# Euroopan unionin L 61/2. m

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 61 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta2. maaliskuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 61

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta2. maaliskuu 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 361/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 362/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 363/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta (tomaatit) | 9 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 364/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, esikuoritusta riisistä 2 päivästä maaliskuuta 2006 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 10 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 361/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 362/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta

3

Komission asetus (EY) N:o 363/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta (tomaatit)

9

Komission asetus (EY) N:o 364/2006, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006, esikuoritusta riisistä 2 päivästä maaliskuuta 2006 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

10

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä lokakuuta 2004, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3676) | 11 |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2005, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1368)

   (
  1
  ) | 17 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä lokakuuta 2004, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3676)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3676)

11

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 2005, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1368)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1368)

1

17

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston päätös 2006/172/YUTP, tehty 27 päivänä helmikuuta 2006, Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/852/YUTP täytäntöönpanosta | 21 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston päätös 2006/172/YUTP, tehty 27 päivänä helmikuuta 2006, Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/852/YUTP täytäntöönpanosta

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 361/2006,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä maaliskuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 1 päivänä maaliskuuta 2006 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 42,4 |
| 212 | 139,7 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 90,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 122,1 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,2 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 121,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,8 |
| 204 | 57,4 |
| 999 | 95,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,9 |
| 204 | 44,8 |
| 212 | 45,1 |
| 220 | 39,4 |
| 400 | 61,8 |
| 624 | 58,4 |
| 999 | 51,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 624 | 67,2 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 134,0 |
| 404 | 105,3 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 89,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 76,0 |
| 400 | 77,1 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 72,5 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 66,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

86,5

204

42,4

212

139,7

624

92,6

999

90,3

0707 00 05

052

122,1

068

138,2

204

68,2

628

155,5

999

121,0

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

132,8

204

57,4

999

95,1

0805 10 20

052

56,9

204

44,8

212

45,1

220

39,4

400

61,8

624

58,4

999

51,1

0805 50 10

052

49,2

624

67,2

999

58,2

0808 10 80

388

115,2

400

134,0

404

105,3

528

89,4

720

89,3

999

106,6

0808 20 50

220

60,6

388

76,0

400

77,1

512

65,7

528

72,5

720

45,0

999

66,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 362/2006,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006,

Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) vahvistetaan menettelyt ja edellytykset interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myymiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) vahvistetaan menettelyt ja edellytykset interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myymiseksi.

| (2) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (3) vahvistetaan interventiosta peräisin olevien tuotteiden käytön ja määräpaikan tarkastamista koskevat yhteiset yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (3) vahvistetaan interventiosta peräisin olevien tuotteiden käytön ja määräpaikan tarkastamista koskevat yhteiset yksityiskohtaiset säännöt.

| (3) | Nykyisessä markkinatilanteessa olisi avattava pysyvä tarjouskilpailu Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan 29 361 tonnin ohramäärän viemiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Nykyisessä markkinatilanteessa olisi avattava pysyvä tarjouskilpailu Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan 29 361 tonnin ohramäärän viemiseksi.

| (4) | Toiminnan ja sen valvonnan säännönmukaisuuden varmistamiseksi on vahvistettava erityiset yksityiskohtaiset säännöt. Tämän vuoksi on aiheellista säätää vakuusjärjestelmästä, jonka avulla varmistetaan, että haluttuja tavoitteita noudatetaan ilman, että toimijoille tulee liian suuria kuluja. Tämän vuoksi olisi poikettava tietyistä säännöistä, erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2131/93 osalta. |
| --- | --- |

(4)

Toiminnan ja sen valvonnan säännönmukaisuuden varmistamiseksi on vahvistettava erityiset yksityiskohtaiset säännöt. Tämän vuoksi on aiheellista säätää vakuusjärjestelmästä, jonka avulla varmistetaan, että haluttuja tavoitteita noudatetaan ilman, että toimijoille tulee liian suuria kuluja. Tämän vuoksi olisi poikettava tietyistä säännöistä, erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2131/93 osalta.

| (5) | Jälleentuonnin välttämiseksi tämän asetuksen mukaisesti avatun tarjouskilpailun mukainen vienti olisi rajoitettava eräisiin kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(5)

Jälleentuonnin välttämiseksi tämän asetuksen mukaisesti avatun tarjouskilpailun mukainen vienti olisi rajoitettava eräisiin kolmansiin maihin.

| (6) | Järjestelmän hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisesti. |
| --- | --- |

(6)

Järjestelmän hallinnoinnin nykyaikaistamiseksi on syytä säätää komission pyytämien tietojen lähettämisestä sähköisesti.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu, Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelin avaa asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 vahvistettujen edellytysten mukaisesti pysyvän tarjouskilpailun hallussaan olevan ohran viemiseksi.

2 artikla

Tarjouskilpailu koskee kolmansiin maihin vietävän 29 361 ohratonnin enimmäismäärää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kanadaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Meksikoa, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (4), Sveitsiä ja Yhdysvaltoja.

3 artikla

1.   Tämän asetuksen mukaisesti toteutettuun vientiin ei sovelleta vientitukia, vientimaksuja eikä kuukausikorotuksia.

2.   Asetuksen (ETY) N:o 2131/93 8 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.

3.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 16 artiklan kolmannessa alakohdassa säädetään, viennistä maksettava hinta on tarjouksessa mainittu hinta ilman kuukausikorotusta.

4 artikla

1.   Vientitodistukset ovat voimassa asetuksen (ETY) N:o 2131/93 9 artiklan mukaista myöntämispäivää seuraavan neljännen kuukauden loppuun.

2.   Tämän asetuksen mukaisesti avatussa tarjouskilpailussa jätettyihin tarjouksiin ei pidä liittää komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (5) 49 artiklan mukaisesti tehtyjä vientitodistushakemuksia.

5 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, ensimmäisen osittaisen tarjouskilpailun tarjousten jättämisen määräaika päättyy 9 päivänä maaliskuuta 2006 kello 9.00 (Brysselin aikaa).

Seuraaviin osittaisiin tarjouskilpailuihin tarkoitettujen tarjousten jättämisen määräaika päättyy kunakin torstaina kello 9.00 (Brysselin aikaa) lukuun ottamatta 13 päivää huhtikuuta 2006 ja 25 päivää toukokuuta 2006, sillä kyseisten viikkojen aikana ei järjestetä tarjouskilpailuja.

Viimeiseen osittaiseen tarjouskilpailuun tarkoitettujen tarjousten esittämisen määräaika päättyy 22 päivänä kesäkuuta 2006 kello 9.00 (Brysselin aikaa).

2.   Tarjoukset on jätettävä Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimelle, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Rural Payment Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Puhelin: (44-191) 226 58 82 |
| Faksi: (44-191) 226 58 24 |

Rural Payment Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Puhelin: (44-191) 226 58 82

Faksi: (44-191) 226 58 24

6 artikla

Interventioelin, varastoija ja tarjouskilpailun voittaja voivat joko ennen erän siirtoa varastosta tai siirron aikana ottaa tarjouskilpailun voittajan pyynnöstä yhteisellä sopimuksella vähintään yhden vertailunäytteen 500:aa tonnia kohden sekä määrittää ne. Interventioelin voi valtuuttaa edustajan sillä edellytyksellä, että tämä ei ole varastoija.

Vertailunäytteiden otto ja määritys on tehtävä seitsemän työpäivän kuluessa tarjouskilpailun voittajan esittämästä pyynnöstä tai kolmen työpäivän kuluessa, jos näytteet otetaan siirrettäessä viljat varastosta.

Kiistatapauksessa määritysten tulokset on toimitettava komissiolle sähköisesti.

7 artikla

1.   Tarjouskilpailun voittajan on hyväksyttävä erä sellaisenaan, jos näytteiden määritysten lopputulokset osoittavat, että laatu on

| a) | tarjouskilpailuilmoituksessa ilmoitettuja arvoja parempi; |
| --- | --- |

a)

tarjouskilpailuilmoituksessa ilmoitettuja arvoja parempi;

| b) | interventioon vaadittavia vähimmäisominaisuuksia parempi, mutta tarjouskilpailuilmoituksessa kuvattuja laatuarvoja huonompi, kunhan poikkeama on enintään






  — | 1 kilogrammaa hehtolitralta ominaispainon osalta, joka ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 64 kilogrammaa hehtolitralta, |
| --- | --- | --- |

b)

interventioon vaadittavia vähimmäisominaisuuksia parempi, mutta tarjouskilpailuilmoituksessa kuvattuja laatuarvoja huonompi, kunhan poikkeama on enintään

—

1 kilogrammaa hehtolitralta ominaispainon osalta, joka ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 64 kilogrammaa hehtolitralta,

| — | yksi prosenttiyksikkö kosteuspitoisuuden osalta, |
| --- | --- |

—

yksi prosenttiyksikkö kosteuspitoisuuden osalta,

| — | puoli prosenttiyksikköä komission asetuksen (EY) N:o 824/2000 (6) liitteen B.2 ja B.4 kohdassa tarkoitettujen epäpuhtauksien osalta, |
| --- | --- |

—

puoli prosenttiyksikköä komission asetuksen (EY) N:o 824/2000 (6) liitteen B.2 ja B.4 kohdassa tarkoitettujen epäpuhtauksien osalta,

| — | puoli prosenttiyksikköä asetuksen (EY) N:o 824/2000 liitteen B.5 kohdassa tarkoitettujen epäpuhtauksien osalta kuitenkin niin, että haitallisten jyvien ja torajyvien sallitut prosenttimäärät pysyvät ennallaan. |
| --- | --- |

—

puoli prosenttiyksikköä asetuksen (EY) N:o 824/2000 liitteen B.5 kohdassa tarkoitettujen epäpuhtauksien osalta kuitenkin niin, että haitallisten jyvien ja torajyvien sallitut prosenttimäärät pysyvät ennallaan.

2.   Jos näytteiden määritysten lopulliset tulokset osoittavat, että laatu on interventioon vaadittavia vähimmäisominaisuuksia parempi, mutta tarjouskilpailuilmoituksessa kuvattuja laatuarvoja huonompi, ja poikkeama ylittää 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rajat, tarjouskilpailun voittaja voi joko

| a) | hyväksyä erän sellaisenaan; tai |
| --- | --- |

a)

hyväksyä erän sellaisenaan; tai

| b) | kieltäytyä ottamasta erää haltuunsa. |
| --- | --- |

b)

kieltäytyä ottamasta erää haltuunsa.

Edellä olevassa b alakohdassa säädetyssä tapauksessa tarjouskilpailun voittaja vapautetaan kaikista kyseistä erää koskevista velvoitteistaan, vakuudet mukaan luettuina, vasta kun hän on viipymättä tehnyt liitteessä I olevaa lomaketta käyttäen ilmoituksen komissiolle ja interventioelimelle.

3.   Jos näytteiden määritysten lopulliset tulokset osoittavat, että laatu on interventioon vaadittavia vähimmäisominaisuuksia huonompi, tarjouskilpailun voittaja ei saa ottaa erää haltuunsa. Hänet vapautetaan kaikista kyseistä erää koskevista velvoitteistaan, vakuudet mukaan luettuina, vasta kun hän on viipymättä tehnyt liitteessä I olevaa lomaketta käyttäen ilmoituksen komissiolle ja interventioelimelle.

8 artikla

Edellä 7 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa ja 3 kohdassa säädetyissä tapauksissa tarjouskilpailun voittaja voi kuitenkin pyytää interventioelintä toimittamaan hänelle säädettyä laatua olevan toisen erän ohraa ilman lisäkustannuksia. Tässä tapauksessa vakuutta ei vapauteta. Erä on korvattava kolmen päivän kuluessa tarjouskilpailun voittajan esittämästä pyynnöstä. Tarjouskilpailun voittajan on ilmoitettava tästä viipymättä komissiolle liitteessä I olevaa lomaketta käyttäen.

Jos tarjouskilpailun voittaja ei kuitenkaan ole peräkkäiset korvauserät vastaanotettuaan saanut säädettyä laatua olevaa korvauserää kuukauden kuluessa ensimmäisestä korvauspyynnöstään, hänet vapautetaan kaikista velvoitteistaan, vakuudet mukaan luettuina, kun hän on viipymättä tehnyt liitteessä I olevaa lomaketta käyttäen ilmoituksen komissiolle ja interventioelimelle.

9 artikla

1.   Jos ohra siirretään varastosta ennen kuin 6 artiklassa säädettyjen määritysten tulokset ovat tiedossa, kaikki riskit ovat tarjouskilpailun voittajan vastuulla erän siirtoajankohdasta alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarjouskilpailun voittajan oikeuskeinoja varastoijaa vastaan.

2.   Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR) vastaa 6 artiklassa säädettyjen näytteenottojen ja määritysten (7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja määrityksiä lukuun ottamatta) kustannuksista 500:aa tonnia koskevaan määritykseen asti, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka koskevat siirtoa siilosta toiseen. Tarjouskilpailun voittaja vastaa itse kustannuksista, jotka aiheutuvat siirrosta siilosta toiseen ja hänen mahdollisesti pyytämistään lisämäärityksistä.

10 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 3002/92 12 artiklassa säädetään, tämän asetuksen mukaisesti myytävää ohraa koskevissa asiakirjoissa, erityisesti vientitodistuksessa, asetuksen (ETY) N:o 3002/92 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa poistamismääräyksessä, vienti-ilmoituksessa ja tarvittaessa T5-valvontakappaleessa on oltava jokin liitteessä II esitetyistä maininnoista.

11 artikla

1.   Asetuksen (ETY) N:o 2131/93 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti asetettu vakuus vapautetaan heti, kun vientitodistukset on myönnetty tarjouskilpailun voittajille.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2131/93 17 artiklan 1 kohdassa säädetään, vientivelvoitteesta asetetaan vakuus, joka on tarjouskilpailupäivänä voimassa olevan interventiohinnan ja tarjotun hinnan erotuksen suuruinen ja aina vähintään 25 euroa tonnilta. Tästä vakuudesta asetetaan puolet vientitodistuksen myöntämisen yhteydessä ja loput ennen viljan siirtoa.

12 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen on annettava saadut tarjoukset komissiolle tiedoksi sähköisesti kahden tunnin kuluessa tarjousten jättämisen määräajan päättymisestä. Tiedonanto on tehtävä liitteessä III olevan lomakkeen mukaisesti.

13 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 191, 31.7.1993, s. 76. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 749/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EYVL L 301, 17.10.1992, s. 17. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 770/96 (EYVL L 104, 27.4.1996, s. 13).

3

(4)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244.

4

(5)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1.

5

(6)  EYVL L 100, 20.4.2000, s. 31.

6

---

LIITE I

Ilmoitus Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan ohran vientiä koskevassa pysyvässä tarjouskilpailussa myönnetyistä eristä kieltäytymisestä ja mahdollisesta korvaamisesta

(Asetus (EY) N:o 362/2006)

| — | Tarjouskilpailun voittajaksi valitun tarjouksen tekijän nimi: |
| --- | --- |

—

Tarjouskilpailun voittajaksi valitun tarjouksen tekijän nimi:

| — | Tarjouskilpailun päivämäärä: |
| --- | --- |

—

Tarjouskilpailun päivämäärä:

| — | Päivä, jona tarjouskilpailun voittaja kieltäytyy erästä: |
| --- | --- |

—

Päivä, jona tarjouskilpailun voittaja kieltäytyy erästä:

| Erän numero | Määrä tonneina | Siilon osoite | Haltuunottamisesta kieltäytymisen perusteet |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | — | Ominaispaino (kg/hl) |

Erän numero

Määrä tonneina

Siilon osoite

Haltuunottamisesta kieltäytymisen perusteet

—

Ominaispaino (kg/hl)

| — | % itäneitä jyviä |
| --- | --- |

—

% itäneitä jyviä

| — | % erilaisia epäpuhtauksia (Schwarzbesatz) |
| --- | --- |

—

% erilaisia epäpuhtauksia (Schwarzbesatz)

| — | % muuta kuin moitteettoman laatuista perusviljaa olevia aineksia |
| --- | --- |

—

% muuta kuin moitteettoman laatuista perusviljaa olevia aineksia

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

---

LIITE II

Asetuksen 10 artiklassa tarkoitetut maininnat

| — | : | espanjaksi | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšekiksi | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006 |
| — | : | tanskaksi | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006 |
| — | : | saksaksi | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006 |
| — | : | viroksi | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006 |
| — | : | kreikaksi | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006 |
| — | : | englanniksi | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006 |
| — | : | ranskaksi | : | Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006 |
| — | : | italiaksi | : | Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006 |
| — | : | latviaksi | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006 |
| — | : | liettuaksi | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006 |
| — | : | unkariksi | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet |
| — | : | hollanniksi | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006 |
| — | : | puolaksi | : | Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006 |
| — | : | portugaliksi | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006 |
| — | : | slovakiksi | : | Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006 |
| — | : | sloveeniksi | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006 |
| — | : | suomeksi | : | Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006 |
| — | : | ruotsiksi | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006. |

—

:

espanjaksi

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006

—

:

tšekiksi

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006

—

:

tanskaksi

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006

—

:

saksaksi

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006

—

:

viroksi

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006

—

:

kreikaksi

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006

—

:

englanniksi

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006

—

:

ranskaksi

:

Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006

—

:

italiaksi

:

Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006

—

:

latviaksi

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006

—

:

liettuaksi

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006

—

:

unkariksi

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet

—

:

hollanniksi

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006

—

:

puolaksi

:

Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006

—

:

portugaliksi

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006

—

:

slovakiksi

:

Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006

—

:

sloveeniksi

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006

—

:

suomeksi

:

Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006

—

:

ruotsiksi

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006.

---

LIITE III

Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevan ohran vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu

Lomake (1)

(Asetus (EY) N:o 362/2006)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarjouksen tekijän numero | Erän numero | Määrä tonneina | Tarjottu hinta
  (euroa/tonni) (2) | Korotukset (+)
  Vähennykset (–)
  (euroa/tonni)
  (pro memoria) | Liiketoimintakulut (3)

  (euroa/tonni) | Määräpaikka |
| 1 | | | | | | |
| 2 | | | | | | |
| 3 | | | | | | |
| jne. | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

Tarjouksen tekijän numero

Erän numero

Määrä tonneina

Tarjottu hinta

(euroa/tonni) (2)

Korotukset (+)

Vähennykset (–)

(euroa/tonni)

(pro memoria)

Liiketoimintakulut (3)

(euroa/tonni)

Määräpaikka

1

2

3

jne.

---

(1)  Lähetetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon (D/2).

(2)  Tähän hintaan sisältyvät tarjouksen kohteena olevaa erää koskevat korotukset tai vähennykset.

(3)  Liiketoimintakulut ovat palveluista ja vakuutuksista muodostuvia kuluja, jotka aiheutuvat interventiovarastosta poistamisen ja vientisataman FOB-vaiheen (vapaasti aluksessa) välillä, pois luettuna kuljetuskustannukset. Ilmoitettavat kulut laaditaan sellaisten tosiasiallisten kulujen keskiarvon perusteella, jotka interventioelin on vahvistanut tarjouskilpailujakson avaamista edeltävän puolen vuoden ajalta, ja ne ilmoitetaan euroina tonnia kohti.

---

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 363/2006,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006,

B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta (tomaatit)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1961/2001 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 2044/2005 (3) vahvistetaan ne ohjeelliset määrät, joille B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia saa antaa. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 2044/2005 (3) vahvistetaan ne ohjeelliset määrät, joille B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia saa antaa.

| (2) | Komission käytössä tällä hetkellä olevien tietojen mukaan meneillään olevan vientijakson ohjeellinen määrä on tomaattien osalta vaarassa ylittyä piakkoin. Tämä ylitys olisi vahingollinen hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusjärjestelmän moitteettomalle toiminnalle. |
| --- | --- |

(2)

Komission käytössä tällä hetkellä olevien tietojen mukaan meneillään olevan vientijakson ohjeellinen määrä on tomaattien osalta vaarassa ylittyä piakkoin. Tämä ylitys olisi vahingollinen hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusjärjestelmän moitteettomalle toiminnalle.

| (3) | Tilanteen helpottamiseksi on syytä hylätä 2 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen vietyjä tomaatteja koskevat B-menettelyn mukaiset todistushakemukset meneillään olevan vientijakson loppuun asti, |
| --- | --- |

(3)

Tilanteen helpottamiseksi on syytä hylätä 2 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen vietyjä tomaatteja koskevat B-menettelyn mukaiset todistushakemukset meneillään olevan vientijakson loppuun asti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hylätään tomaattien osalta B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia koskevat hakemukset, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 2044/2005 1 artiklan mukaisesti 2 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen ja ennen 17 päivää maaliskuuta 2006.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä maaliskuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 47/2003 (EYVL L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EYVL L 268, 9.10.2001, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  EUVL L 328, 15.12.2005, s. 54.

3

---

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 364/2006,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2006,

esikuoritusta riisistä 2 päivästä maaliskuuta 2006 kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1785/2003 poikkeamisesta riisin tuontijärjestelmän osalta ja Basmati-riisin tuontiin sovellettavien erityisten siirtymäkauden sääntöjen vahvistamisesta 30 päivänä elokuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1549/2004 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio toteaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitodistuksia on Basmati-riisin tuontitodistuksia lukuun ottamatta myönnetty 289 488 tonnille 1 päivän syyskuuta 2005 ja 28 päivän helmikuuta 2006 välisellä jaksolla. CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitullia olisi sen vuoksi Basmati-riisiä lukuun ottamatta muutettava. |
| --- | --- |

(1)

Komissio toteaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitodistuksia on Basmati-riisin tuontitodistuksia lukuun ottamatta myönnetty 289 488 tonnille 1 päivän syyskuuta 2005 ja 28 päivän helmikuuta 2006 välisellä jaksolla. CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontitullia olisi sen vuoksi Basmati-riisiä lukuun ottamatta muutettava.

| (2) | Koska kannettava tulli on vahvistettava 10 päivän kuluessa edellä mainitun ajanjakson päättymisestä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä, |
| --- | --- |

(2)

Koska kannettava tulli on vahvistettava 10 päivän kuluessa edellä mainitun ajanjakson päättymisestä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

CN-koodiin 1006 20 kuuluvasta esikuoritusta riisistä kannettava tuontitulli on 65 euroa tonnilta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 280, 31.8.2004, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2152/2005 (EUVL L 342, 24.12.2005, s. 30).

1

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/11

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä lokakuuta 2004,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.3099 – Areva/Urenco)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3676)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/170/EY)

Komissio teki 6 päivänä lokakuuta 2004 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I   SULAUTUMA-ASETUKSEN 22 ARTIKLAN NOJALLA ESITETTY YHTEINEN PYYNTÖ SIIRTÄMISESTÄ KOMISSION KÄSITELTÄVÄKSI

| (1) | Ranskan, Ruotsin ja Saksan viranomaiset esittivät komissiolle 8. ja 26. huhtikuuta 2004 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (2) (’sulautuma-asetus’) 22 artiklan nojalla yhteisen pyynnön ehdotetun keskittymän siirtämisestä komission käsiteltäväksi. Ehdotetussa keskittymässä ranskalainen yritys Société de participations du Commissariat à l’Energie Atomique SA (’Areva’) hankkisi yhteisen määräysvallan brittiläisessä Enrichment Technology Company Limited -yrityksessä (’ETC’), joka kuului aikaisemmin brittiläisen Urenco Limited -yrityksen (’Urenco’) yksinomaiseen määräysvaltaan. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan, Ruotsin ja Saksan viranomaiset esittivät komissiolle 8. ja 26. huhtikuuta 2004 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (2) (’sulautuma-asetus’) 22 artiklan nojalla yhteisen pyynnön ehdotetun keskittymän siirtämisestä komission käsiteltäväksi. Ehdotetussa keskittymässä ranskalainen yritys Société de participations du Commissariat à l’Energie Atomique SA (’Areva’) hankkisi yhteisen määräysvallan brittiläisessä Enrichment Technology Company Limited -yrityksessä (’ETC’), joka kuului aikaisemmin brittiläisen Urenco Limited -yrityksen (’Urenco’) yksinomaiseen määräysvaltaan.

II   OSAPUOLET

| (2) | Areva on Ranskan valtion määräysvallassa olevan Commissariat à l’Energie Atomiquen (’CEA’) määräysvallassa. Arevan päätoimialat ovat seuraavat: a) ydinvoimalatoiminnan eri vaiheet, b) liitäntätekniikka ja c) sähkön siirto ja jakelu. Se harjoittaa toimintaa erityisesti uraanin rikastuspalveluiden markkinoilla tytäryrityksensä Eurodifin kautta ja omistaa Euroopan suurimman rikastamon. Rikastamo on vanhentumassa ja käyttää vanhanaikaista ja kallista kaasudiffuusiotekniikkaa. Eurodifin nimelliskapasiteetti on 10,8 miljoonaa erotustyöyksikköä (SWU) vuotta kohden. Sen toimitusten määrä vuonna 2002 oli noin 9 miljoonaa SWU:ta. |
| --- | --- |

(2)

Areva on Ranskan valtion määräysvallassa olevan Commissariat à l’Energie Atomiquen (’CEA’) määräysvallassa. Arevan päätoimialat ovat seuraavat: a) ydinvoimalatoiminnan eri vaiheet, b) liitäntätekniikka ja c) sähkön siirto ja jakelu. Se harjoittaa toimintaa erityisesti uraanin rikastuspalveluiden markkinoilla tytäryrityksensä Eurodifin kautta ja omistaa Euroopan suurimman rikastamon. Rikastamo on vanhentumassa ja käyttää vanhanaikaista ja kallista kaasudiffuusiotekniikkaa. Eurodifin nimelliskapasiteetti on 10,8 miljoonaa erotustyöyksikköä (SWU) vuotta kohden. Sen toimitusten määrä vuonna 2002 oli noin 9 miljoonaa SWU:ta.

| (3) | Urenco Limitedin perustaminen sai alkunsa Almelon sopimuksesta, jonka Saksa, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta tekivät 1970-luvun alussa kehittääkseen ja tuottaakseen uraanin rikastuksessa käytettävää sentrifugointitekniikkaa. Urenco on Urenco-konsernin holdingyritys. Konsernin tärkeimmät yritykset ovat Uranium Enrichment Company (UEC) ja Enrichment Technology Company (ETC). UEC tarjoaa maailmanlaajuisesti uraanin rikastuspalveluita käyttämällä modernia ja tehokasta sentrifugointitekniikkaa. ETC kehittää, suunnittelee ja valmistaa uraanin rikastuksessa käytettäviä sentrifugeja. Urencon osakkaat ovat British Nuclear Fuels, RWE ja EON. |
| --- | --- |

(3)

Urenco Limitedin perustaminen sai alkunsa Almelon sopimuksesta, jonka Saksa, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta tekivät 1970-luvun alussa kehittääkseen ja tuottaakseen uraanin rikastuksessa käytettävää sentrifugointitekniikkaa. Urenco on Urenco-konsernin holdingyritys. Konsernin tärkeimmät yritykset ovat Uranium Enrichment Company (UEC) ja Enrichment Technology Company (ETC). UEC tarjoaa maailmanlaajuisesti uraanin rikastuspalveluita käyttämällä modernia ja tehokasta sentrifugointitekniikkaa. ETC kehittää, suunnittelee ja valmistaa uraanin rikastuksessa käytettäviä sentrifugeja. Urencon osakkaat ovat British Nuclear Fuels, RWE ja EON.

III   KESKITTYMÄ

| (4) | Ehdotetussa keskittymässä Areca hankkii 50 prosentin osuuden ETC:stä, joka muuttuu Arevan ja Urencon yhteisyritykseksi. ETC:n toiminta rajoittuu perustutkimukseen ja sentrifugointilaitteiden kehittämiseen, suunnitteluun ja valmistukseen. Areva ja Urenco sen sijaan jatkavat toimintaansa uraanin rikastusketjun loppupään markkinoilla. |
| --- | --- |

(4)

Ehdotetussa keskittymässä Areca hankkii 50 prosentin osuuden ETC:stä, joka muuttuu Arevan ja Urencon yhteisyritykseksi. ETC:n toiminta rajoittuu perustutkimukseen ja sentrifugointilaitteiden kehittämiseen, suunnitteluun ja valmistukseen. Areva ja Urenco sen sijaan jatkavat toimintaansa uraanin rikastusketjun loppupään markkinoilla.

| (5) | Urenco on siirtänyt ETC:lle kaikki sentrifugien suunnittelussa ja valmistuksessa tarvittavat resurssit, kuten tuotantotilat, teknologian (teollis- ja tekijänoikeudet), varat ja työntekijät. Yhteisyritykselle on siten luotu edellytykset hoitaa kaikki liiketoimintaansa liittyvät tehtävät. |
| --- | --- |

(5)

Urenco on siirtänyt ETC:lle kaikki sentrifugien suunnittelussa ja valmistuksessa tarvittavat resurssit, kuten tuotantotilat, teknologian (teollis- ja tekijänoikeudet), varat ja työntekijät. Yhteisyritykselle on siten luotu edellytykset hoitaa kaikki liiketoimintaansa liittyvät tehtävät.

| (6) | Yhteisyritys myy tietyn ajan pääosan sentrifugituotannostaan emoyhtiöilleen. Ydinvoimateollisuuden erityisen pitkien toimitusaikojen vuoksi tämä vaihe voitaisiin kuitenkin katsoa käynnistysvaiheeksi, jonka jälkeen ETC:n asiakaskunnan voidaan odottaa laajenevan myös muihin yrityksiin. Komissio katsoo sen vuoksi, että yhteisyritys hoitaa pysyvästi kaiken sulautuma-asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan ja ehdotetussa liiketoimessa on sen vuoksi kyse yrityskeskittymästä. Saksan ja Ranskan viranomaiset tukevat tätä näkemystä. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisyritys myy tietyn ajan pääosan sentrifugituotannostaan emoyhtiöilleen. Ydinvoimateollisuuden erityisen pitkien toimitusaikojen vuoksi tämä vaihe voitaisiin kuitenkin katsoa käynnistysvaiheeksi, jonka jälkeen ETC:n asiakaskunnan voidaan odottaa laajenevan myös muihin yrityksiin. Komissio katsoo sen vuoksi, että yhteisyritys hoitaa pysyvästi kaiken sulautuma-asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan ja ehdotetussa liiketoimessa on sen vuoksi kyse yrityskeskittymästä. Saksan ja Ranskan viranomaiset tukevat tätä näkemystä.

IV   TOIMIVALTA

| (7) | Keskittymä ei ylitä sulautuma-asetuksen 1 artiklassa säädettyjä liikevaihdon raja-arvoja eikä sen vuoksi ole yhteisön laajuinen. Osapuolet ovat ilmoittaneet keskittymästä Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Saksan ja Ruotsin kilpailuviranomaisille. Yhdistynyt kuningaskunta päätti, että keskittymä ei täytä sen tutkintamenettelylle asetettuja edellytyksiä, mutta muut kolme jäsenvaltiota pyysivät sulautuma-asetuksen 22 artiklan nojalla komissiota tutkimaan keskittymän. Kyseiset kolme jäsenvaltiota katsoivat, että keskittymä oli vaarassa luoda määräävän aseman tai vahvistaa sitä muodostamalla rakenteellisen sidoksen Euroopan kahden suurimman uraanin rikastuspalveluiden tarjoajan välille. Koska merkitykselliset maantieteelliset markkinat katsottiin lisäksi vähintään ETA:n laajuisiksi, keskittymä vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoi yhteisen siirtopynnön täyttävän sulautuma-asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset ja hyväksyi sen vuoksi toimivallan asiassa. |
| --- | --- |

(7)

Keskittymä ei ylitä sulautuma-asetuksen 1 artiklassa säädettyjä liikevaihdon raja-arvoja eikä sen vuoksi ole yhteisön laajuinen. Osapuolet ovat ilmoittaneet keskittymästä Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Saksan ja Ruotsin kilpailuviranomaisille. Yhdistynyt kuningaskunta päätti, että keskittymä ei täytä sen tutkintamenettelylle asetettuja edellytyksiä, mutta muut kolme jäsenvaltiota pyysivät sulautuma-asetuksen 22 artiklan nojalla komissiota tutkimaan keskittymän. Kyseiset kolme jäsenvaltiota katsoivat, että keskittymä oli vaarassa luoda määräävän aseman tai vahvistaa sitä muodostamalla rakenteellisen sidoksen Euroopan kahden suurimman uraanin rikastuspalveluiden tarjoajan välille. Koska merkitykselliset maantieteelliset markkinat katsottiin lisäksi vähintään ETA:n laajuisiksi, keskittymä vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoi yhteisen siirtopynnön täyttävän sulautuma-asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset ja hyväksyi sen vuoksi toimivallan asiassa.

V   MERKITYKSELLISET MARKKINAT

Merkitykselliset tuotemarkkinat

| (8) | Ydinpolttoaineen tuotantovaiheet ovat seuraavat: konversio, rikastaminen ja polttoaineen tuotanto. Ydinreaktoreissa tapahtuva energiantuotanto perustuu U-235-ydinten fissioon eli halkeamiseen, jolloin vapautuu energiaa lämpönä. U-235 on yleisin fissiili eli spontaanisti halkeava uraani-isotooppi. Rikastus on ydinenergian tuotannon kallein vaihe. Uraanin rikastuksessa kasvatetaan fissiilien U-235-isotooppien pitoisuutta suhteessa U-238-isotooppeihin. Siviilikäyttöön tarkoitetun ydinenergian tuotannossa uraanin rikastusaste on 3–5 prosenttia, ja uraania kutsutaan matalarikasteiseksi uraaniksi. Rikastamo tarjoaa yleisimmin rikastuspalveluita tai toimittaa rikastetun uraanin laitoksille muuttamalla laitoksen toimittaman uraanin matalarikasteiseksi uraaniksi, joka täyttää kansainväliset vaatimukset. Toisinaan matalarikasteinen uraani kuitenkin myydään laitoksille sen sijaan, että se rikastettaisiin niiden puolesta (matalarikasteisen uraanin tarjonta). |
| --- | --- |

(8)

Ydinpolttoaineen tuotantovaiheet ovat seuraavat: konversio, rikastaminen ja polttoaineen tuotanto. Ydinreaktoreissa tapahtuva energiantuotanto perustuu U-235-ydinten fissioon eli halkeamiseen, jolloin vapautuu energiaa lämpönä. U-235 on yleisin fissiili eli spontaanisti halkeava uraani-isotooppi. Rikastus on ydinenergian tuotannon kallein vaihe. Uraanin rikastuksessa kasvatetaan fissiilien U-235-isotooppien pitoisuutta suhteessa U-238-isotooppeihin. Siviilikäyttöön tarkoitetun ydinenergian tuotannossa uraanin rikastusaste on 3–5 prosenttia, ja uraania kutsutaan matalarikasteiseksi uraaniksi. Rikastamo tarjoaa yleisimmin rikastuspalveluita tai toimittaa rikastetun uraanin laitoksille muuttamalla laitoksen toimittaman uraanin matalarikasteiseksi uraaniksi, joka täyttää kansainväliset vaatimukset. Toisinaan matalarikasteinen uraani kuitenkin myydään laitoksille sen sijaan, että se rikastettaisiin niiden puolesta (matalarikasteisen uraanin tarjonta).

| (9) | Uraanin rikastuspalveluita tarjotaan kahdella tavalla: uraani voidaan rikastaa sentrifugilaitoksissa tai kaasudiffuusiolaitoksissa taikka Venäjän ydinaseiden purkamisesta saatu korkearikasteinen uraani (3) sekoitetaan, jolloin korkearikasteinen uraani laimennetaan matalarikasteiseksi. Komission markkinatutkimus osoitti yksiselitteisesti, että sekoitettu korkearikasteinen uraani ja rikastettu luonnonuraani ovat kysyntäpuolen osalta korvaavia tuotteita. |
| --- | --- |

(9)

Uraanin rikastuspalveluita tarjotaan kahdella tavalla: uraani voidaan rikastaa sentrifugilaitoksissa tai kaasudiffuusiolaitoksissa taikka Venäjän ydinaseiden purkamisesta saatu korkearikasteinen uraani (3) sekoitetaan, jolloin korkearikasteinen uraani laimennetaan matalarikasteiseksi. Komission markkinatutkimus osoitti yksiselitteisesti, että sekoitettu korkearikasteinen uraani ja rikastettu luonnonuraani ovat kysyntäpuolen osalta korvaavia tuotteita.

| (10) | Polttoaineuraani voidaan jakaa kolmeen eri matalarikasteisen uraanin tyyppiin: rikastettu luonnonuraani, rikastettu jälleenkäsitelty uraani ja sekaoksidi. Markkinatutkimuksen mukaan nämä eivät ole keskenään vaihdettavissa olevia tuotteita ja kuuluvat sen vuoksi eri tuotemarkkinoille. |
| --- | --- |

(10)

Polttoaineuraani voidaan jakaa kolmeen eri matalarikasteisen uraanin tyyppiin: rikastettu luonnonuraani, rikastettu jälleenkäsitelty uraani ja sekaoksidi. Markkinatutkimuksen mukaan nämä eivät ole keskenään vaihdettavissa olevia tuotteita ja kuuluvat sen vuoksi eri tuotemarkkinoille.

| (11) | Voidaan päätellä, että tuotemarkkinat koostuvat rikastetusta luonnonuraanista, rikastetusta köyhdytetystä uraanista ja sekoitetusta korkearikasteisesta uraanista (U-235-pitoisuus 3–6 prosenttia). Rikastettu jälleenkäsitelty uraani ja sekaoksidipolttoaine eivät kuulu merkityksellisille tuotemarkkinoille erilaisten ominaisuuksiensa vuoksi. |
| --- | --- |

(11)

Voidaan päätellä, että tuotemarkkinat koostuvat rikastetusta luonnonuraanista, rikastetusta köyhdytetystä uraanista ja sekoitetusta korkearikasteisesta uraanista (U-235-pitoisuus 3–6 prosenttia). Rikastettu jälleenkäsitelty uraani ja sekaoksidipolttoaine eivät kuulu merkityksellisille tuotemarkkinoille erilaisten ominaisuuksiensa vuoksi.

Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (12) | Siitä, että kyse on Euroopan laajuisista markkinoista, on saatu muun muassa seuraavia viitteitä: i) markkinaosuuksien pysyminen vakaana – 13 viime vuoden aikana kahden eurooppalaisen rikastusyrityksen markkinaosuudet olivat koko ajan noin 80 prosenttia Euroopan markkinoista; ii) kotimaisilla tuottajilla on vahva markkina-asema kotimarkkinoillaan matalarikasteisen uraanin kulutusalueilla eri puolilla maailmaa (Venäjä, Yhdysvallat ja Aasia), kun taas EU:ssa aasialaisten ja yhdysvaltalaisten rikastamoiden yhteenlasketut markkinaosuudet ovat olleet selvästi alle 5 prosenttia koko jakson ajan; iii) EU:n ulkopuolelta tulevien toimittajien suunnalta tuleva kilpailupaine on vähäinen erityisesti nk. Korfun julistuksen vaikutuksesta; Korfun julistuksen tavoitteena oli taata eurooppalaisten rikastamoiden toimitusvarmuus ja rajoittaa Venäjältä tuleva tuonti enintään 20 prosenttiin. |
| --- | --- |

(12)

Siitä, että kyse on Euroopan laajuisista markkinoista, on saatu muun muassa seuraavia viitteitä: i) markkinaosuuksien pysyminen vakaana – 13 viime vuoden aikana kahden eurooppalaisen rikastusyrityksen markkinaosuudet olivat koko ajan noin 80 prosenttia Euroopan markkinoista; ii) kotimaisilla tuottajilla on vahva markkina-asema kotimarkkinoillaan matalarikasteisen uraanin kulutusalueilla eri puolilla maailmaa (Venäjä, Yhdysvallat ja Aasia), kun taas EU:ssa aasialaisten ja yhdysvaltalaisten rikastamoiden yhteenlasketut markkinaosuudet ovat olleet selvästi alle 5 prosenttia koko jakson ajan; iii) EU:n ulkopuolelta tulevien toimittajien suunnalta tuleva kilpailupaine on vähäinen erityisesti nk. Korfun julistuksen vaikutuksesta; Korfun julistuksen tavoitteena oli taata eurooppalaisten rikastamoiden toimitusvarmuus ja rajoittaa Venäjältä tuleva tuonti enintään 20 prosenttiin.

| (13) | Komissio havaitsi kuitenkin myös viitteitä siitä, että venäläinen toimittaja Tenex voi aiheuttaa tietynlaista kilpailupainetta osapuolille ja kilpailuedellytykset saattavat muuttua lähitulevaisuudessa, koska USEC saattaa suunnata jälleen osan kapasiteetistaan Eurooppaan. Maantieteellisten markkinoiden laajuus voidaan joka tapauksessa jättää avoimeksi tässä päätöksessä, sillä osapuolten 20. elokuuta 2004 antamat sitoumukset poistavat komission vakavat epäilyt ehdotetun keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille riippumatta siitä, ovatko markkinat EU:n laajuiset vai laajemmat. |
| --- | --- |

(13)

Komissio havaitsi kuitenkin myös viitteitä siitä, että venäläinen toimittaja Tenex voi aiheuttaa tietynlaista kilpailupainetta osapuolille ja kilpailuedellytykset saattavat muuttua lähitulevaisuudessa, koska USEC saattaa suunnata jälleen osan kapasiteetistaan Eurooppaan. Maantieteellisten markkinoiden laajuus voidaan joka tapauksessa jättää avoimeksi tässä päätöksessä, sillä osapuolten 20. elokuuta 2004 antamat sitoumukset poistavat komission vakavat epäilyt ehdotetun keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille riippumatta siitä, ovatko markkinat EU:n laajuiset vai laajemmat.

VI   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

| (14) | Ehdotetusta toimesta aiheutuvat kilpailuongelmat voidaan ryhmitellä seuraavasti:






  a) | Osapuolet saavat yhteisyrityksen myötä mahdollisuuden kontrolloida toistensa päätöksiä rikastuskapasiteetin lisäämisestä. |
| --- | --- | --- |

(14)

Ehdotetusta toimesta aiheutuvat kilpailuongelmat voidaan ryhmitellä seuraavasti:

a)

Osapuolet saavat yhteisyrityksen myötä mahdollisuuden kontrolloida toistensa päätöksiä rikastuskapasiteetin lisäämisestä.

| b) | Kapasiteettitasojen kontrollointi johtaa todennäköisesti hintatason nousuun EU:ssa ja vähäisemmässä määrin koko maailmassa (kapasiteetin avoin yhteensovittaminen). |
| --- | --- |

b)

Kapasiteettitasojen kontrollointi johtaa todennäköisesti hintatason nousuun EU:ssa ja vähäisemmässä määrin koko maailmassa (kapasiteetin avoin yhteensovittaminen).

| c) | Yhteisyritys helpottaa EU:hun suuntautuvien toimitusten salaista yhteensovittamista. |
| --- | --- |

c)

Yhteisyritys helpottaa EU:hun suuntautuvien toimitusten salaista yhteensovittamista.

| (15) | Kapasiteettipäätösten kontrollointi. Ilmoituksen mukaan Areva ja Urenco eivät voisi ostaa sentrifugeja ETC:ltä ilman toiselta emoyhtiöltä nimenomaisesti ennakkoon pyydettyä suostumusta. Osapuolet kykenevät toisin sanoen estämään toistensa kapasiteetinlisäykset. Yhteisyritys antaa sen vuoksi kummallekin osapuolelle mahdollisuuden kontrolloida toistensa kapasiteettia. |
| --- | --- |

(15)

Kapasiteettipäätösten kontrollointi. Ilmoituksen mukaan Areva ja Urenco eivät voisi ostaa sentrifugeja ETC:ltä ilman toiselta emoyhtiöltä nimenomaisesti ennakkoon pyydettyä suostumusta. Osapuolet kykenevät toisin sanoen estämään toistensa kapasiteetinlisäykset. Yhteisyritys antaa sen vuoksi kummallekin osapuolelle mahdollisuuden kontrolloida toistensa kapasiteettia.

| (16) | Kapasiteetin yhteensovittaminen. Sentrifugiteknologian alalla kapasiteettitasojen ja kokonaistuotoksen välillä on erittäin vahva yhteys. Tekniseltä kannalta teknologia edellyttää, että kun sentrifugit on kerran käynnistetty, niitä ei enää pitäisi sammuttaa käyttöaikanaan ([...]). Sentrifugien sammuttaminen ja käynnistäminen sen jälkeen uudelleen lisää huomattavasti niiden vaurioitumisriskiä. Rikastusteollisuus on lisäksi erittäin pääomavaltainen ala, jonka rajakustannukset ovat erittäin pienet. Sentrifugien tuotos on näiden teknologisten ja kaupallisten rajoitusten vuoksi säännöllisesti lähellä kapasiteettiastettaan. |
| --- | --- |

(16)

Kapasiteetin yhteensovittaminen. Sentrifugiteknologian alalla kapasiteettitasojen ja kokonaistuotoksen välillä on erittäin vahva yhteys. Tekniseltä kannalta teknologia edellyttää, että kun sentrifugit on kerran käynnistetty, niitä ei enää pitäisi sammuttaa käyttöaikanaan ([...]). Sentrifugien sammuttaminen ja käynnistäminen sen jälkeen uudelleen lisää huomattavasti niiden vaurioitumisriskiä. Rikastusteollisuus on lisäksi erittäin pääomavaltainen ala, jonka rajakustannukset ovat erittäin pienet. Sentrifugien tuotos on näiden teknologisten ja kaupallisten rajoitusten vuoksi säännöllisesti lähellä kapasiteettiastettaan.

| (17) | Kapasiteetin (tuotoksen) koko on yksi tärkeimmistä hintojen kannalta määräävistä tekijöistä rikastusmarkkinoilla. Keskittymän tuloksena uraanin rikastusmarkkinoiden kaksi tärkeintä kilpailijaa (eurooppalaisten rikastusyritysten Arevan ja Urencon osuus Euroopan markkinoista on ollut noin 80 prosenttia 13 viime vuoden ajan ja maailmanmarkkinoista noin 40 prosenttia) kykenevät sovittamaan koordinointipäätöksensä täysin yhteen. Tämä aiheuttaa todennäköisesti hinnankorotuspainetta EU:ssa ja muualla maailmassa. |
| --- | --- |

(17)

Kapasiteetin (tuotoksen) koko on yksi tärkeimmistä hintojen kannalta määräävistä tekijöistä rikastusmarkkinoilla. Keskittymän tuloksena uraanin rikastusmarkkinoiden kaksi tärkeintä kilpailijaa (eurooppalaisten rikastusyritysten Arevan ja Urencon osuus Euroopan markkinoista on ollut noin 80 prosenttia 13 viime vuoden ajan ja maailmanmarkkinoista noin 40 prosenttia) kykenevät sovittamaan koordinointipäätöksensä täysin yhteen. Tämä aiheuttaa todennäköisesti hinnankorotuspainetta EU:ssa ja muualla maailmassa.

| (18) | EU:hun suuntautuvan tarjonnan salainen yhteensovittaminen. Sen lisäksi, että yhteiset kapasiteettipäätökset vaikuttavat todennäköisesti kielteisesti hintoihin, keskittymä voi myös helpottaa EU:hun suuntautuvien toimitusten salaista yhteensovittamista. Suoraan hintoihin kohdistuva yhteensovittaminen on ilmeisen vaikeaa kyseisillä markkinoilla. Markkinaosuuksien karkean jaon säilyttäminen EU:n markkinoilla on sen sijaan toteutettavissa. Toimitusten yhteensovittaminen johtaa viime kädessä markkinahintatason nousuun (tai estää hintojen laskun, jos Arevan kustannukset alenevat). |
| --- | --- |

(18)

EU:hun suuntautuvan tarjonnan salainen yhteensovittaminen. Sen lisäksi, että yhteiset kapasiteettipäätökset vaikuttavat todennäköisesti kielteisesti hintoihin, keskittymä voi myös helpottaa EU:hun suuntautuvien toimitusten salaista yhteensovittamista. Suoraan hintoihin kohdistuva yhteensovittaminen on ilmeisen vaikeaa kyseisillä markkinoilla. Markkinaosuuksien karkean jaon säilyttäminen EU:n markkinoilla on sen sijaan toteutettavissa. Toimitusten yhteensovittaminen johtaa viime kädessä markkinahintatason nousuun (tai estää hintojen laskun, jos Arevan kustannukset alenevat).

| (19) | Toimitusten yhteensovittaminen on liiketoimen jälkeen aiempaa todennäköisempää seuraavista syistä: i) kapasiteettipäätökset keskitetään ETC:hen, ii) ETC:n rakenteellinen yhteys ja iii) tietojenvaihdon laajeneminen. |
| --- | --- |

(19)

Toimitusten yhteensovittaminen on liiketoimen jälkeen aiempaa todennäköisempää seuraavista syistä: i) kapasiteettipäätökset keskitetään ETC:hen, ii) ETC:n rakenteellinen yhteys ja iii) tietojenvaihdon laajeneminen.

—   Pääsy yhteisymmärrykseen

| (20) | Jos lähtökohtana ovat EU:n markkinat, on huomattava, että yhteisymmärrys on löydyttävä vain kahden markkinatoimijan, Arevan ja Urencon, välille. USEC tuskin muodostaa kilpailu-uhkaa lähitulevaisuudessa, ja Tenexin toimituksia EU:hun rajoitetaan sääntelyestein. |
| --- | --- |

(20)

Jos lähtökohtana ovat EU:n markkinat, on huomattava, että yhteisymmärrys on löydyttävä vain kahden markkinatoimijan, Arevan ja Urencon, välille. USEC tuskin muodostaa kilpailu-uhkaa lähitulevaisuudessa, ja Tenexin toimituksia EU:hun rajoitetaan sääntelyestein.

| (21) | Toimitusten yhteensovittaminen ei sinänsä ole kovin monimutkaista. Asiakasmäärä EU:n markkinoilla on vähäinen. Tarjouksen jättäminen tekemättä tai huonon tarjouksen tekeminen on yksi tapa jättää asiakas (tai myyntitilaisuus) toiselle osapuolelle ja säilyttää siten EU:n markkinaosuuksien karkea jako. Euroopassa (15 jäsenvaltion EU:ssa) on vain 13 ydinvoimaloita hoitavaa yhtiötä. Toimituskerrat (kuten Euroopassa sijaitsevien ydinvoimaloiden tarpeet (osittain) täyttäviä toimituksia koskevat tarjouskilpailut) tai mahdollisuudet sopimusten jatkamiseen ovat myös melko rajalliset eli noin 10–20 kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

(21)

Toimitusten yhteensovittaminen ei sinänsä ole kovin monimutkaista. Asiakasmäärä EU:n markkinoilla on vähäinen. Tarjouksen jättäminen tekemättä tai huonon tarjouksen tekeminen on yksi tapa jättää asiakas (tai myyntitilaisuus) toiselle osapuolelle ja säilyttää siten EU:n markkinaosuuksien karkea jako. Euroopassa (15 jäsenvaltion EU:ssa) on vain 13 ydinvoimaloita hoitavaa yhtiötä. Toimituskerrat (kuten Euroopassa sijaitsevien ydinvoimaloiden tarpeet (osittain) täyttäviä toimituksia koskevat tarjouskilpailut) tai mahdollisuudet sopimusten jatkamiseen ovat myös melko rajalliset eli noin 10–20 kertaa vuodessa.

—   Avoimuus

| (22) | Kyseiset markkinat näyttävät olevan riittävän avoimet Euroopan markkinoille suuntautuvan tarjonnan yhteensovittamisen jatkamiseksi. Kuten edellä todettiin, eurooppalaisia asiakkaita on vähän ja vuotuisten toimituskertojen määrä on pieni. Mikä tärkeintä, yhteensovittamisessa on vain kaksi osapuolta, Areva ja Urenco. |
| --- | --- |

(22)

Kyseiset markkinat näyttävät olevan riittävän avoimet Euroopan markkinoille suuntautuvan tarjonnan yhteensovittamisen jatkamiseksi. Kuten edellä todettiin, eurooppalaisia asiakkaita on vähän ja vuotuisten toimituskertojen määrä on pieni. Mikä tärkeintä, yhteensovittamisessa on vain kaksi osapuolta, Areva ja Urenco.

| (23) | Se, että ETC on Arevan ja Urencon yhteisessä määräysvallassa, lisää avoimuutta osapuolten välillä niiden kapasiteettisuunnitelmiin ja muiden kilpailumuuttujiin nähden. Tämä johtuu paljolti ETC:n tiedonvälityksestä osakkailleen ja erityisesti Arevan ja Urencon nimittämän ETC:n hallituksen ratkaisevasta asemasta. |
| --- | --- |

(23)

Se, että ETC on Arevan ja Urencon yhteisessä määräysvallassa, lisää avoimuutta osapuolten välillä niiden kapasiteettisuunnitelmiin ja muiden kilpailumuuttujiin nähden. Tämä johtuu paljolti ETC:n tiedonvälityksestä osakkailleen ja erityisesti Arevan ja Urencon nimittämän ETC:n hallituksen ratkaisevasta asemasta.

—   Kurinpitojärjestelyt

| (24) | Mahdollisuudet sopimuksesta poikkeamiseen ja EU:hun suuntautuvan myynnin lisäämiseen saattavat olla rajalliset. Jos jompikumpi osapuoli poikkeaa yhteisestä sopimuksesta, seurauksena voi olla väliaikainen paluu tiukkaan kilpailuun. Lisäksi se seikka, että osapuolet ovat riippuvaisia toisistaan kapasiteettipäätösten kaltaisten tärkeiden strategisten päätösten osalta, lisää todennäköisyyttä, että yritykset pitäytyvät yhteisessä sopimuksessaan. |
| --- | --- |

(24)

Mahdollisuudet sopimuksesta poikkeamiseen ja EU:hun suuntautuvan myynnin lisäämiseen saattavat olla rajalliset. Jos jompikumpi osapuoli poikkeaa yhteisestä sopimuksesta, seurauksena voi olla väliaikainen paluu tiukkaan kilpailuun. Lisäksi se seikka, että osapuolet ovat riippuvaisia toisistaan kapasiteettipäätösten kaltaisten tärkeiden strategisten päätösten osalta, lisää todennäköisyyttä, että yritykset pitäytyvät yhteisessä sopimuksessaan.

—   Kilpailijoiden tai asiakkaiden reaktiot

| (25) | Jos lähtökohdaksi otetaan EU:n markkinat, kilpailijoiden tai asiakkaiden kaltaiset kolmannet eivät välttämättä kykene vastaamaan EU:n kahden suurimman rikastusyrityksen harjoittamaan tarjonnan yhteensovittamiseen. Ainoat näköpiirissä olevat merkittävät kilpailijat, Tenex ja USEC, eivät ehkä kykene horjuttamaan osapuolten välistä yhteistä sopimusta. |
| --- | --- |

(25)

Jos lähtökohdaksi otetaan EU:n markkinat, kilpailijoiden tai asiakkaiden kaltaiset kolmannet eivät välttämättä kykene vastaamaan EU:n kahden suurimman rikastusyrityksen harjoittamaan tarjonnan yhteensovittamiseen. Ainoat näköpiirissä olevat merkittävät kilpailijat, Tenex ja USEC, eivät ehkä kykene horjuttamaan osapuolten välistä yhteistä sopimusta.

| (26) | Myöskään asiakkaiden ei voida katsoa kykenevän estämään osapuolten harjoittamaa tarjonnan yhteensovittamista. Ainoan poikkeuksen tästä muodostaa ehkä EDF. Kokonsa puolesta sen on katsottava voivan ylläpitää ainakin tietynasteista kilpailua osapuolten välillä. Jos osapuolten kokonaiskapasiteettitaso on kuitenkin kireä, EDF:n vaikutusmahdollisuudet ovat todennäköisesti verrattain vähäiset. |
| --- | --- |

(26)

Myöskään asiakkaiden ei voida katsoa kykenevän estämään osapuolten harjoittamaa tarjonnan yhteensovittamista. Ainoan poikkeuksen tästä muodostaa ehkä EDF. Kokonsa puolesta sen on katsottava voivan ylläpitää ainakin tietynasteista kilpailua osapuolten välillä. Jos osapuolten kokonaiskapasiteettitaso on kuitenkin kireä, EDF:n vaikutusmahdollisuudet ovat todennäköisesti verrattain vähäiset.

| (27) | Päätelmä. Edellä esitetyn perusteella komissiolla oli vakavia syitä epäillä ja se katsoikin, että ehdotettu liiketoimi johtaisi todennäköisesti sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräävän aseman luomiseen Arevalle ja Urencolle mahdollisilla EU:n rikastusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(27)

Päätelmä. Edellä esitetyn perusteella komissiolla oli vakavia syitä epäillä ja se katsoikin, että ehdotettu liiketoimi johtaisi todennäköisesti sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräävän aseman luomiseen Arevalle ja Urencolle mahdollisilla EU:n rikastusmarkkinoilla.

| (28) | Suuremmat mahdollisuudet siihen, että yhteisyritys ETC tarjoutuu yhteensovittamaan tuotantoketjun loppupäässä osapuolten rikastuskapasiteettia ja tuotosta Euroopan markkinoilla, aiheuttaisivat sen, että yhteensovittamisen katsottaisiin johtuvan yhteisyrityksen perustamisesta. Komissio katsoi sen vuoksi, että Arevan osallistuminen yhteisyritykseen on omiaan rajoittamaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla tuntuvasti kilpailua Euroopan tai maailman markkinoilla. Ei voida päätellä riittävällä varmuudella, että edellytykset poikkeuksen myöntämiselle perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan nojalla täyttyvät. Ei ole erityisesti saatu viitteitä siitä, että Arevan ja Urencon välinen yhteensovittaminen hyödyttäisi todennäköisesti kuluttajaa, eikä siitä, että ehdotetusta liiketoimesta tehdyistä sopimuksista aiheutuvat kilpailunrajoitukset olisivat välttämättömiä. |
| --- | --- |

(28)

Suuremmat mahdollisuudet siihen, että yhteisyritys ETC tarjoutuu yhteensovittamaan tuotantoketjun loppupäässä osapuolten rikastuskapasiteettia ja tuotosta Euroopan markkinoilla, aiheuttaisivat sen, että yhteensovittamisen katsottaisiin johtuvan yhteisyrityksen perustamisesta. Komissio katsoi sen vuoksi, että Arevan osallistuminen yhteisyritykseen on omiaan rajoittamaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla tuntuvasti kilpailua Euroopan tai maailman markkinoilla. Ei voida päätellä riittävällä varmuudella, että edellytykset poikkeuksen myöntämiselle perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan nojalla täyttyvät. Ei ole erityisesti saatu viitteitä siitä, että Arevan ja Urencon välinen yhteensovittaminen hyödyttäisi todennäköisesti kuluttajaa, eikä siitä, että ehdotetusta liiketoimesta tehdyistä sopimuksista aiheutuvat kilpailunrajoitukset olisivat välttämättömiä.

VII   OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET

| (29) | Osapuolet ehdottivat 20. elokuuta 2004 sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisia sitoumuksia. Osapuolet muuttivat kyseisiä sitoumuksia 3. syyskuuta 2004. Komissio katsoo, että sitoumukset ratkaisevat keskittymästä aiheutuvat kilpailuongelmat. |
| --- | --- |

(29)

Osapuolet ehdottivat 20. elokuuta 2004 sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisia sitoumuksia. Osapuolet muuttivat kyseisiä sitoumuksia 3. syyskuuta 2004. Komissio katsoo, että sitoumukset ratkaisevat keskittymästä aiheutuvat kilpailuongelmat.

Tiivistelmä osapuolten tarjoamista sitoumuksista

| (30) | Ehdotettujen sitoumusten pääkohdat ovat seuraavat: i) osapuolten kapasiteetinlisäystä koskevien veto-oikeuksien poistaminen; ii) osapuolten keskinäisen sekä yhteisyrityksen ja osapuolten välisen tiedonvälityksen estävien palomuurien lujittaminen; ja iii) tietojen antaminen Euratomin hankintakeskukselle (ESA), jotta tämä voi seurata rikastuksen hintatasoa ja toteuttaa tarvittaessa korjaustoimia esimerkiksi kasvattamalla kolmansien tuontimääriä. |
| --- | --- |

(30)

Ehdotettujen sitoumusten pääkohdat ovat seuraavat: i) osapuolten kapasiteetinlisäystä koskevien veto-oikeuksien poistaminen; ii) osapuolten keskinäisen sekä yhteisyrityksen ja osapuolten välisen tiedonvälityksen estävien palomuurien lujittaminen; ja iii) tietojen antaminen Euratomin hankintakeskukselle (ESA), jotta tämä voi seurata rikastuksen hintatasoa ja toteuttaa tarvittaessa korjaustoimia esimerkiksi kasvattamalla kolmansien tuontimääriä.

i)   Kapasiteetinlisäystä koskevien veto-oikeuksien poistaminen

| (31) | Yhteisyritystä koskevan alkuperäisen osakassopimuksen mukaan sentrifugien toimitus Arevalle tai Urencolle joko yhteisyrityksen liiketoimintasuunnitelman/talousarvion puitteissa tai sen ulkopuolella edellyttää ETC:n hallituksen yksimielistä hyväksyntää. Koska Areva ja Urenco nimittävät yhtä monta hallituksen jäsentä, ne molemmat kykenisivät estämään toistensa kapasiteetin lisäämisen voimassa olevan liiketoimintasuunnitelman vastaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Yhteisyritystä koskevan alkuperäisen osakassopimuksen mukaan sentrifugien toimitus Arevalle tai Urencolle joko yhteisyrityksen liiketoimintasuunnitelman/talousarvion puitteissa tai sen ulkopuolella edellyttää ETC:n hallituksen yksimielistä hyväksyntää. Koska Areva ja Urenco nimittävät yhtä monta hallituksen jäsentä, ne molemmat kykenisivät estämään toistensa kapasiteetin lisäämisen voimassa olevan liiketoimintasuunnitelman vastaisesti.

| (32) | Poistaakseen komission huolenaiheet osapuolet sitoutuivat muuttamaan osakassopimusta siten, että jos ehdotetaan, että yhteisyritys tekee uuden sentrifugien toimitussopimuksen jommankumman osapuolen kanssa, päätös ei edellytä hallituksen vaan johdon hyväksyntää, edellyttäen että: a) sopimusehdot eivät ole muiden Arevan tai Urencon kanssa tehtyjen sopimusten ehtoja edullisemmat; b) sopimukset edellyttävät yhteisen komitean ja nelijäsenisen komitean hyväksyntää taikka mitä tahansa muun vaaditun valtiollisen lakisääteisen elimen hyväksyntää; ja c) ehdotetut lisäpääomamenot ovat enintään [< 20] miljoonaa. |
| --- | --- |

(32)

Poistaakseen komission huolenaiheet osapuolet sitoutuivat muuttamaan osakassopimusta siten, että jos ehdotetaan, että yhteisyritys tekee uuden sentrifugien toimitussopimuksen jommankumman osapuolen kanssa, päätös ei edellytä hallituksen vaan johdon hyväksyntää, edellyttäen että: a) sopimusehdot eivät ole muiden Arevan tai Urencon kanssa tehtyjen sopimusten ehtoja edullisemmat; b) sopimukset edellyttävät yhteisen komitean ja nelijäsenisen komitean hyväksyntää taikka mitä tahansa muun vaaditun valtiollisen lakisääteisen elimen hyväksyntää; ja c) ehdotetut lisäpääomamenot ovat enintään [< 20] miljoonaa.

| (33) | Sentrifugien toimitusta koskevien veto-oikeuksien poistaminen ei koske osapuolten mahdollisuutta käyttää veto-oikeutta toisen osapuolen kapasiteetinlisäykseen nähden. Hallitukseen kuulumattomat johdon jäsenet täyttävät kaikki emoyhtiöiden antamat määräykset, kunhan määräykset eivät ole ristiriidassa yhteisyrityksen taloudellisten etujen kanssa. Lisäksi yhteisyrityksen riippumattomat tilintarkastajat raportoivat säännöllisesti komissiolle tämän sitoumuksen täyttämisestä. |
| --- | --- |

(33)

Sentrifugien toimitusta koskevien veto-oikeuksien poistaminen ei koske osapuolten mahdollisuutta käyttää veto-oikeutta toisen osapuolen kapasiteetinlisäykseen nähden. Hallitukseen kuulumattomat johdon jäsenet täyttävät kaikki emoyhtiöiden antamat määräykset, kunhan määräykset eivät ole ristiriidassa yhteisyrityksen taloudellisten etujen kanssa. Lisäksi yhteisyrityksen riippumattomat tilintarkastajat raportoivat säännöllisesti komissiolle tämän sitoumuksen täyttämisestä.

ii)   Palomuurit ja muut niihin liittyvät sitoumukset

| (34) | Poistaakseen komission huolen siitä, että yhteisyrityksen perustaminen helpottaisi yhteensovittamista Arevan ja Urencon välillä ETC:n kautta tapahtuvan laajemman tietojenvaihdon seurauksena, osapuolet sitoutuivat vahvistamaan osapuolten ja ETC:n välisiä sekä osapuolten keskinäisiä palomuureja. |
| --- | --- |

(34)

Poistaakseen komission huolen siitä, että yhteisyrityksen perustaminen helpottaisi yhteensovittamista Arevan ja Urencon välillä ETC:n kautta tapahtuvan laajemman tietojenvaihdon seurauksena, osapuolet sitoutuivat vahvistamaan osapuolten ja ETC:n välisiä sekä osapuolten keskinäisiä palomuureja.

| (35) | Palomuurijärjestelmä sisältää yksittäiskohtia, joiden tarkoituksena on vähentää tiedonvälitystä ETC:n ja emoyhtiöiden välillä. Järjestelmän mukaan ETC-konserniin liittyviä kaupallisesti arkaluontoisia tietoja ei saa asettaa Arevan/Urencon saataville ja päinvastoin, Areva ja Urenco eivät osallistu ETC:n päivittäiseen johtamiseen ja ETC:n hallintorakenne pidetään osapuolista erillisenä. Lisäksi ETC:n hallituksen jäsenille määrätään joitakin erityisvelvollisuuksia, jäsenet eivät esimerkiksi saa olla kaupallisessa vastuussa kummankaan osapuolen uraaninrikastustoiminnasta. ETC:n hallituksen jäsenet eivät myöskään saa pyytää eivätkä vastaanottaa kaupallisesti arkaluontoisia tietoja, jotka eivät liity yksinomaan hallitukselle varattuihin asioihin, he eivät saa käyttää eivätkä levittää kaupallisesti arkaluontoisia tietoja mitään muuta tarkoitusta varten eivätkä osallistua osakkaiden tai kolmansien kanssa käytäviin sopimusneuvotteluihin. Osakkaille ei saa luovuttaa yksittäisiä sopimuksia koskevaa tietoa. ETC:n hallitukselle toimitetaan vain sen jäsenten velvollisuuksien täyttämisen kannalta välttämättömät tiedot. Lisäksi yhteisyrityksen riippumattomat tilintarkastajat raportoivat säännöllisesti komissiolle tämän sitoumuksen täyttämisestä. |
| --- | --- |

(35)

Palomuurijärjestelmä sisältää yksittäiskohtia, joiden tarkoituksena on vähentää tiedonvälitystä ETC:n ja emoyhtiöiden välillä. Järjestelmän mukaan ETC-konserniin liittyviä kaupallisesti arkaluontoisia tietoja ei saa asettaa Arevan/Urencon saataville ja päinvastoin, Areva ja Urenco eivät osallistu ETC:n päivittäiseen johtamiseen ja ETC:n hallintorakenne pidetään osapuolista erillisenä. Lisäksi ETC:n hallituksen jäsenille määrätään joitakin erityisvelvollisuuksia, jäsenet eivät esimerkiksi saa olla kaupallisessa vastuussa kummankaan osapuolen uraaninrikastustoiminnasta. ETC:n hallituksen jäsenet eivät myöskään saa pyytää eivätkä vastaanottaa kaupallisesti arkaluontoisia tietoja, jotka eivät liity yksinomaan hallitukselle varattuihin asioihin, he eivät saa käyttää eivätkä levittää kaupallisesti arkaluontoisia tietoja mitään muuta tarkoitusta varten eivätkä osallistua osakkaiden tai kolmansien kanssa käytäviin sopimusneuvotteluihin. Osakkaille ei saa luovuttaa yksittäisiä sopimuksia koskevaa tietoa. ETC:n hallitukselle toimitetaan vain sen jäsenten velvollisuuksien täyttämisen kannalta välttämättömät tiedot. Lisäksi yhteisyrityksen riippumattomat tilintarkastajat raportoivat säännöllisesti komissiolle tämän sitoumuksen täyttämisestä.

iii)   Euratomin hankintakeskuksen (ESA) harjoittama seuranta

| (36) | ESA:n harjoittaman seurannan edistämiseksi osapuolet sitoutuivat myös toimittamaan sille kaikki rikastussopimusten merkitykselliset osiot. Kyseiset osiot sisältävät tietoa hinnoista ja maksuehdoista sekä muut ESA:n vaatimat relevantit hintatiedot EU:sta tai sen ulkopuolelta tulevien asiakkaiden kanssa tehdyistä sopimuksista. Kyseisten tietojen perusteella ESA voi seurata tiiviisti osapuolten veloittamien rikastetun uraanin hintojen kehitystä. Jos osapuolet korottavat jatkossa hintojaan, ESA voi toteuttaa hinnankorotusta koskevien tietojen perusteella korjaustoimenpiteitä ja kasvattaa rikastetun uraanin tuontia Euroopan ulkopuolelta mahdollisten perusteettomien hinnankorotusten vastapainoksi. Komissio katsoo, että ESA:lla on jo nyt valtuudet seurata rikastussopimusten mukaisia hintoja ja että sillä on valtuudet ja harkintavalta mukauttaa toimituksiin soveltamaansa politiikkaa. ESA on vahvistanut olevansa valmis hoitamaan kyseisenkaltaista seurantatehtävää. |
| --- | --- |

(36)

ESA:n harjoittaman seurannan edistämiseksi osapuolet sitoutuivat myös toimittamaan sille kaikki rikastussopimusten merkitykselliset osiot. Kyseiset osiot sisältävät tietoa hinnoista ja maksuehdoista sekä muut ESA:n vaatimat relevantit hintatiedot EU:sta tai sen ulkopuolelta tulevien asiakkaiden kanssa tehdyistä sopimuksista. Kyseisten tietojen perusteella ESA voi seurata tiiviisti osapuolten veloittamien rikastetun uraanin hintojen kehitystä. Jos osapuolet korottavat jatkossa hintojaan, ESA voi toteuttaa hinnankorotusta koskevien tietojen perusteella korjaustoimenpiteitä ja kasvattaa rikastetun uraanin tuontia Euroopan ulkopuolelta mahdollisten perusteettomien hinnankorotusten vastapainoksi. Komissio katsoo, että ESA:lla on jo nyt valtuudet seurata rikastussopimusten mukaisia hintoja ja että sillä on valtuudet ja harkintavalta mukauttaa toimituksiin soveltamaansa politiikkaa. ESA on vahvistanut olevansa valmis hoitamaan kyseisenkaltaista seurantatehtävää.

Osapuolten tarjoamien sitoumusten arviointi

| (37) | Sentrifugien toimitusta koskevien veto-oikeuksien poistaminen kumoaa osapuolten veto-oikeudet suhteessa toisen osapuolen kapasiteetinlisäykseen. Hallitukseen kuulumattomat johdon jäsenet täyttävät kaikki emoyhtiöiden antamat määräykset, kunhan määräykset eivät ole ristiriidassa yhteisyrityksen taloudellisten etujen kanssa. Komissio katsoo, että tämä sitoumus poistaa huolen siitä, että osapuolet yhteensovittaisivat kapasiteetinlisäyksiään hallituksen käyttämien oikeuksien perusteella. |
| --- | --- |

(37)

Sentrifugien toimitusta koskevien veto-oikeuksien poistaminen kumoaa osapuolten veto-oikeudet suhteessa toisen osapuolen kapasiteetinlisäykseen. Hallitukseen kuulumattomat johdon jäsenet täyttävät kaikki emoyhtiöiden antamat määräykset, kunhan määräykset eivät ole ristiriidassa yhteisyrityksen taloudellisten etujen kanssa. Komissio katsoo, että tämä sitoumus poistaa huolen siitä, että osapuolet yhteensovittaisivat kapasiteetinlisäyksiään hallituksen käyttämien oikeuksien perusteella.

| (38) | Komissio katsoo, että vahvistettu palomuurijärjestelmä vähentää merkittävästi osapuolten välistä tiedonvälitystä ja heikentää siten ETC:n yhteisomistajuudesta seuraavaa avoimuutta. |
| --- | --- |

(38)

Komissio katsoo, että vahvistettu palomuurijärjestelmä vähentää merkittävästi osapuolten välistä tiedonvälitystä ja heikentää siten ETC:n yhteisomistajuudesta seuraavaa avoimuutta.

| (39) | ESA kykenee seuraamaan sille toimitettavien kattavien sopimustietojen perusteella osapuolten hinnoittelukäyttäytymistä sekä toteuttamaan korjaustoimenpiteitä ja erityisesti lisäämään rikastetun uraanin tuontia Venäjältä, jos hinnoittelun katsotaan olevan ristiriidassa rikastusmarkkinoiden yleisen kehityksen kanssa. Komissio odottaa tämän pitävän kurissa osapuolten hinnoittelukäyttäytymisen. |
| --- | --- |

(39)

ESA kykenee seuraamaan sille toimitettavien kattavien sopimustietojen perusteella osapuolten hinnoittelukäyttäytymistä sekä toteuttamaan korjaustoimenpiteitä ja erityisesti lisäämään rikastetun uraanin tuontia Venäjältä, jos hinnoittelun katsotaan olevan ristiriidassa rikastusmarkkinoiden yleisen kehityksen kanssa. Komissio odottaa tämän pitävän kurissa osapuolten hinnoittelukäyttäytymisen.

| (40) | Markkinatestin mukaan ehdotetut sitoumukset saattavat olla riittäviä komission osoittamien ongelmakohtien poistamiseksi edellyttäen, että sitoumuksiin tehdään joitakin muutoksia. Osapuolet sitoutuivat 3. syyskuuta 2004 päivätyissä tarkitetuissa sitoumuksissa lisäksi sallimaan sen, että ETC:n ulkoiset tilintarkastajat raportoivat komissiolle osana säännöllistä vuositilintarkastusta osakassopimuksen muutokseen ja palomuurien rakentamiseen liittyvien sitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

(40)

Markkinatestin mukaan ehdotetut sitoumukset saattavat olla riittäviä komission osoittamien ongelmakohtien poistamiseksi edellyttäen, että sitoumuksiin tehdään joitakin muutoksia. Osapuolet sitoutuivat 3. syyskuuta 2004 päivätyissä tarkitetuissa sitoumuksissa lisäksi sallimaan sen, että ETC:n ulkoiset tilintarkastajat raportoivat komissiolle osana säännöllistä vuositilintarkastusta osakassopimuksen muutokseen ja palomuurien rakentamiseen liittyvien sitoumusten täyttämisestä.

| (41) | Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi 23. syyskuuta 2004 päätösluonnoksesta myönteisen lausunnon ja hyväksyi luonnoksen vahvistamisen. |
| --- | --- |

(41)

Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi 23. syyskuuta 2004 päätösluonnoksesta myönteisen lausunnon ja hyväksyi luonnoksen vahvistamisen.

VIII   PÄÄTELMÄ

| (42) | Edellä esitetystä voitiin päätellä, että osapuolten ehdottamat sitoumukset muuttavat ilmoitettua keskittymää siinä määrin, että komission esittämät vakavat epäilyt keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on poistettu. Keskittymän katsotaan sen vuoksi soveltuvan yhteismarkkinoille sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla edellyttäen, että osapuolet täyttävät antamansa sitoumukset. |
| --- | --- |

(42)

Edellä esitetystä voitiin päätellä, että osapuolten ehdottamat sitoumukset muuttavat ilmoitettua keskittymää siinä määrin, että komission esittämät vakavat epäilyt keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on poistettu. Keskittymän katsotaan sen vuoksi soveltuvan yhteismarkkinoille sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla edellyttäen, että osapuolet täyttävät antamansa sitoumukset.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; oikaisu: EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1, oikaisu: EYVL L 40, 13.2.1998, s. 17).

(3)  Korkearikasteisen uraanin U-235-pitoisuus on yli 20 prosenttia, kun taas siviilikäyttöön tarkoitettua uraania tuottavissa ydinreaktoreissa U-235-pitoisuus on noin 3–5 prosenttia.

---

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/17

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä toukokuuta 2005,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1368)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/171/EY)

Komissio teki 3 päivänä toukokuuta 2005 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | Komissio vastaanotti 4 päivänä marraskuuta 2004 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (jäljempänä ’sulautuma-asetus’) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiset yritykset Bertelsmann AG (jäljempänä ’Bertelsmann’), sen yksinomaisessa määräysvallassa oleva tytäryritys Gruner+Jahr AG & Co. KG (jäljempänä ’G+J’) ja Axel Springer AG (jäljempänä ’Springer’) hankkivat yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä NewCo (jäljempänä ’NewCo’) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. Yrityksiin Bertelsmann (ja G+J) ja Springer viitataan jäljempänä yhteisesti ’osapuolina’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 4 päivänä marraskuuta 2004 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (jäljempänä ’sulautuma-asetus’) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaiset yritykset Bertelsmann AG (jäljempänä ’Bertelsmann’), sen yksinomaisessa määräysvallassa oleva tytäryritys Gruner+Jahr AG & Co. KG (jäljempänä ’G+J’) ja Axel Springer AG (jäljempänä ’Springer’) hankkivat yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä NewCo (jäljempänä ’NewCo’) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. Yrityksiin Bertelsmann (ja G+J) ja Springer viitataan jäljempänä yhteisesti ’osapuolina’.

| (2) | Saksan kilpailuviranomainen Bundeskartellamt ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2004 komissiolle, että ehdotettu keskittymä uhkaa vaikuttaa tuntuvasti kilpailuun syväpainoalan markkinoilla Saksassa tai vaihtoehtoisesti aikakriittisten painotuotteiden ja erityisesti aikakauslehtien markkinoilla Saksassa. |
| --- | --- |

(2)

Saksan kilpailuviranomainen Bundeskartellamt ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2004 komissiolle, että ehdotettu keskittymä uhkaa vaikuttaa tuntuvasti kilpailuun syväpainoalan markkinoilla Saksassa tai vaihtoehtoisesti aikakriittisten painotuotteiden ja erityisesti aikakauslehtien markkinoilla Saksassa.

| (3) | Komissio totesi 23 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä päätöksessään, että ilmoitettu toimenpide herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän vuoksi komissio aloitti asiaa koskevan menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja päätti, että sulautuma-asetuksen 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla sen olisi itse käsiteltävä Saksan kilpailuviranomaisten ilmoittamat kysymykset. |
| --- | --- |

(3)

Komissio totesi 23 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä päätöksessään, että ilmoitettu toimenpide herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän vuoksi komissio aloitti asiaa koskevan menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja päätti, että sulautuma-asetuksen 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla sen olisi itse käsiteltävä Saksan kilpailuviranomaisten ilmoittamat kysymykset.

| (4) | Bertelsmann on kansainvälinen mediayhtiö. Sen painoalan toiminta on keskitetty Arvato AG (jäljempänä ’Arvato’) -tytäryritykseen. Arvaton määräysvallassa on Nürnbergissä toimiva saksalainen syväpainolaitos maul-belser, Güterslohissa toimiva saksalainen offsetpainolaitos Mohn Media ja monia muita eurooppalaisia kirjapainoja, kuten syväpainolaitokset Eurogravure S.p.A Italiassa ja Eurohueco S.A. Espanjassa. Lisäksi Arvato aikoo seuraavien kahden vuoden kuluessa käynnistää uuden syväpainolaitoksen Liverpoolissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Bertelsmannin yksinomaisessa määräysvallassa oleva G+J kustantaa, painaa ja jakelee sanoma- ja aikakauslehtiä. G+J:llä on Saksassa kaksi syväpainolaitosta, joista toinen sijaitsee Hampurin lähellä Itzehoessa ja toinen Dresdenissä. |
| --- | --- |

(4)

Bertelsmann on kansainvälinen mediayhtiö. Sen painoalan toiminta on keskitetty Arvato AG (jäljempänä ’Arvato’) -tytäryritykseen. Arvaton määräysvallassa on Nürnbergissä toimiva saksalainen syväpainolaitos maul-belser, Güterslohissa toimiva saksalainen offsetpainolaitos Mohn Media ja monia muita eurooppalaisia kirjapainoja, kuten syväpainolaitokset Eurogravure S.p.A Italiassa ja Eurohueco S.A. Espanjassa. Lisäksi Arvato aikoo seuraavien kahden vuoden kuluessa käynnistää uuden syväpainolaitoksen Liverpoolissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Bertelsmannin yksinomaisessa määräysvallassa oleva G+J kustantaa, painaa ja jakelee sanoma- ja aikakauslehtiä. G+J:llä on Saksassa kaksi syväpainolaitosta, joista toinen sijaitsee Hampurin lähellä Itzehoessa ja toinen Dresdenissä.

| (5) | Springer kustantaa, painaa ja jakelee sanoma- ja aikakauslehtiä, ja se on osakkaana myös televisio- ja radioyhtiöissä. Springerillä on Saksassa kaksi syväpainolaitosta, joista toinen toimii Hampurin lähellä Ahrensburgissa ja toinen Darmstadtissa. Sillä on myös kolme offsetpainolaitosta, joissa painetaan pelkästään sanomalehtiä. |
| --- | --- |

(5)

Springer kustantaa, painaa ja jakelee sanoma- ja aikakauslehtiä, ja se on osakkaana myös televisio- ja radioyhtiöissä. Springerillä on Saksassa kaksi syväpainolaitosta, joista toinen toimii Hampurin lähellä Ahrensburgissa ja toinen Darmstadtissa. Sillä on myös kolme offsetpainolaitosta, joissa painetaan pelkästään sanomalehtiä.

| (6) | Keskittymässä NewColle siirretään Arvaton, G+J:n ja Springerin viisi Saksassa toimivaa syväpainolaitosta ja Arvaton Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suunnittelema syväpainolaitos. Yrityskaupan myötä Bertelsmann ja G+J saavat molemmat 37,45 prosentin osuuden NewCosta. Springerin hallussa on loput 25,1 prosenttia ja strategisia päätöksiä koskeva veto-oikeus. NewCo on kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava yhteisyritys, ja se on Bertelsmannin ja Springerin yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

(6)

Keskittymässä NewColle siirretään Arvaton, G+J:n ja Springerin viisi Saksassa toimivaa syväpainolaitosta ja Arvaton Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suunnittelema syväpainolaitos. Yrityskaupan myötä Bertelsmann ja G+J saavat molemmat 37,45 prosentin osuuden NewCosta. Springerin hallussa on loput 25,1 prosenttia ja strategisia päätöksiä koskeva veto-oikeus. NewCo on kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava yhteisyritys, ja se on Bertelsmannin ja Springerin yhteisessä määräysvallassa.

| (7) | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean enemmistö kannatti 22 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyssä 131. kokouksessaan komission ehdotusta myönteisen päätöksen tekemisestä (2). |
| --- | --- |

(7)

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean enemmistö kannatti 22 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyssä 131. kokouksessaan komission ehdotusta myönteisen päätöksen tekemisestä (2).

| (8) | Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja totesi 27 päivänä huhtikuuta 2005 antamassaan kertomuksessa, että osapuolten oikeutta tulla kuulluiksi on noudatettu (3). |
| --- | --- |

(8)

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja totesi 27 päivänä huhtikuuta 2005 antamassaan kertomuksessa, että osapuolten oikeutta tulla kuulluiksi on noudatettu (3).

I   MERKITYKSELLISET MARKKINAT

Merkitykselliset tuotemarkkinat

| (9) | Merkityksellisiä tuotemarkkinoita koskevassa komission markkinatutkimuksessa keskityttiin siihen, ovatko syväpaino- ja offsetpainotekniikka keskenään korvattavissa olevia painotekniikoita ja missä määrin. Lisäksi tarkasteltiin, muodostavatko eri painotuotteet kuten aikakauslehdet, esitteet ja mainokset erilliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(9)

Merkityksellisiä tuotemarkkinoita koskevassa komission markkinatutkimuksessa keskityttiin siihen, ovatko syväpaino- ja offsetpainotekniikka keskenään korvattavissa olevia painotekniikoita ja missä määrin. Lisäksi tarkasteltiin, muodostavatko eri painotuotteet kuten aikakauslehdet, esitteet ja mainokset erilliset tuotemarkkinat.

| (10) | Markkinatutkimus osoitti, että syväpainotekniikka ei yleisesti ottaen ole korvattavissa offsetpainotekniikalla. Syväpainotekniikkaa käytetään yleensä suurten kappale- ja sivumäärien painamiseen (suuriin tilauksiin). Offsetmenetelmän käyttö on yleensä rajattu vain pienempiin kappale- ja sivumääriin (pienempiin tilauksiin). Sekä offset- että syväpainoprosessin kustannukset vaihtelevat merkittävästi tilauksen volyymin mukaan. Syväpainojen kiinteät kustannukset ovat suhteellisesti suuremmat, mutta niillä on suurempi kapasiteetti ja suorituskyky ja ne voivat tämän vuoksi käsitellä suuria sivumääriä nopeammin ja kustannustehokkaammin. Offsetpainoilla on myös enemmän rajoituksia sen suhteen, montako sivua ne pystyvät kerralla painamaan (enintään 72 sivua verrattuna syväpainokoneen 192 sivuun). Markkinatutkimus on vahvistanut, että offsetpainatus ei aiheuta kilpailupainetta yli 64-sivuisten aikakauslehtien syväpainatukselle, kun painos on yli 360 000 kappaletta, eikä yli 64-sivuisten esitteiden ja mainosten syväpainatukselle, kun painos on yli 450 000 kappaletta. |
| --- | --- |

(10)

Markkinatutkimus osoitti, että syväpainotekniikka ei yleisesti ottaen ole korvattavissa offsetpainotekniikalla. Syväpainotekniikkaa käytetään yleensä suurten kappale- ja sivumäärien painamiseen (suuriin tilauksiin). Offsetmenetelmän käyttö on yleensä rajattu vain pienempiin kappale- ja sivumääriin (pienempiin tilauksiin). Sekä offset- että syväpainoprosessin kustannukset vaihtelevat merkittävästi tilauksen volyymin mukaan. Syväpainojen kiinteät kustannukset ovat suhteellisesti suuremmat, mutta niillä on suurempi kapasiteetti ja suorituskyky ja ne voivat tämän vuoksi käsitellä suuria sivumääriä nopeammin ja kustannustehokkaammin. Offsetpainoilla on myös enemmän rajoituksia sen suhteen, montako sivua ne pystyvät kerralla painamaan (enintään 72 sivua verrattuna syväpainokoneen 192 sivuun). Markkinatutkimus on vahvistanut, että offsetpainatus ei aiheuta kilpailupainetta yli 64-sivuisten aikakauslehtien syväpainatukselle, kun painos on yli 360 000 kappaletta, eikä yli 64-sivuisten esitteiden ja mainosten syväpainatukselle, kun painos on yli 450 000 kappaletta.

| (11) | Syväpainokoneella voidaan painaa aikakauslehtiä, mainoksia ja esitteitä. Ainakin aikakauslehtien markkinoita voidaan kuitenkin pitää erillisinä tuotemarkkinoina. Aikakauslehdet ovat yleensä mainoksia tai esitteitä aikakriittisempiä niiden sisällön ajankohtaisuuden vuoksi ja koska määräaika mainosten jättämiselle lehteen päättyy myöhään. Aikakauslehtien painamisen viimeistelyprosessiin (erityisesti liitteet ja oheistetut tuotenäytteet) liittyy kuitenkin suurempia vaatimuksia. Tarvittavat viimeistelylaitteet sijaitsevat yleensä painopaikassa tai sen lähellä, jotta aikakauslehdet saadaan viimeisteltyä nopeasti, mutta esitteiden viimeistelyn suorittavat useimmin kolmannet osapuolet. Lisäksi aikakauslehtien jakelujärjestelmä poikkeaa merkittävästi esitteiden ja mainosten jakelusta. Tämän vuoksi painoprosessia on mukautettava vastaamaan näitä aikakauslehtien erityisvaatimuksia. Esitteiden ja mainosten osalta voidaan jättää avoimeksi, kuuluvatko ne samoille vai erillisille tuotemarkkinoille, sillä kilpailuongelmia ei aiheudu kumpaakaan markkinoiden määritelmää sovellettaessa. |
| --- | --- |

(11)

Syväpainokoneella voidaan painaa aikakauslehtiä, mainoksia ja esitteitä. Ainakin aikakauslehtien markkinoita voidaan kuitenkin pitää erillisinä tuotemarkkinoina. Aikakauslehdet ovat yleensä mainoksia tai esitteitä aikakriittisempiä niiden sisällön ajankohtaisuuden vuoksi ja koska määräaika mainosten jättämiselle lehteen päättyy myöhään. Aikakauslehtien painamisen viimeistelyprosessiin (erityisesti liitteet ja oheistetut tuotenäytteet) liittyy kuitenkin suurempia vaatimuksia. Tarvittavat viimeistelylaitteet sijaitsevat yleensä painopaikassa tai sen lähellä, jotta aikakauslehdet saadaan viimeisteltyä nopeasti, mutta esitteiden viimeistelyn suorittavat useimmin kolmannet osapuolet. Lisäksi aikakauslehtien jakelujärjestelmä poikkeaa merkittävästi esitteiden ja mainosten jakelusta. Tämän vuoksi painoprosessia on mukautettava vastaamaan näitä aikakauslehtien erityisvaatimuksia. Esitteiden ja mainosten osalta voidaan jättää avoimeksi, kuuluvatko ne samoille vai erillisille tuotemarkkinoille, sillä kilpailuongelmia ei aiheudu kumpaakaan markkinoiden määritelmää sovellettaessa.

Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (12) | Ainakin Saksan on katsottava muodostavan aikakauslehtien painamisen kansalliset maantieteelliset markkinat. Muualla Euroopan talousalueella aikakauslehtien painamisen maantieteelliset markkinat voidaan jättää avoimiksi, sillä kapeimmallakaan markkinoiden määrittelyllä (kansalliset markkinat) ei aiheudu kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

(12)

Ainakin Saksan on katsottava muodostavan aikakauslehtien painamisen kansalliset maantieteelliset markkinat. Muualla Euroopan talousalueella aikakauslehtien painamisen maantieteelliset markkinat voidaan jättää avoimiksi, sillä kapeimmallakaan markkinoiden määrittelyllä (kansalliset markkinat) ei aiheudu kilpailuongelmia.

| (13) | Saksalaiset aikakauslehdet painetaan lähes yksinomaan Saksassa. Yhtenä syynä tähän on aikakauslehtien aikakriittisyys, sillä toimituksen viivästymisriski kasvaa painopaikan ja jakelualueen välisen etäisyyden myötä. Lisäksi monilla ulkomaisilla kirjapainoilla on nykyisin vaikeuksia toimittaa saksalaisille kustantamoille. Saksan aikakauslehtien jakelujärjestelmä on suhteellisen monimutkainen hajautetun rakenteensa vuoksi (toisin kuin esim. Ranskassa, missä Pariisi toimii pääasiallisena jakelukeskuksena). Lisäksi kustantamot jakavat Saksan useampaan ns. Nielsen-alueeseen, jotka muodostuvat mainonnan eri kohderyhmistä. Painoprosessia on mukautettava alueittain, joka on vaikeaa monille Saksan ulkopuolella toimiville kirjapainoille. |
| --- | --- |

(13)

Saksalaiset aikakauslehdet painetaan lähes yksinomaan Saksassa. Yhtenä syynä tähän on aikakauslehtien aikakriittisyys, sillä toimituksen viivästymisriski kasvaa painopaikan ja jakelualueen välisen etäisyyden myötä. Lisäksi monilla ulkomaisilla kirjapainoilla on nykyisin vaikeuksia toimittaa saksalaisille kustantamoille. Saksan aikakauslehtien jakelujärjestelmä on suhteellisen monimutkainen hajautetun rakenteensa vuoksi (toisin kuin esim. Ranskassa, missä Pariisi toimii pääasiallisena jakelukeskuksena). Lisäksi kustantamot jakavat Saksan useampaan ns. Nielsen-alueeseen, jotka muodostuvat mainonnan eri kohderyhmistä. Painoprosessia on mukautettava alueittain, joka on vaikeaa monille Saksan ulkopuolella toimiville kirjapainoille.

| (14) | Markkinatutkimus osoitti, että esitteiden painotilaukset jaetaan yleensä useammille kirjapainoille, jotta edellytettyjen suurten kappalemäärien toimitusvarmuus ja oikea-aikainen jakelu voidaan turvata. Tutkimus vahvisti kattavasti, että muiden maiden esiteasiakkaat tuovat painopalveluja pääasiassa Saksasta, mutta myös saksalaiset asiakkaat pitävät ulkomaisia kirjapainoja käyttökelpoisina vaihtoehtoina. Esitteiden painamisen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden voidaan määritellä kattavan Saksan lisäksi sen naapurimaat (Ranska, Belgia, Alankomaat, Luxemburg, Sveitsi, Itävalta, Tšekki, Puola ja Tanska) sekä Italian ja Slovakian. Merkityksellisille markkinoille kuuluvat siis alueen suuret ulkomaiset kirjapainot kuten Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica ja Ringier. |
| --- | --- |

(14)

Markkinatutkimus osoitti, että esitteiden painotilaukset jaetaan yleensä useammille kirjapainoille, jotta edellytettyjen suurten kappalemäärien toimitusvarmuus ja oikea-aikainen jakelu voidaan turvata. Tutkimus vahvisti kattavasti, että muiden maiden esiteasiakkaat tuovat painopalveluja pääasiassa Saksasta, mutta myös saksalaiset asiakkaat pitävät ulkomaisia kirjapainoja käyttökelpoisina vaihtoehtoina. Esitteiden painamisen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden voidaan määritellä kattavan Saksan lisäksi sen naapurimaat (Ranska, Belgia, Alankomaat, Luxemburg, Sveitsi, Itävalta, Tšekki, Puola ja Tanska) sekä Italian ja Slovakian. Merkityksellisille markkinoille kuuluvat siis alueen suuret ulkomaiset kirjapainot kuten Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica ja Ringier.

| (15) | Mainosten painaminen saksalaisille asiakkaille näyttää tapahtuvan pääasiassa Saksassa. Vaikka mainospainatusten tuonnin osuus on alhaisempi kuin esitepainatusten, saksalaiset asiakkaat voivat helposti siirtyä käyttämään luotettavia ulkomaisia kirjapainoja. Mainosten painaminen ei aiheuta erityisiä vaikeuksia aikakauslehtien painamisen markkinoihin verrattuna, joilla ongelmina ovat erityiset viimeistelyvaatimukset tai jakeluolosuhteet. Lisäksi mainokset eivät yleensä ole yhtä aikakriittisiä kuin aikakauslehdet. Koska merkittävimpien esitteiden julkaisijat jakelevat myös mainoksia, niiden olisi lisäksi helppoa käyttää jo olemassa olevia yhteyksiään ulkomaisiin kirjapainoihin myös mainostilauksia varten. Tästä syystä mainosten syväpainamisen maantieteellisten markkinoiden laajuuden voidaan katsoa olevan sama kuin esitteiden, eli markkinat kattavat Saksan, sen naapurimaat sekä Italian ja Slovakian.
  Muualla Euroopan talousalueella esitteiden ja/tai mainosten painamisen maantieteelliset markkinat voidaan jättää avoimiksi, sillä kapeimmallakaan maantieteellisten markkinoiden määrittelyllä (kansalliset markkinat) kilpailuongelmia ei aiheudu. |
| --- | --- |

(15)

Mainosten painaminen saksalaisille asiakkaille näyttää tapahtuvan pääasiassa Saksassa. Vaikka mainospainatusten tuonnin osuus on alhaisempi kuin esitepainatusten, saksalaiset asiakkaat voivat helposti siirtyä käyttämään luotettavia ulkomaisia kirjapainoja. Mainosten painaminen ei aiheuta erityisiä vaikeuksia aikakauslehtien painamisen markkinoihin verrattuna, joilla ongelmina ovat erityiset viimeistelyvaatimukset tai jakeluolosuhteet. Lisäksi mainokset eivät yleensä ole yhtä aikakriittisiä kuin aikakauslehdet. Koska merkittävimpien esitteiden julkaisijat jakelevat myös mainoksia, niiden olisi lisäksi helppoa käyttää jo olemassa olevia yhteyksiään ulkomaisiin kirjapainoihin myös mainostilauksia varten. Tästä syystä mainosten syväpainamisen maantieteellisten markkinoiden laajuuden voidaan katsoa olevan sama kuin esitteiden, eli markkinat kattavat Saksan, sen naapurimaat sekä Italian ja Slovakian.

Muualla Euroopan talousalueella esitteiden ja/tai mainosten painamisen maantieteelliset markkinat voidaan jättää avoimiksi, sillä kapeimmallakaan maantieteellisten markkinoiden määrittelyllä (kansalliset markkinat) kilpailuongelmia ei aiheudu.

II   ARVIOINTI

| (16) | Ehdotettu yhteisyritys toimii aikakauslehtien, esitteiden ja mainosten syväpainamisen markkinoilla joissakin Euroopan talousalueen maissa. Ehdotetun keskittymän vakavimmat vaikutukset kohdistuvat Saksaan, sillä viisi yhteisyritykseen osallistuvaa, nykyisin toimivaa kirjapainoa sijaitsee siellä. |
| --- | --- |

(16)

Ehdotettu yhteisyritys toimii aikakauslehtien, esitteiden ja mainosten syväpainamisen markkinoilla joissakin Euroopan talousalueen maissa. Ehdotetun keskittymän vakavimmat vaikutukset kohdistuvat Saksaan, sillä viisi yhteisyritykseen osallistuvaa, nykyisin toimivaa kirjapainoa sijaitsee siellä.

1.   Esitteiden ja mainosten syväpainamisen markkinat

| (17) | Komissio päättelee, että esitteiden ja mainosten syväpainamisen markkinoilla NewCon markkinaosuus olisi noin [20–25] prosenttia (4), kun markkinat kattavat Saksan, sen naapurimaat sekä Italian ja Slovakian. Arvio perustuu osapuolten ennusteisiin, joiden lähtökohtana on vuoden 2003 painosmäärät. Jos esitteiden ja mainosten markkinoita tarkastellaan erillisinä markkinoina, ehdotetun yhteisyrityksen osuus olisi [15–20] prosenttia (4) esitteiden ja [20–25] prosenttia (4) yhteisyrityksen ulkopuolelle, kumpaankin markkinaosuuteen on vielä lisättävä [0–5] prosenttia (4). Sekä erillisillä markkinoilla että esite- ja mainospainatuksen yhdistetyillä markkinoilla melko lähellä seuraisivat Schlott [10–15] prosentin (4) markkinaosuudella, Quebecor [10–15] prosentin (4) osuudella ja TSB noin [10–15] prosentin (4) osuudella. Kilpailuongelmia ei tämän vuoksi aiheudu yhdistetyillä eikä erillisillä markkinoilla. Yhteisyrityksen markkinaosuudet eivät aiheuta kilpailuongelmia myöskään millään muilla mahdollisilla maantieteellisillä markkinoilla Euroopan talousalueella (5). |
| --- | --- |

(17)

Komissio päättelee, että esitteiden ja mainosten syväpainamisen markkinoilla NewCon markkinaosuus olisi noin [20–25] prosenttia (4), kun markkinat kattavat Saksan, sen naapurimaat sekä Italian ja Slovakian. Arvio perustuu osapuolten ennusteisiin, joiden lähtökohtana on vuoden 2003 painosmäärät. Jos esitteiden ja mainosten markkinoita tarkastellaan erillisinä markkinoina, ehdotetun yhteisyrityksen osuus olisi [15–20] prosenttia (4) esitteiden ja [20–25] prosenttia (4) yhteisyrityksen ulkopuolelle, kumpaankin markkinaosuuteen on vielä lisättävä [0–5] prosenttia (4). Sekä erillisillä markkinoilla että esite- ja mainospainatuksen yhdistetyillä markkinoilla melko lähellä seuraisivat Schlott [10–15] prosentin (4) markkinaosuudella, Quebecor [10–15] prosentin (4) osuudella ja TSB noin [10–15] prosentin (4) osuudella. Kilpailuongelmia ei tämän vuoksi aiheudu yhdistetyillä eikä erillisillä markkinoilla. Yhteisyrityksen markkinaosuudet eivät aiheuta kilpailuongelmia myöskään millään muilla mahdollisilla maantieteellisillä markkinoilla Euroopan talousalueella (5).

2.   Aikakauslehtien syväpainamisen markkinat

| (18) | Yhteisyrityksen osuus aikakauslehtien syväpainamisen markkinoilla Saksassa on noin [0–50] prosenttia (4). Seuraavaksi suurimpia ovat TSB ja Schlott, joiden kummankin markkinaosuus on noin [20–25] prosenttia (4), ja Burda, jonka markkinaosuus on [0–5] prosenttia (4). Tuonnin osuus on noin [0–5] prosenttia (4), ja se on pääosin peräisin Burdan painolaitoksilta Ranskasta (Vieux-Thann) ja Slovakiasta (Bratislava). Tämän tuonnin lisäksi vain yhden saksalaisen aikakauslehden painaa ulkomainen kirjapaino eli alankomaalainen RotoSmeets. Muilla vaikutuspiiriin kuuluvilla kansallisilla markkinoilla Euroopan talousalueella yhteisyrityksen markkinaosuudet eivät aiheuta kilpailuongelmia. Tämän vuoksi komissio on analysoinut ainoastaan Saksan markkinoita. |
| --- | --- |

(18)

Yhteisyrityksen osuus aikakauslehtien syväpainamisen markkinoilla Saksassa on noin [0–50] prosenttia (4). Seuraavaksi suurimpia ovat TSB ja Schlott, joiden kummankin markkinaosuus on noin [20–25] prosenttia (4), ja Burda, jonka markkinaosuus on [0–5] prosenttia (4). Tuonnin osuus on noin [0–5] prosenttia (4), ja se on pääosin peräisin Burdan painolaitoksilta Ranskasta (Vieux-Thann) ja Slovakiasta (Bratislava). Tämän tuonnin lisäksi vain yhden saksalaisen aikakauslehden painaa ulkomainen kirjapaino eli alankomaalainen RotoSmeets. Muilla vaikutuspiiriin kuuluvilla kansallisilla markkinoilla Euroopan talousalueella yhteisyrityksen markkinaosuudet eivät aiheuta kilpailuongelmia. Tämän vuoksi komissio on analysoinut ainoastaan Saksan markkinoita.

| (19) | Aikakauslehtien syväpainamisen markkinoilla Saksassa asiakkaille (julkaisijoille) voisi aiheutua haittaa, jos NewCo voisi korottaa hintoja, eivätkä asiakkaat pystyisi saatavilla olevan kapasiteetin puutteen vuoksi vastaamaan tällaisiin hinnankorotuksiin siirtymällä käyttämään muita kirjapainoja. Osapuolten myyntimarkkinoille toimittama volyymi oli [150–200 kt] (4) (Bertelsmann: [100–150 kt] (4); Springer: [45–50 kt] (4)) vuonna 2003. Lisäksi [10–15 kt] (4) tarjonnasta on tällä välin muuttunut konsernin sisäiseksi, kun osapuolet ovat ostaneet kirjapainoja. Kun tämä otetaan huomioon osapuolten myyntimarkkinoille toimittama volyymi oli yhteensä [100–150 kt] (4). |
| --- | --- |

(19)

Aikakauslehtien syväpainamisen markkinoilla Saksassa asiakkaille (julkaisijoille) voisi aiheutua haittaa, jos NewCo voisi korottaa hintoja, eivätkä asiakkaat pystyisi saatavilla olevan kapasiteetin puutteen vuoksi vastaamaan tällaisiin hinnankorotuksiin siirtymällä käyttämään muita kirjapainoja. Osapuolten myyntimarkkinoille toimittama volyymi oli [150–200 kt] (4) (Bertelsmann: [100–150 kt] (4); Springer: [45–50 kt] (4)) vuonna 2003. Lisäksi [10–15 kt] (4) tarjonnasta on tällä välin muuttunut konsernin sisäiseksi, kun osapuolet ovat ostaneet kirjapainoja. Kun tämä otetaan huomioon osapuolten myyntimarkkinoille toimittama volyymi oli yhteensä [100–150 kt] (4).

| (20) | Komissio on analysoinut seuraavia näkökohtia: 1) onko kilpailijoilla nykyisin riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia tuntuvan osuuden korvaamiseksi tästä myynnistä; 2) voisivatko kilpailijat asettaa kapasiteettia käyttöön siirtämällä kapasiteettia aikakauslehtien painamiseen; 3) antavatko suunnitellut kapasiteetin laajennukset käyttöön lisäkapasiteettia; ja 4) voisivatko mahdolliset kilpailijat osallistua aikakauslehtien painamisen lisäkapasiteetin tarjoamiseen, jos hinnat olisivat korkeammat. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on analysoinut seuraavia näkökohtia: 1) onko kilpailijoilla nykyisin riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia tuntuvan osuuden korvaamiseksi tästä myynnistä; 2) voisivatko kilpailijat asettaa kapasiteettia käyttöön siirtämällä kapasiteettia aikakauslehtien painamiseen; 3) antavatko suunnitellut kapasiteetin laajennukset käyttöön lisäkapasiteettia; ja 4) voisivatko mahdolliset kilpailijat osallistua aikakauslehtien painamisen lisäkapasiteetin tarjoamiseen, jos hinnat olisivat korkeammat.

| (21) | Nykyinen käyttämätön kapasiteetti: Kapasiteetin käyttöaste on ollut painoalalla viime vuosina melko korkea. Kun lähtökohdaksi otetaan varovaisesti kapasiteetin 95 prosentin enimmäiskäyttöaste ja toimitetut vuotta 2003 koskevat luvut, vaikuttaa realistiselta olettaa, että saksalaisilla kilpailijoilla on 17 kilotonnia käyttämätöntä kapasiteettia aikakauslehtien painamiseen. |
| --- | --- |

(21)

Nykyinen käyttämätön kapasiteetti: Kapasiteetin käyttöaste on ollut painoalalla viime vuosina melko korkea. Kun lähtökohdaksi otetaan varovaisesti kapasiteetin 95 prosentin enimmäiskäyttöaste ja toimitetut vuotta 2003 koskevat luvut, vaikuttaa realistiselta olettaa, että saksalaisilla kilpailijoilla on 17 kilotonnia käyttämätöntä kapasiteettia aikakauslehtien painamiseen.

| (22) | Siirroilla saatava kapasiteetti: Syväpainolaitokset voivat siirtää kapasiteettiaan esitteiden ja mainosten painamisesta aikakauslehtien painamiseen vain rajatussa määrin. Tämä johtuu erityisesti eri painotuotteiden julkaisutiheyden, painamisajan ja painosvolyymin eroista. Aikakauslehdet painetaan säännöllisin väliajoin (viikoittain, kaksi kertaa tai kerran kuukaudessa). Koska niitä julkaistaan pitkällä aikavälillä ja säännöllisin väliajoin, ne muodostavat kirjapainon tilauskannan perustan, joka työllistää painoja koko vuoden ajan. Sitä vastoin esim. postimyyntiyritysten tai matkatoimistojen esitteitä julkaistaan tavallisesti vain kahdesti vuodessa. Painokset ovat tällöin erittäin suuria (sekä kappalemääräisesti että sivumääräisesti) ja painoajat pidempiä (jopa useita viikkoja). Esitteet painetaan tavallisesti touko-kesäkuussa ja loka-joulukuussa, ja nämä kuukaudet ovat kiireisimpiä aikoja kirjapainoille. Kolmatta painotuotteiden ryhmää eli mainoksia käytetään pääasiassa kattamaan painokapasiteettia esitteiden painatuskausien ulkopuolella ja niinä viikonpäivinä, jolloin on vähemmän aikakauslehtiä painatettavina. Näiden aikatauluvaatimusten vuoksi enemmistö kirjapainoista katsoo, että ne eivät voisi siirtyä rajoituksetta esitteiden/mainosten painamisesta aikakauslehtien painamiseen. |
| --- | --- |

(22)

Siirroilla saatava kapasiteetti: Syväpainolaitokset voivat siirtää kapasiteettiaan esitteiden ja mainosten painamisesta aikakauslehtien painamiseen vain rajatussa määrin. Tämä johtuu erityisesti eri painotuotteiden julkaisutiheyden, painamisajan ja painosvolyymin eroista. Aikakauslehdet painetaan säännöllisin väliajoin (viikoittain, kaksi kertaa tai kerran kuukaudessa). Koska niitä julkaistaan pitkällä aikavälillä ja säännöllisin väliajoin, ne muodostavat kirjapainon tilauskannan perustan, joka työllistää painoja koko vuoden ajan. Sitä vastoin esim. postimyyntiyritysten tai matkatoimistojen esitteitä julkaistaan tavallisesti vain kahdesti vuodessa. Painokset ovat tällöin erittäin suuria (sekä kappalemääräisesti että sivumääräisesti) ja painoajat pidempiä (jopa useita viikkoja). Esitteet painetaan tavallisesti touko-kesäkuussa ja loka-joulukuussa, ja nämä kuukaudet ovat kiireisimpiä aikoja kirjapainoille. Kolmatta painotuotteiden ryhmää eli mainoksia käytetään pääasiassa kattamaan painokapasiteettia esitteiden painatuskausien ulkopuolella ja niinä viikonpäivinä, jolloin on vähemmän aikakauslehtiä painatettavina. Näiden aikatauluvaatimusten vuoksi enemmistö kirjapainoista katsoo, että ne eivät voisi siirtyä rajoituksetta esitteiden/mainosten painamisesta aikakauslehtien painamiseen.

| (23) | Komission markkinatutkimukseen numerotiedoin vastanneet kilpailijat totesivatkin, että ne voisivat siirtää mainosten ja esitteiden painokapasiteetistaan aikakauslehtien painamiseen enintään [15–20] prosenttia (4) kokonaiskapasiteetistaan. Eräs saksalainen kirjapaino ei esittänyt asiaa koskevia numerotietoja. Varovaisesti arvioiden ja markkinatutkimuksen muut tulokset huomioon ottaen komissio arvioi, että tämä kirjapaino, jolla on nykyisin suhteellisen pieni osuus aikakauslehtien painamisen markkinoista, voisi osoittaa vielä [10–15] prosenttia (4) kapasiteetistaan aikakauslehtien painamiseen. Tällä perusteella kolme saksalaista kirjapainoa voisi yhdessä osoittaa noin 130 kilotonnin kapasiteetin aikakauslehtien painamiseen. Tämä muodostaisi suuren osuuden koko siitä kapasiteetista, jonka osapuolet käyttävät kolmansien osapuolten aikakauslehtien painamiseen ([150–200 kt] (4) vuonna 2003). Aikakauslehtien painaminen on yleensä kannattavampaa kuin pelkkä mainosten painaminen tai sekä mainosten että esitteiden painaminen. Kilpailijoilla olisi siis näin ollen mahdollisuus ja kannustin siirtää kapasiteettiaan aikakauslehtien painamiseen. |
| --- | --- |

(23)

Komission markkinatutkimukseen numerotiedoin vastanneet kilpailijat totesivatkin, että ne voisivat siirtää mainosten ja esitteiden painokapasiteetistaan aikakauslehtien painamiseen enintään [15–20] prosenttia (4) kokonaiskapasiteetistaan. Eräs saksalainen kirjapaino ei esittänyt asiaa koskevia numerotietoja. Varovaisesti arvioiden ja markkinatutkimuksen muut tulokset huomioon ottaen komissio arvioi, että tämä kirjapaino, jolla on nykyisin suhteellisen pieni osuus aikakauslehtien painamisen markkinoista, voisi osoittaa vielä [10–15] prosenttia (4) kapasiteetistaan aikakauslehtien painamiseen. Tällä perusteella kolme saksalaista kirjapainoa voisi yhdessä osoittaa noin 130 kilotonnin kapasiteetin aikakauslehtien painamiseen. Tämä muodostaisi suuren osuuden koko siitä kapasiteetista, jonka osapuolet käyttävät kolmansien osapuolten aikakauslehtien painamiseen ([150–200 kt] (4) vuonna 2003). Aikakauslehtien painaminen on yleensä kannattavampaa kuin pelkkä mainosten painaminen tai sekä mainosten että esitteiden painaminen. Kilpailijoilla olisi siis näin ollen mahdollisuus ja kannustin siirtää kapasiteettiaan aikakauslehtien painamiseen.

| (24) | Suunnitellut kapasiteetin laajennukset: Osapuolten kolme tärkeintä kilpailijaa Saksassa ovat Schlott, TSB ja Burda. Ne aikovat lisätä kapasiteettiaan vähintään 50 kilotonnia seuraavien kahden tai kolmen vuoden aikana. Lisäksi ne voisivat vielä lisätä nettokapasiteettiaan ainakin väliaikaisesti lykkäämällä suunniteltua vanhojen, mutta edelleen toimintakuntoisten, painokoneiden vähittäistä alasajoa. |
| --- | --- |

(24)

Suunnitellut kapasiteetin laajennukset: Osapuolten kolme tärkeintä kilpailijaa Saksassa ovat Schlott, TSB ja Burda. Ne aikovat lisätä kapasiteettiaan vähintään 50 kilotonnia seuraavien kahden tai kolmen vuoden aikana. Lisäksi ne voisivat vielä lisätä nettokapasiteettiaan ainakin väliaikaisesti lykkäämällä suunniteltua vanhojen, mutta edelleen toimintakuntoisten, painokoneiden vähittäistä alasajoa.

| (25) | Mahdollinen kilpailu: Hintojen korotuksen todennäköisyyttä aikakauslehtien painamisen markkinoilla Saksassa rajoittaa lisäksi monien uskottavien potentiaalisten kilpailijoiden läsnäolo, kuten RotoSmeets (Alankomaat), Quebecor (Ranska), Mondadori (Italia) ja hieman vähemmässä määrin Ringier (Sveitsi). Niillä kaikilla on painolaitokset melko lähellä Saksan rajaa. Tämän vuoksi kirjapainot pystyisivät täyttämään aikakauslehtien painamiseen liittyvät aikarajoitukset ainakin käyttämällä lähimpänä Saksan rajaa sijaitsevia painolaitoksiaan. Jakelujärjestelmän ja viimeistelymenetelmien erot edellyttäisivät ulkomaisilta kirjapainoilta jonkin verran mukautuksia ja tiivistä yhteistyötä saksalaisten asiakkaiden kanssa. RotoSmeets on nykyisin ainoa ulkomainen kirjapaino, joka painaa saksalaista aikakauslehteä. Sen esimerkki osoittaa kuitenkin, että tällaiset mukautukset ovat mahdollisia. RotoSmeetsillä, Quebecorilla ja Mondadorilla on tällä hetkellä vähintään 32 kilotonnia käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ne voisivat helposti osoittaa saksalaisten lehtitalojen käyttöön. Lisäkapasiteettia voitaisiin tarjota nopeasti suunniteltujen kapasiteetinlaajennusten ja tuotevalikoiman muutosten avulla. |
| --- | --- |

(25)

Mahdollinen kilpailu: Hintojen korotuksen todennäköisyyttä aikakauslehtien painamisen markkinoilla Saksassa rajoittaa lisäksi monien uskottavien potentiaalisten kilpailijoiden läsnäolo, kuten RotoSmeets (Alankomaat), Quebecor (Ranska), Mondadori (Italia) ja hieman vähemmässä määrin Ringier (Sveitsi). Niillä kaikilla on painolaitokset melko lähellä Saksan rajaa. Tämän vuoksi kirjapainot pystyisivät täyttämään aikakauslehtien painamiseen liittyvät aikarajoitukset ainakin käyttämällä lähimpänä Saksan rajaa sijaitsevia painolaitoksiaan. Jakelujärjestelmän ja viimeistelymenetelmien erot edellyttäisivät ulkomaisilta kirjapainoilta jonkin verran mukautuksia ja tiivistä yhteistyötä saksalaisten asiakkaiden kanssa. RotoSmeets on nykyisin ainoa ulkomainen kirjapaino, joka painaa saksalaista aikakauslehteä. Sen esimerkki osoittaa kuitenkin, että tällaiset mukautukset ovat mahdollisia. RotoSmeetsillä, Quebecorilla ja Mondadorilla on tällä hetkellä vähintään 32 kilotonnia käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ne voisivat helposti osoittaa saksalaisten lehtitalojen käyttöön. Lisäkapasiteettia voitaisiin tarjota nopeasti suunniteltujen kapasiteetinlaajennusten ja tuotevalikoiman muutosten avulla.

| (26) | Kapasiteettikysymysten lisäksi kilpailuongelmia voisi aiheuttaa teoreettisesti myös yhden kilpailijan poistuminen markkinoilta. Springer poistuu keskittymän myötä markkinoilta itsenäisenä kilpailijana. Vaikka tarkasteltaisiin vain saksalaisia syväpainolaitoksia, asiakkaat voivat silti käyttää kolmea muuta merkittävää kilpailijaa Schlottia, TSB:tä ja Burdaa, joilla on jo paljon kapasiteettia. Kuten edellä mainitaan, markkinoille voi lisäksi tulla uskottavia potentiaalisia kilpailijoita. |
| --- | --- |

(26)

Kapasiteettikysymysten lisäksi kilpailuongelmia voisi aiheuttaa teoreettisesti myös yhden kilpailijan poistuminen markkinoilta. Springer poistuu keskittymän myötä markkinoilta itsenäisenä kilpailijana. Vaikka tarkasteltaisiin vain saksalaisia syväpainolaitoksia, asiakkaat voivat silti käyttää kolmea muuta merkittävää kilpailijaa Schlottia, TSB:tä ja Burdaa, joilla on jo paljon kapasiteettia. Kuten edellä mainitaan, markkinoille voi lisäksi tulla uskottavia potentiaalisia kilpailijoita.

| (27) | Edellä esitettyjen laskelmien perusteella kolme merkittävintä saksalaista kilpailijaa eli Schlott, TSB ja Burda voisivat osoittaa vielä noin 197 kilotonnia (17 kt käyttämätöntä kapasiteettia, 130 kt siirtämällä tuotantoaan ja 50 kt laajentamalla nettokapasiteettia) aikakauslehtien painamiseen vastauksena mahdolliselle hintojen korotukselle saksalaisten aikakauslehtien painamisen markkinoilla. Osapuolten volyymi myyntimarkkinoilla on noin [100–150 kt] (4). Lisäksi RotoSmeetsiä, Quebecoria ja Mondadoria voidaan pitää uskottavina potentiaalisina kilpailijoina, joiden puoleen saksalaiset lehtitalot voisivat kääntyä, jos yhteisyritys pyrkisi korottamaan hintoja. |
| --- | --- |

(27)

Edellä esitettyjen laskelmien perusteella kolme merkittävintä saksalaista kilpailijaa eli Schlott, TSB ja Burda voisivat osoittaa vielä noin 197 kilotonnia (17 kt käyttämätöntä kapasiteettia, 130 kt siirtämällä tuotantoaan ja 50 kt laajentamalla nettokapasiteettia) aikakauslehtien painamiseen vastauksena mahdolliselle hintojen korotukselle saksalaisten aikakauslehtien painamisen markkinoilla. Osapuolten volyymi myyntimarkkinoilla on noin [100–150 kt] (4). Lisäksi RotoSmeetsiä, Quebecoria ja Mondadoria voidaan pitää uskottavina potentiaalisina kilpailijoina, joiden puoleen saksalaiset lehtitalot voisivat kääntyä, jos yhteisyritys pyrkisi korottamaan hintoja.

3.   Aikakauslehtien julkaisumarkkinoiden koordinointi

| (28) | Komissio arvioi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdan nojalla myös sitä, johtaisiko yhteisyrityksen perustaminen Bertelsmannin (ml. G+J) kilpailukäyttäytymisen ja Springerin kilpailukäyttäytymisen koordinointiin aikakauslehtien julkaisemisen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Painokustannukset muodostavat kuitenkin vain suhteellisen pienen osuuden aikakauslehden kokonaiskustannuksista ja aikakauslehtien julkaisutoiminta on osapuolille huomattavasti tärkeämpää kuin niiden syväpainotoiminta. Tämän vuoksi komissio päättelee, että aikakauslehtien julkaisutoiminnan koordinointi ei ole todennäköistä. |
| --- | --- |

(28)

Komissio arvioi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdan nojalla myös sitä, johtaisiko yhteisyrityksen perustaminen Bertelsmannin (ml. G+J) kilpailukäyttäytymisen ja Springerin kilpailukäyttäytymisen koordinointiin aikakauslehtien julkaisemisen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Painokustannukset muodostavat kuitenkin vain suhteellisen pienen osuuden aikakauslehden kokonaiskustannuksista ja aikakauslehtien julkaisutoiminta on osapuolille huomattavasti tärkeämpää kuin niiden syväpainotoiminta. Tämän vuoksi komissio päättelee, että aikakauslehtien julkaisutoiminnan koordinointi ei ole todennäköistä.

III   PÄÄTELMÄT

| (29) | Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että ehdotettu keskittymä ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, varsinkaan luomalla tai vahvistamalla määräävää asemaa. Se ei myöskään rajoita kilpailua sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa ja EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Toimenpide on sen vuoksi julistettava sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(29)

Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että ehdotettu keskittymä ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, varsinkaan luomalla tai vahvistamalla määräävää asemaa. Se ei myöskään rajoita kilpailua sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa ja EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Toimenpide on sen vuoksi julistettava sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 52, 2.3.2006, s. 2.

(3)  EUVL C 52, 2.3.2006, s. 3.

(4)  Osa tästä tekstistä on muutettu luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi. Luottamukselliset kohdat on esitetty hakasulkeissa ja merkitty asteriskilla: [...]*.

(5)  Jopa esite- ja/tai mainospainatuksen hypoteettisilla Saksan markkinoilla yhteisyrityksen markkinaosuus olisi 22–35 prosenttia, mutta se on silti pienempi kuin markkinajohtaja Schlottin osuus.

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 2.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/21

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2006/172/YUTP,

tehty 27 päivänä helmikuuta 2006,

Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/852/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon 13 päivänä joulukuuta 2004 hyväksytyn yhteisen kannan 2004/852/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 13 päivänä joulukuuta 2004 yhteisen kannan 2004/852/YUTP Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1572(2004), jäljempänä ”päätöslauselma 1572(2004)”, määrättyjen Norsunluurannikkoon kohdistuvien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 13 päivänä joulukuuta 2004 yhteisen kannan 2004/852/YUTP Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1572(2004), jäljempänä ”päätöslauselma 1572(2004)”, määrättyjen Norsunluurannikkoon kohdistuvien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi.

| (2) | Päätöslauselman 1572(2004) 14 kohdalla perustettu komitea hyväksyi 7 päivänä helmikuuta 2006 luettelon henkilöistä, joihin sovelletaan päätöslauselman 1572(2004) 9 ja 11 kohdassa määrättyjä ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1643(2005) 1 kohdassa uudistettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöslauselman 1572(2004) 14 kohdalla perustettu komitea hyväksyi 7 päivänä helmikuuta 2006 luettelon henkilöistä, joihin sovelletaan päätöslauselman 1572(2004) 9 ja 11 kohdassa määrättyjä ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1643(2005) 1 kohdassa uudistettuja toimenpiteitä.

| (3) | Yhteisen kannan 2004/852/YUTP liite olisi täydennettävä tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen kannan 2004/852/YUTP liite olisi täydennettävä tämän mukaisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään tämän päätöksen liitteessä oleva henkilöiden luettelo yhteisen kannan 2004/852/YUTP liitteeseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

U. PLASSNIK

---

(1)  EUVL L 368, 15.12.2004, s. 50. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä kannalla 2006/30/YUTP (EUVL L 19, 24.1.2006, s. 36).

1

---

LIITE

1 artiklassa tarkoitettu henkilöiden luettelo

| ”1. | Sukunimi ja etunimi: BLÉ GOUDÉ, Charles
  Asema: COJEPin (’Jeunes patriotes’) johtaja
  Syntymäaika: 1.1.1972
  Passin tai henkilötodistuksen numero: PD. AE/088 DH 12
  Kansalaisuus: Norsunluurannikon |
| --- | --- |

”1.

Sukunimi ja etunimi: BLÉ GOUDÉ, Charles

Asema: COJEPin (’Jeunes patriotes’) johtaja

Syntymäaika: 1.1.1972

Passin tai henkilötodistuksen numero: PD. AE/088 DH 12

Kansalaisuus: Norsunluurannikon

| 2. | Sukunimi ja etunimi: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio
  Syntymäaika: 20.12.1969 tai 1.1.1966
  Kansalaisuus: Norsunluurannikon |
| --- | --- |

2.

Sukunimi ja etunimi: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio

Syntymäaika: 20.12.1969 tai 1.1.1966

Kansalaisuus: Norsunluurannikon

| 3. | Sukunimi ja etunimi: FOFIE, Martin Kouakou
  Asema: Alikersantti, Forces nouvelles -joukkojen johtaja, Korhogon alue
  Syntymäaika: 1.1.1968
  Kansalaisuus: Norsunluurannikon” |
| --- | --- |

3.

Sukunimi ja etunimi: FOFIE, Martin Kouakou

Asema: Alikersantti, Forces nouvelles -joukkojen johtaja, Korhogon alue

Syntymäaika: 1.1.1968

Kansalaisuus: Norsunluurannikon”

---