostavijo sisteme, v katere sorazmerno prispevajo vsi proizvajalci, „npr. sorazmerno z njihovim vsakokratnim tržnim deležem po vrsti opreme.“

| 5 | Nekateri pojmi, uporabljeni v Pojasnilu, kot sta „tržni delež“ in „obdobje merjenja“, se lahko opredelijo zelo različno v veljavnih zakonodajah držav članic. Obdobje merjenja je lahko na primer eno leto ali en sam mesec. Podobno se lahko v različnih nacionalnih zakonodajah razlikujejo tudi opredelitve merjenja tržnega deleža in formule za izračunavanje obveznosti. Vendar pa se vsi ti primeri nanašajo zgolj na merjenje obveze, ki ne spada v področje Pojasnila. |
| --- | --- |

5

Nekateri pojmi, uporabljeni v Pojasnilu, kot sta „tržni delež“ in „obdobje merjenja“, se lahko opredelijo zelo različno v veljavnih zakonodajah držav članic. Obdobje merjenja je lahko na primer eno leto ali en sam mesec. Podobno se lahko v različnih nacionalnih zakonodajah razlikujejo tudi opredelitve merjenja tržnega deleža in formule za izračunavanje obveznosti. Vendar pa se vsi ti primeri nanašajo zgolj na merjenje obveze, ki ne spada v področje Pojasnila.

PODROČJE

| 6 | To pojasnilo ponuja navodila v zvezi s pripoznavanjem, in sicer v računovodskih izkazih proizvajalca, obveze za ravnanje z odpadki po Direktivi EU o OEEO v zvezi s prodajo gospodinjske opreme iz preteklosti. |
| --- | --- |

6

To pojasnilo ponuja navodila v zvezi s pripoznavanjem, in sicer v računovodskih izkazih proizvajalca, obveze za ravnanje z odpadki po Direktivi EU o OEEO v zvezi s prodajo gospodinjske opreme iz preteklosti.

| 7 | Pojasnilo ne obravnava niti novih odpadkov niti odpadkov iz preteklosti od uporabnikov, ki niso zasebna gospodinjstva. Obveza v zvezi s takim ravnanjem z odpadki je ustrezno opredeljena v MRS 37. Če pa se v nacionalni zakonodaji novi odpadki iz zasebnih gospodinjstev obravnavajo podobno kot odpadki iz preteklosti iz zasebnih gospodinjstev, se načela Pojasnila uporabljajo s sklicevanjem na hierarhijo v odstavkih 10-12 MRS 8. Hierarhija MRS 8 se nanaša tudi na druge predpise, ki obveznosti nalagajo na podoben način kot model porazdeljevanja stroškov, določen v zadevni direktivi EU. |
| --- | --- |

7

Pojasnilo ne obravnava niti novih odpadkov niti odpadkov iz preteklosti od uporabnikov, ki niso zasebna gospodinjstva. Obveza v zvezi s takim ravnanjem z odpadki je ustrezno opredeljena v MRS 37. Če pa se v nacionalni zakonodaji novi odpadki iz zasebnih gospodinjstev obravnavajo podobno kot odpadki iz preteklosti iz zasebnih gospodinjstev, se načela Pojasnila uporabljajo s sklicevanjem na hierarhijo v odstavkih 10-12 MRS 8. Hierarhija MRS 8 se nanaša tudi na druge predpise, ki obveznosti nalagajo na podoben način kot model porazdeljevanja stroškov, določen v zadevni direktivi EU.

VPRAŠANJE

| 8 | Na ORMSRP je bila naslovljena zahteva, da v zvezi z razgrajevanjem OEEO določi, kaj je obvezujoči dogodek v skladu z odstavkom 14(a) MRS 37 za pripoznavanje rezervacije za stroške ravnanja z odpadki:






  — | proizvodnja ali prodaja gospodinjske opreme iz preteklosti? |
| --- | --- | --- |

8

Na ORMSRP je bila naslovljena zahteva, da v zvezi z razgrajevanjem OEEO določi, kaj je obvezujoči dogodek v skladu z odstavkom 14(a) MRS 37 za pripoznavanje rezervacije za stroške ravnanja z odpadki:

—

proizvodnja ali prodaja gospodinjske opreme iz preteklosti?

| — | udeležba na trgu v obdobju merjenja? |
| --- | --- |

—

udeležba na trgu v obdobju merjenja?

| — | nastanek stroškov pri izvajanju dejavnosti ravnanja z odpadki? |
| --- | --- |

—

nastanek stroškov pri izvajanju dejavnosti ravnanja z odpadki?

MNENJE

| 9 | V skladu z odstavkom 14(a) MRS 37 je obvezujoči dogodek udeležba na trgu v obdobju merjenja. Posledično obveza v zvezi s stroški ravnanja z odpadki za gospodinjsko opremo iz preteklosti ne nastane ob proizvodnji ali prodaji izdelkov. Ker je obveza v zvezi s gospodinjsko opremo iz preteklosti vezana na udeležbo na trgu v obdobju merjenja, ne pa na proizvodnjo ali prodajo predmetov, ki se jih odstranjuje, obveze ni, razen če obstaja in dokler obstaja tržni delež v obdobju merjenja. Časovni okvir obvezujočega dogodka je lahko tudi neodvisen od zadevnega obdobja, v katerem se izvajajo dejavnosti ravnanja z odpadki in nastanejo povezani stroški. |
| --- | --- |

9

V skladu z odstavkom 14(a) MRS 37 je obvezujoči dogodek udeležba na trgu v obdobju merjenja. Posledično obveza v zvezi s stroški ravnanja z odpadki za gospodinjsko opremo iz preteklosti ne nastane ob proizvodnji ali prodaji izdelkov. Ker je obveza v zvezi s gospodinjsko opremo iz preteklosti vezana na udeležbo na trgu v obdobju merjenja, ne pa na proizvodnjo ali prodajo predmetov, ki se jih odstranjuje, obveze ni, razen če obstaja in dokler obstaja tržni delež v obdobju merjenja. Časovni okvir obvezujočega dogodka je lahko tudi neodvisen od zadevnega obdobja, v katerem se izvajajo dejavnosti ravnanja z odpadki in nastanejo povezani stroški.

DATUM UVELJAVITVE

| 10 | Podjetje začne uporabljati to pojasnilo za letna obdobja, ki se začnejo 1. decembra 2005 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred tem datumom. Če podjetje uporabi to pojasnilo za obdobje, ki se začne pred 1. decembrom 2005, mora to dejstvo razkriti. |
| --- | --- |

10

Podjetje začne uporabljati to pojasnilo za letna obdobja, ki se začnejo 1. decembra 2005 ali pozneje. Spodbuja se uporaba že pred tem datumom. Če podjetje uporabi to pojasnilo za obdobje, ki se začne pred 1. decembrom 2005, mora to dejstvo razkriti.

PREHOD

| 11 | Spremembe računovodskih politik se obravnavajo v skladu z MRS 8. |
| --- | --- |

11

Spremembe računovodskih politik se obravnavajo v skladu z MRS 8.

---