# Az Európai Unió L 81/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 81 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. március 18. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 81

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. március 18.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 451/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 452/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 453/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról | 5 |
| | | A Bizottság 454/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról | 7 |
| | | A Bizottság 455/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az egyes tagállamokban a 2006. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban a vaj felvásárlásának megindításáról szóló 343/2006/EK rendelet módosításáról | 8 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 451/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 452/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról

3

A Bizottság 453/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról

5

A Bizottság 454/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról

7

A Bizottság 455/2006/EK rendelete (2006. március 17.) az egyes tagállamokban a 2006. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban a vaj felvásárlásának megindításáról szóló 343/2006/EK rendelet módosításáról

8

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hatodik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről | 9 |
| | * | A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről | 10 |
| | * | A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről | 11 |
| | * | A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottság számára az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről | 12 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. október 6.) a Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. (Modern Mezőgazdasági Szövetkezet korlátolt felelősségű szövetkezeti társaság) számára Olaszország által nyújtandó állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3639. számú dokumentummal történt) | 13 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. március 2.) a szakképzési intézmények átszervezésére vonatkozóan Olaszországban létrehozott támogatási rendszerről
  (az értesítés a C(2005) 429. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 7.) A Shetland Leasing and Property Developments Ltd beruházásai a Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság)
  (az értesítés a C(2005) 4649. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. március 17.) Izraelben a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2006) 902. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hatodik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

9

*

A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

10

*

A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

11

*

A Tanács ajánlása (2006. március 14.) a Bizottság számára az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

12

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. október 6.) a Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. (Modern Mezőgazdasági Szövetkezet korlátolt felelősségű szövetkezeti társaság) számára Olaszország által nyújtandó állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3639. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2004) 3639. számú dokumentummal történt)

13

*

A Bizottság határozata (2005. március 2.) a szakképzési intézmények átszervezésére vonatkozóan Olaszországban létrehozott támogatási rendszerről
  (az értesítés a C(2005) 429. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 429. számú dokumentummal történt)

1

25

*

A Bizottság határozata (2005. december 7.) A Shetland Leasing and Property Developments Ltd beruházásai a Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság)
  (az értesítés a C(2005) 4649. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4649. számú dokumentummal történt)

1

36

*

A Bizottság határozata (2006. március 17.) Izraelben a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2006) 902. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 902. számú dokumentummal történt)

1

43

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2006/228/IB határozata (2006. március 9.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló 2005/211/IB tanácsi határozat egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról | 45 |
| | * | A Tanács 2006/229/IB határozata (2006. március 9.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló 2005/211/IB tanácsi határozat egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról | 46 |

Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2006/228/IB határozata (2006. március 9.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló 2005/211/IB tanácsi határozat egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról

45

*

A Tanács 2006/229/IB határozata (2006. március 9.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló 2005/211/IB tanácsi határozat egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/1

---

A BIZOTTSÁG 451/2006/EK RENDELETE

(2006. március 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 17-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. március 17-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 100,2 |
| 204 | 59,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 87,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,8 |
| 204 | 36,3 |
| 999 | 81,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,0 |
| 204 | 52,2 |
| 999 | 78,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,1 |
| 204 | 45,4 |
| 212 | 48,9 |
| 220 | 46,8 |
| 400 | 60,8 |
| 448 | 37,8 |
| 624 | 67,8 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,1 |
| 624 | 66,1 |
| 999 | 58,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,6 |
| 400 | 118,8 |
| 404 | 102,0 |
| 512 | 75,6 |
| 524 | 78,8 |
| 528 | 88,0 |
| 720 | 82,0 |
| 999 | 91,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,1 |
| 512 | 75,9 |
| 528 | 62,6 |
| 720 | 60,4 |
| 999 | 70,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

100,2

204

59,0

212

102,0

999

87,1

0707 00 05

052

126,8

204

36,3

999

81,6

0709 90 70

052

104,0

204

52,2

999

78,1

0805 10 20

052

46,1

204

45,4

212

48,9

220

46,8

400

60,8

448

37,8

624

67,8

999

50,5

0805 50 10

052

50,1

624

66,1

999

58,1

0808 10 80

388

96,6

400

118,8

404

102,0

512

75,6

524

78,8

528

88,0

720

82,0

999

91,7

0808 20 50

388

84,1

512

75,9

528

62,6

720

60,4

999

70,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/3

---

A BIZOTTSÁG 452/2006/EK RENDELETE

(2006. március 17.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vaj minimális értékesítési árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós készletekből és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. Előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás mértéke változhat a vaj tervezett felhasználása, annak zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós készletekből és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. Előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás mértéke változhat a vaj tervezett felhasználása, annak zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó vaj minimális értékesítési ára és a feldolgozási biztosíték összege a rendelet 25., illetve 28. cikke értelmében az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás céljára a vaj minimális értékesítési árai és a feldolgozási biztosíték

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Minimális értékesítési ár | Vaj ≥ 82 % | Változatlan | — | 210 | — | — |
| Koncentrátum | — | — | — | — |
| Feldolgozási biztosíték | Változatlan | — | 79 | — | — |
| Koncentrátum | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Minimális értékesítési ár

Vaj ≥ 82 %

Változatlan

—

210

—

—

Koncentrátum

—

—

—

—

Feldolgozási biztosíték

Változatlan

—

79

—

—

Koncentrátum

—

—

—

—

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/5

---

A BIZOTTSÁG 453/2006/EK RENDELETE

(2006. március 17.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a tejszín, a vaj és a vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó maximális támogatás megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós vajkészletekből, és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. A rendelet előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás változhat a vaj tervezett felhasználása, zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK rendelettel (2) összhangban az intervenciós ügynökségek folyamatos pályázati eljárás útján eladhatnak bizonyos mennyiséget az általuk tárolt intervenciós vajkészletekből, és támogatást nyújthatnak tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra. A fenti rendelet 25. cikke előírja, hogy az egyes egyedi pályázati felhívásokra beérkező pályázatok figyelembevételével az intervenciós vajra minimális értékesítési árat, a tejszínre, vajra, vajkoncentrátumra pedig maximális támogatást kell megállapítani. A rendelet előírja továbbá, hogy az ár vagy a támogatás változhat a vaj tervezett felhasználása, zsírtartalma és a bedolgozási eljárás szerint. Az 1898/2005/EK rendelet 28. cikkében említett feldolgozási biztosíték összegét ennek megfelelően kell megállapítani.

| (2) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás céljára az intervenciós készletekből származó tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra adható maximális támogatás és a feldolgozási biztosíték összege a rendelet 25., illetve 28. cikke értelmében az e rendelet mellékletében foglalt táblázatnak megfelelően került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás céljára a tejszínre, a vajra és a vajkoncentrátumra adható maximális támogatás és a feldolgozási biztosíték összege

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Képlet | A | B |
| Bedolgozási eljárás | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül | Jelölőanyagokkal | Jelölőanyagok nélkül |
| Maximális támogatás | Vaj ≥ 82 % | 38,5 | 35 | 38,5 | 35 |
| Vaj < 82 % | — | 34,1 | — | — |
| Vajkoncentrátum | 46 | 42,6 | 46 | 42 |
| Tejszín | — | — | 18,5 | 15 |
| Feldolgozási biztosíték | Vaj | 42 | — | 42 | — |
| Vajkoncentrátum | 51 | — | 51 | — |
| Tejszín | — | — | 20 | — |

(EUR/100 kg)

Képlet

A

B

Bedolgozási eljárás

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Jelölőanyagokkal

Jelölőanyagok nélkül

Maximális támogatás

Vaj ≥ 82 %

38,5

35

38,5

35

Vaj < 82 %

—

34,1

—

—

Vajkoncentrátum

46

42,6

46

42

Tejszín

—

—

18,5

15

Feldolgozási biztosíték

Vaj

42

—

42

—

Vajkoncentrátum

51

—

51

—

Tejszín

—

—

20

—

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/7

---

A BIZOTTSÁG 454/2006/EK RENDELETE

(2006. március 17.)

az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás tekintetében a vajkoncentrátum maximális támogatásának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) 47. cikkével összhangban az intervenciós hivatalok a vajkoncentrátum támogatására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást nyitnak meg. A rendelet 54. cikke előírja, hogy az egyedi pályázati felhívásra érkezett pályázatok alapján állapítják meg a legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható támogatás maximális összegét. |
| --- | --- |

(1)

A tejszín, vaj és vajkoncentrátum közösségi piacon történő értékesítésére vonatkozó intézkedések tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2005. november 9-i 1898/2005/EK bizottsági rendelet (2) 47. cikkével összhangban az intervenciós hivatalok a vajkoncentrátum támogatására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást nyitnak meg. A rendelet 54. cikke előírja, hogy az egyedi pályázati felhívásra érkezett pályázatok alapján állapítják meg a legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható támogatás maximális összegét.

| (2) | Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése rendelkezik végfelhasználási biztosíték nyújtásáról, ami a vajkoncentrátumnak a kiskereskedelem által történő átvételét hivatott biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése rendelkezik végfelhasználási biztosíték nyújtásáról, ami a vajkoncentrátumnak a kiskereskedelem által történő átvételét hivatott biztosítani.

| (3) | A beérkezett pályázatok alapján meg kell állapítani a maximális támogatás összegét, valamint ennek megfelelően a végfelhasználási biztosíték összegét. |
| --- | --- |

(3)

A beérkezett pályázatok alapján meg kell állapítani a maximális támogatás összegét, valamint ennek megfelelően a végfelhasználási biztosíték összegét.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1898/2005/EK rendelettel megnyitott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott 5. egyedi pályázati eljárás céljára a rendelet 47. cikkének (1) bekezdése szerinti, legalább 96 %-os zsírtartalmú vajkoncentrátumra adható maximális támogatás összege 45 EUR/100 kg.

Az 1898/2005/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében előírt végfelhasználási biztosíték 50 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 308., 2005.11.25., 1. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/8

---

A BIZOTTSÁG 455/2006/EK RENDELETE

(2006. március 17.)

az egyes tagállamokban a 2006. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban a vaj felvásárlásának megindításáról szóló 343/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | A 343/2006/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok jegyzékét, amelyekben az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell indítani a vaj felvásárlását. |
| --- | --- |

(1)

A 343/2006/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok jegyzékét, amelyekben az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint meg kell indítani a vaj felvásárlását.

| (2) | A Lettország által szolgáltatott legutóbbi információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a vaj piaci ára két egymást követő héten keresztül az intervenciós ár 92 %-a vagy afölötti volt. Ezért Lettországban fel kell függeszteni az intervenciós felvásárlást. Következésképpen ezt a tagországot vissza kell vonni a 343/2006/EK rendeletben megállapított jegyzékről. |
| --- | --- |

(2)

A Lettország által szolgáltatott legutóbbi információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a vaj piaci ára két egymást követő héten keresztül az intervenciós ár 92 %-a vagy afölötti volt. Ezért Lettországban fel kell függeszteni az intervenciós felvásárlást. Következésképpen ezt a tagországot vissza kell vonni a 343/2006/EK rendeletben megállapított jegyzékről.

| (3) | A 343/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 343/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 343/2006/EK rendelet 1. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint a vaj felvásárlását a következő tagállamokban kell megindítani:

| — | Németország |
| --- | --- |

—

Németország

| — | Észtország |
| --- | --- |

—

Észtország

| — | Spanyolország |
| --- | --- |

—

Spanyolország

| — | Franciaország |
| --- | --- |

—

Franciaország

| — | Olaszország |
| --- | --- |

—

Olaszország

| — | Írország |
| --- | --- |

—

Írország

| — | Hollandia |
| --- | --- |

—

Hollandia

| — | Lengyelország |
| --- | --- |

—

Lengyelország

| — | Portugália |
| --- | --- |

—

Portugália

| — | Finnország |
| --- | --- |

—

Finnország

| — | Svédország |
| --- | --- |

—

Svédország

| — | Egyesült Királyság.” |
| --- | --- |

—

Egyesült Királyság.”

2. cikk

Ez a rendelet 2006. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 17-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 55., 2006.2.25., 17. o. A 387/2006/EK rendelettel (HL L 63., 2006.3.4., 10. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/9

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2006. március 14.)

a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hatodik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

(2006/220/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1984. december 8-án Loméban aláírt harmadik AKCS–EGK-egyezményre,

tekintettel a közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló 86/126/EGK belső megállapodásra (1) és különösen annak 29. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a hatodik Európai Fejlesztési Alapra (hatodik EFA) alkalmazandó 1986. november 11-i pénzügyi szabályzatra (2) és különösen annak 66–73. cikkére,

megvizsgálva a hatodik EFA műveleteire vonatkozó 2004. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2004. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (3),

mivel a belső megállapodás 29. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak a hatodik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a mentességet az Európai Parlamentnek kell megadnia, a Tanács ajánlására,

mivel a 2004. pénzügyi év során a Bizottság a hatodik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament a Bizottságot mentse fel a hatodik EFA 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

(1)  HL L 86., 1986.3.31., 210. o. A legutóbb a 86/281/EGK határozattal (HL L 178., 1986.7.2., 13. o.) módosított megállapodás.

1

(2)  HL L 325., 1986.11.20., 42. o.

2

(3)  HL C 301., 2005.11.30., 249. o.

3

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/10

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2006. március 14.)

a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (hetedik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

(2006/221/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS–EK-egyezményre,

tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló 91/401/EGK belső megállapodásra (1), amely létrehozta többek között a hetedik Európai Fejlesztési Alapot (hetedik EFA) és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1991. július 29-i 91/491/EGK pénzügyi szabályzatra (2) és különösen annak 69–77. cikkére,

megvizsgálva a hetedik EFA műveleteire vonatkozó 2004. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2004. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (3),

mivel a belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság számára a hetedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a mentességet az Európai Parlamentnek kell megadnia, a Tanács ajánlására,

mivel a 2004. pénzügyi év során a Bizottság a hetedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament a Bizottságot mentse fel a 2004. pénzügyi évre vonatkozóan a hetedik EFA műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

(1)  HL L 229., 1991.8.17., 288. o.

1

(2)  HL L 266., 1991.9.21., 1. o.

2

(3)  HL C 301., 2005.11.30., 249. o.

3

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/11

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2006. március 14.)

a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

(2006/222/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS–EK-egyezményre,

tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló belső megállapodásra (1), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA) és különösen a fenti megállapodás 33. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i pénzügyi szabályzatra (2) s különösen annak 66–74. cikkére,

megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó 2004. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2004. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (3),

mivel a fenti belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság számára a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a mentességet az Európai Parlamentnek kell megadnia, a Tanács ajánlására,

mivel a 2004. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament a Bizottságot mentse fel a nyolcadik EFA 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

(1)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

1

(2)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

2

(3)  HL C 301., 2005.11.30., 249. o.

3

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/12

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2006. március 14.)

a Bizottság számára az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében adandó felmentésről

(2006/223/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS–EK partnerségi megállapodásra (1),

tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról szóló belső megállapodásra (2), amely létrehozta többek között a kilencedik Európai Fejlesztési Alapot (kilencedik EFA) és különösen az említett megállapodás 32. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzatra (3) és különösen annak 96–103. cikkére,

megvizsgálva a kilencedik EFA műveleteire vonatkozó 2004. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást, illetve eredménykimutatást, valamint a Számvevőszéknek a 2004. pénzügyi évre vonatkozó jelentését, a Bizottság válaszaival együtt (4),

mivel a fenti belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság számára a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében a felmentést az Európai Parlamentnek kell megadnia, a Tanács ajánlására,

mivel a 2004. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

JAVASOLJA, hogy az Európai Parlament adjon felmentést a Bizottságnak a kilencedik EFA 2004. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

2

(3)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

3

(4)  HL C 301., 2005.11.30., 249. o.

4

---

Bizottság

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/13

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. október 6.)

a „Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.” (Modern Mezőgazdasági Szövetkezet korlátolt felelősségű szövetkezeti társaság) számára Olaszország által nyújtandó állami támogatásról

(az értesítés a C(2004) 3639. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(2006/224/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felkérte az érdekelteket (1), hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikkel összhangban és ezen észrevételekre tekintettel,

az alábbi határozatot hozta:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete 2001. február 8-i, 2001. február 9-én iktatott levelében bejelentette a Bizottságnak a szóban forgó intézkedést a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete 2001. február 8-i, 2001. február 9-én iktatott levelében bejelentette a Bizottságnak a szóban forgó intézkedést a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint.

| (2) | A 2001. augusztus 21-i, 2001. augusztus 24-én iktatott, a 2001. december 3-i, 2001. december 5-én iktatott és a 2002. április 11-i, 2002. április 17-én iktatott leveleiben Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete közölte a Bizottsággal azokat a kiegészítő információkat, amelyeket az olasz hatóságoktól a 2001. április 9-i és 2001. szeptember 27-i levelekben, valamint informális kapcsolatok útján megkértek. |
| --- | --- |

(2)

A 2001. augusztus 21-i, 2001. augusztus 24-én iktatott, a 2001. december 3-i, 2001. december 5-én iktatott és a 2002. április 11-i, 2002. április 17-én iktatott leveleiben Olaszország Európai Unió melletti Állandó Képviselete közölte a Bizottsággal azokat a kiegészítő információkat, amelyeket az olasz hatóságoktól a 2001. április 9-i és 2001. szeptember 27-i levelekben, valamint informális kapcsolatok útján megkértek.

| (3) | 2002. június 5-i levelében a Bizottság értesítette Olaszországot azon határozatáról, amellyel elindította az eljárást a szóban forgó támogatás tekintetében, a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

2002. június 5-i levelében a Bizottság értesítette Olaszországot azon határozatáról, amellyel elindította az eljárást a szóban forgó támogatás tekintetében, a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

| (4) | A Bizottság határozata közlésre került az eljárás elindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte a harmadik érdekelt feleket, hogy tegyék meg a kérdéses támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata közlésre került az eljárás elindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte a harmadik érdekelt feleket, hogy tegyék meg a kérdéses támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (5) | A Bizottsághoz nem érkezett harmadik érdekelt felek részéről ezzel kapcsolatos észrevétel. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz nem érkezett harmadik érdekelt felek részéről ezzel kapcsolatos észrevétel.

| (6) | Olaszország a tervezett intézkedésről további információkat közölt a Bizottsággal 2002. szeptember 16-i, 2002. szeptember 17-én iktatott levelében. |
| --- | --- |

(6)

Olaszország a tervezett intézkedésről további információkat közölt a Bizottsággal 2002. szeptember 16-i, 2002. szeptember 17-én iktatott levelében.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (7) | A Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. egyike azo vállalkozásoknak, amelyeket a Bizottság a 354/2000 sz. ügyirat (3) keretében megmentési támogatásban való részesülésre megvizsgált és jóváhagyott. Az elfogadó határozat előírta a megmentési támogatás szerkezetátalakítási támogatássá történő átalakítását avval a feltétellel, hogy Olaszország a támogatás engedélyezésétől számított hat hónapon belül bemutatja a vállalkozás szerkezetátalakítási tervét, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások állami megmentési és szerkezetátalakítási támogatásáról szóló közösségi Iránymutatások (a továbbiakban az Iránymutatások) (4) 23. pontja rendelkezéseinek megfelelően. E kötelezettség megvalósításaképpen, az olasz hatóságok közölték a Szövetkezet szerkezetátalakítási tervét. Jelen határozat tehát a szerkezetátalakítási támogatásról szól. |
| --- | --- |

(7)

A Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. egyike azo vállalkozásoknak, amelyeket a Bizottság a 354/2000 sz. ügyirat (3) keretében megmentési támogatásban való részesülésre megvizsgált és jóváhagyott. Az elfogadó határozat előírta a megmentési támogatás szerkezetátalakítási támogatássá történő átalakítását avval a feltétellel, hogy Olaszország a támogatás engedélyezésétől számított hat hónapon belül bemutatja a vállalkozás szerkezetátalakítási tervét, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások állami megmentési és szerkezetátalakítási támogatásáról szóló közösségi Iránymutatások (a továbbiakban az Iránymutatások) (4) 23. pontja rendelkezéseinek megfelelően. E kötelezettség megvalósításaképpen, az olasz hatóságok közölték a Szövetkezet szerkezetátalakítási tervét. Jelen határozat tehát a szerkezetátalakítási támogatásról szól.

| (8) | A szerkezetátalakítási terv keretében a folyósított 900 000 000 ITL-nak (464 810 EUR) megfelelő megmentési támogatás tőkeszámla-hozzájárulássá lett átalakítva. |
| --- | --- |

(8)

A szerkezetátalakítási terv keretében a folyósított 900 000 000 ITL-nak (464 810 EUR) megfelelő megmentési támogatás tőkeszámla-hozzájárulássá lett átalakítva.

A.   A vállalkozás leírása

| (9) | A Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. kis méretű szövetkezeti társaság, amely 69 tagból áll, és amely szőlészetre és gabonatermesztésre (elsődeleges termelés) specializálódott. Jelenleg 75 ha saját, 207 bérelt és 178 átruházott tulajdont kezel. |
| --- | --- |

(9)

A Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. kis méretű szövetkezeti társaság, amely 69 tagból áll, és amely szőlészetre és gabonatermesztésre (elsődeleges termelés) specializálódott. Jelenleg 75 ha saját, 207 bérelt és 178 átruházott tulajdont kezel.

B.   A piac felmérése

| (10) | Az olasz hatóságok szerint a Szövetkezet fő tevékenysége a borászati célú szőlő-termelés (az eladható bruttó termelés 80%-a). Az ide vonatkozó piac tehát a szőlő- és bortermelési piac. Marche tartomány, amelynek 23 500 ha szőlővel beültetett területtel rendelkezik, amelyből 13 000 eredetvédett (DOC), összes szőlő- és bortermelésének összege 147 milliárd ITL. 125 hektáros szőlőterületével a szövetkezet a tartomány teljes szőlőterületének 0,53%-át, míg az eredetvédett (DOC) terület 0,96%-át fedi le, a tartományi átlagtermelés 0,38%-ának megfelelő termeléssel (az utóbbi 3 év adatai). |
| --- | --- |

(10)

Az olasz hatóságok szerint a Szövetkezet fő tevékenysége a borászati célú szőlő-termelés (az eladható bruttó termelés 80%-a). Az ide vonatkozó piac tehát a szőlő- és bortermelési piac. Marche tartomány, amelynek 23 500 ha szőlővel beültetett területtel rendelkezik, amelyből 13 000 eredetvédett (DOC), összes szőlő- és bortermelésének összege 147 milliárd ITL. 125 hektáros szőlőterületével a szövetkezet a tartomány teljes szőlőterületének 0,53%-át, míg az eredetvédett (DOC) terület 0,96%-át fedi le, a tartományi átlagtermelés 0,38%-ának megfelelő termeléssel (az utóbbi 3 év adatai).

| (11) | A szektor tendenciái a jobb minőségű borok fogyasztása irányába mutatnak (növekszik az ellenőrzött eredetű borok (DOC) fogyasztása, míg az asztali boroké csökken) (5). A nemzetközi piacok egyre fontosabbá válnak, és az olasz bor növeli ismertségét külföldön, noha meg kell küzdenie a hagyományos termelők és a szektor feltörekvő országainak erős konkurenciájával. A borászati üzemeknek csaknem háromnegyede exportál külföldre. Leginkább kis- és középvállalkozásokról van szó, amelyek éves forgalma nem éri el az 50 milliárdot. A marchei DOC borok jó sajátosságokkal bírnak. A Verdicchio dei Castelli di Jesi, amely a legjobb olasz fehérborok közé tartozik, a Rosso Conero vörösborral együtt az Olaszországban és a világon legismertebb marchei borok egyike. A export aránya eléri a 30%-ot (6). A szerkezetátalakítási tervben foglalt perspektívák a borászati piac fejlődésének mérsékelten optimista képét mutatják be, amely nem számol a szűk földrajzi területen termelt kiváló borok iránti kereslet válságával. A Szövetkezet szerkezetátalakítási terve e borok termelésére való részleges átállást irányoz elő. |
| --- | --- |

(11)

A szektor tendenciái a jobb minőségű borok fogyasztása irányába mutatnak (növekszik az ellenőrzött eredetű borok (DOC) fogyasztása, míg az asztali boroké csökken) (5). A nemzetközi piacok egyre fontosabbá válnak, és az olasz bor növeli ismertségét külföldön, noha meg kell küzdenie a hagyományos termelők és a szektor feltörekvő országainak erős konkurenciájával. A borászati üzemeknek csaknem háromnegyede exportál külföldre. Leginkább kis- és középvállalkozásokról van szó, amelyek éves forgalma nem éri el az 50 milliárdot. A marchei DOC borok jó sajátosságokkal bírnak. A Verdicchio dei Castelli di Jesi, amely a legjobb olasz fehérborok közé tartozik, a Rosso Conero vörösborral együtt az Olaszországban és a világon legismertebb marchei borok egyike. A export aránya eléri a 30%-ot (6). A szerkezetátalakítási tervben foglalt perspektívák a borászati piac fejlődésének mérsékelten optimista képét mutatják be, amely nem számol a szűk földrajzi területen termelt kiváló borok iránti kereslet válságával. A Szövetkezet szerkezetátalakítási terve e borok termelésére való részleges átállást irányoz elő.

C.   A szövetkezet nehézségeinek eredete

| (12) | Az olasz hatóságok szerint a szövetkezet pénzügyi nehézségeit a következők okozták:






  a) | Rövid lejáratú kölcsönök által finanszírozott befektetésekkel összefüggő túlságosan nagy pénzügyi terhek. |
| --- | --- | --- |

(12)

Az olasz hatóságok szerint a szövetkezet pénzügyi nehézségeit a következők okozták:

a)

Rövid lejáratú kölcsönök által finanszírozott befektetésekkel összefüggő túlságosan nagy pénzügyi terhek.

| b) | Állandó piaci árcsökkenés, amellyel nem járt együtt a termelési tényezők (munkaerő, technikai eszközök) költségének hasonló csökkenése A termelés elégtelen gépesítése és bizonyos szőlőültetvények elöregedett állapota egyáltalán nem biztosítanak elégséges jövedelmezési értékeket. |
| --- | --- |

b)

Állandó piaci árcsökkenés, amellyel nem járt együtt a termelési tényezők (munkaerő, technikai eszközök) költségének hasonló csökkenése A termelés elégtelen gépesítése és bizonyos szőlőültetvények elöregedett állapota egyáltalán nem biztosítanak elégséges jövedelmezési értékeket.

| c) | Elégtelen tartalékképzések. Az elmúlt öt év során az amortizációs alapok tartalékképzései a berendezések hasznos élettartamához szükségesnél alacsonyabbak voltak, és ez súlyosbította a pénzügyi helyzetet. |
| --- | --- |

c)

Elégtelen tartalékképzések. Az elmúlt öt év során az amortizációs alapok tartalékképzései a berendezések hasznos élettartamához szükségesnél alacsonyabbak voltak, és ez súlyosbította a pénzügyi helyzetet.

| d) | Kedvezőtlen események. A mostoha klimatikus viszonyok, amelyek az 1998/1999. évi (jégeső) és az 1999/2000. évi (jégeső és aszály) időszakot jellemezték, olyan veszteségeket eredményeztek, amelyeket a biztosítási fedezetek csak részben térítettek meg, és amelyek nem részesültek semmiféle országos vagy tartományi szabályozású kompenzációs támogatásban. |
| --- | --- |

d)

Kedvezőtlen események. A mostoha klimatikus viszonyok, amelyek az 1998/1999. évi (jégeső) és az 1999/2000. évi (jégeső és aszály) időszakot jellemezték, olyan veszteségeket eredményeztek, amelyeket a biztosítási fedezetek csak részben térítettek meg, és amelyek nem részesültek semmiféle országos vagy tartományi szabályozású kompenzációs támogatásban.

| e) | Olyan új szőlőültetvények telepítésében megnyilvánuló befektetések, amelyeknél az állami hozzájárulás láthatóan elmaradt a közösségi normatíva által előírt maximális értéknél. A tartomány az elfogadható költségek összegét hektáronkénti 17 000 000 ITL-ban maximalizálta, míg a támogatás arányát 35%-ban. A jelentősen meredek területeken a telepítési költségek láthatóan meghaladták e maximumot (hektáronként 32 000 000 ITL) |
| --- | --- |

e)

Olyan új szőlőültetvények telepítésében megnyilvánuló befektetések, amelyeknél az állami hozzájárulás láthatóan elmaradt a közösségi normatíva által előírt maximális értéknél. A tartomány az elfogadható költségek összegét hektáronkénti 17 000 000 ITL-ban maximalizálta, míg a támogatás arányát 35%-ban. A jelentősen meredek területeken a telepítési költségek láthatóan meghaladták e maximumot (hektáronként 32 000 000 ITL)

| (13) | Az olasz hatóságok szerint a szövetkezet veszteségeinek összefoglalása az alábbiak szerint alakul:






  Az 1995-2000 közötti időszak gazdasági eredményeinek különbözete (7) | ITL 776 432 609 (€ 400 994) |
| --- | --- | --- |
| A befektetésekre nyújtott állami hozzájárulás különbözete | ITL 179 363 240 (€ 92 633) |
| Bruttó termelés-veszteség a 1998/1999. évi kedvezőtlen események következtében | ITL 165 120 000 (€ 85 277) |
| Bruttó termelés-veszteség a 1999/2000. évi kedvezőtlen események következtében | ITL 194 599 000 (€ 100 502) |
| Összes veszteség | ITL 1 315 514 849 (€ 679 406) |

(13)

Az olasz hatóságok szerint a szövetkezet veszteségeinek összefoglalása az alábbiak szerint alakul:

Az 1995-2000 közötti időszak gazdasági eredményeinek különbözete (7)

ITL 776 432 609 (€ 400 994)

A befektetésekre nyújtott állami hozzájárulás különbözete

ITL 179 363 240 (€ 92 633)

Bruttó termelés-veszteség a 1998/1999. évi kedvezőtlen események következtében

ITL 165 120 000 (€ 85 277)

Bruttó termelés-veszteség a 1999/2000. évi kedvezőtlen események következtében

ITL 194 599 000 (€ 100 502)

Összes veszteség

ITL 1 315 514 849 (€ 679 406)

D.   A megmentési támogatás

| (14) | A Bizottság az N 354/2000 sz. szabályozás keretében elfogadta, hogy Olaszország az öt nehéz helyzetben lévő és megmentési támogatás által kedvezményezett cég állapotának értékelésére a következő kritériumokat használja. A felvehető cégeknek legalább két jövedelmezőségi mutatónak és két pénzügyi/strukturális mutatónak kellett megfelelniük.







  Mutató-kategóriák | Mutató | Érték |
| --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőségi mutatók | Üzemeltetési veszteségek | Az elmúlt három évben elszenvedett veszteségek |
| Operatív jövedelem/operatív tőke | Az elmúlt öt évben 3%-nál alacsonyabb, vagy az elmúlt öt évben csökkenés az utolsó évben számított 3%-nál alacsonyabb értékig (1,5% a szövetkezeti vállalkozásoknál). |
| Operatív jövedelem/a termelés értéke | Az elmúlt öt év során 50%-os csökkenés, amely legalább 5%-os, de 20%-nál nem magasabb éves csökkenésnek felel meg. |
| Forgalom/készletek | Az elmúlt öt év során 20 és 40% közötti csökkenés az utolsó év során mért 15%-os csökkenésnél nem magasabb értékkel. |
| Pénzügyi terhek/forgalom | Az elmúlt 5 év során 4 és 15% között. |
| Pénzügyi és strukturális mutatók | A beszállítóknak történő kifizetések elhalasztásának időtartama | Az elmúlt öt év során 70%-os növekedés, amely legalább 10%-os növekedési kulcsnak felel meg, amely azonban az utolsó év során 30%-nál nem magasabb. |
| Operatív jövedelem/pénzügyi terhek | Az elmúlt öt év során 25-30%-os csökkenés, amely legalább 3-4%-os éves csökkenésnek felel meg, amely azonban 15%-nál nem magasabb az utolsó év tekintetében. |
| (Forgalmi - raktári aktívák) /passzívák | 0,6%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,6%-nál alacsonyabb értékig. |
| Forgalmi aktívum/passzívák | 0,8%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,8%-nál alacsonyabb értékig. |
| Állandó tőke / befektetett eszközök | 0,6%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,6%-nál alacsonyabb értékig. |
| Rövid lejáratú banki adósság /passzívák | 0,35%-nál nem alacsonyabb és 0,6%-nál nem magasabb az elmúlt 5 év során, az elmúlt év során 0,2%-nál nem nagyobb növekedéssel. |

(14)

A Bizottság az N 354/2000 sz. szabályozás keretében elfogadta, hogy Olaszország az öt nehéz helyzetben lévő és megmentési támogatás által kedvezményezett cég állapotának értékelésére a következő kritériumokat használja. A felvehető cégeknek legalább két jövedelmezőségi mutatónak és két pénzügyi/strukturális mutatónak kellett megfelelniük.

Mutató-kategóriák

Mutató

Érték

Jövedelmezőségi mutatók

Üzemeltetési veszteségek

Az elmúlt három évben elszenvedett veszteségek

Operatív jövedelem/operatív tőke

Az elmúlt öt évben 3%-nál alacsonyabb, vagy az elmúlt öt évben csökkenés az utolsó évben számított 3%-nál alacsonyabb értékig (1,5% a szövetkezeti vállalkozásoknál).

Operatív jövedelem/a termelés értéke

Az elmúlt öt év során 50%-os csökkenés, amely legalább 5%-os, de 20%-nál nem magasabb éves csökkenésnek felel meg.

Forgalom/készletek

Az elmúlt öt év során 20 és 40% közötti csökkenés az utolsó év során mért 15%-os csökkenésnél nem magasabb értékkel.

Pénzügyi terhek/forgalom

Az elmúlt 5 év során 4 és 15% között.

Pénzügyi és strukturális mutatók

A beszállítóknak történő kifizetések elhalasztásának időtartama

Az elmúlt öt év során 70%-os növekedés, amely legalább 10%-os növekedési kulcsnak felel meg, amely azonban az utolsó év során 30%-nál nem magasabb.

Operatív jövedelem/pénzügyi terhek

Az elmúlt öt év során 25-30%-os csökkenés, amely legalább 3-4%-os éves csökkenésnek felel meg, amely azonban 15%-nál nem magasabb az utolsó év tekintetében.

(Forgalmi - raktári aktívák) /passzívák

0,6%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,6%-nál alacsonyabb értékig.

Forgalmi aktívum/passzívák

0,8%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,8%-nál alacsonyabb értékig.

Állandó tőke / befektetett eszközök

0,6%-nál alacsonyabb az elmúlt 3 év során, vagy az elmúlt 5 év során a csökkenés, az utolsó évi 0,6%-nál alacsonyabb értékig.

Rövid lejáratú banki adósság /passzívák

0,35%-nál nem alacsonyabb és 0,6%-nál nem magasabb az elmúlt 5 év során, az elmúlt év során 0,2%-nál nem nagyobb növekedéssel.

Az adott esetben a Moderna szövetkezet megfelelt a feltételeknek. A nehéz helyzet a következő szempontok alapján került megállapításra: pénzügyi terhek/forgalom, forgalom/készletek, (forgalmi-raktári aktívum)/passzívák, rövid lejáratú banki adósság/passzívák.

E.   A szerkezetátalakítás

| (15) | A szövetkezet szerkezetátalakítási terve a termési ciklusuk végét elérő szőlőművelési területek átállítását irányozza elő a tartomány legreprezentatívabb DOC változatai (Verdicchio dei castelli di Jesi és Rosso Conero) irányába, ezen kívül gépállományba történő befektetések végrehajtását a célból, hogy a munkaerőköltség csökkenjen, az üzemi jövedelmezőség pedig növekedjen. Az előirányzott műveletek a következők:






  a) | 10 hektár szőlőterület megújítása és átalakítása védett eredetűvé ötéves befektetési program szerint, amely a közösségi szabályozás keretében valósítandó meg (szabályozások (EK) 1493/1999 és 1227/2000 sz.), |
| --- | --- | --- |

(15)

A szövetkezet szerkezetátalakítási terve a termési ciklusuk végét elérő szőlőművelési területek átállítását irányozza elő a tartomány legreprezentatívabb DOC változatai (Verdicchio dei castelli di Jesi és Rosso Conero) irányába, ezen kívül gépállományba történő befektetések végrehajtását a célból, hogy a munkaerőköltség csökkenjen, az üzemi jövedelmezőség pedig növekedjen. Az előirányzott műveletek a következők:

a)

10 hektár szőlőterület megújítása és átalakítása védett eredetűvé ötéves befektetési program szerint, amely a közösségi szabályozás keretében valósítandó meg (szabályozások (EK) 1493/1999 és 1227/2000 sz.),

| b) | 10,5 hektár DOC szőlőterület (2,5 Verdicchio dei castelli di Jesi és 8,5 Rosso Conero) (folyamatban lévő) létrehozása, |
| --- | --- |

b)

10,5 hektár DOC szőlőterület (2,5 Verdicchio dei castelli di Jesi és 8,5 Rosso Conero) (folyamatban lévő) létrehozása,

| c) | egy szüretelőgép megvétele 386 900 000 ITL-ért (199 820 EUR), ami néhány művelési tevékenység gépesítése által lehetővé teszi a munkaerőköltség hozzávetőleg évi 184 800 000 ITL-val (95 440 EUR) történő csökkenését. |
| --- | --- |

c)

egy szüretelőgép megvétele 386 900 000 ITL-ért (199 820 EUR), ami néhány művelési tevékenység gépesítése által lehetővé teszi a munkaerőköltség hozzávetőleg évi 184 800 000 ITL-val (95 440 EUR) történő csökkenését.

| (16) | Az öt év alatt megvalósítandó megújítási befektetések és a szőlőterületek átalakítási tervének tárgyát a következő költségek képezik:






  Leírás | Összeg (ITL-ban) |
| --- | --- | --- |
| Szőlőterület (10 ha x 45 millió ITL) | 450 000 000 |
| Elfogadható befektetés (10 ha x 40 millió ITL) | [400 000 000] |
| Ráeső hozzájárulás (a 400 millió ITL 40%-a) | – 160 000 000 |
| Finanszírozandó egyenleg | 290 000 000
  (€ 149 773) |

(16)

Az öt év alatt megvalósítandó megújítási befektetések és a szőlőterületek átalakítási tervének tárgyát a következő költségek képezik:

Leírás

Összeg (ITL-ban)

Szőlőterület (10 ha x 45 millió ITL)

450 000 000

Elfogadható befektetés (10 ha x 40 millió ITL)

[400 000 000]

Ráeső hozzájárulás (a 400 millió ITL 40%-a)

– 160 000 000

Finanszírozandó egyenleg

290 000 000

(€ 149 773)

| (17) | A szövetkezet tagjai újabb 100 millió ITL-nak (51 650 EUR) megfelelő társasági tőkeemelést hajtottak végre. A társasági tőke tehát 92,7 millió ITL-ról (47 880 EUR) 192,7 ITL-ra (99 520 EUR) emelkedett a 2000. évben. Ezen kívül a tagok egy 500 millió ITL-ás (258 230 EUR) kölcsönt nyújtottak a szövetkezetnek. |
| --- | --- |

(17)

A szövetkezet tagjai újabb 100 millió ITL-nak (51 650 EUR) megfelelő társasági tőkeemelést hajtottak végre. A társasági tőke tehát 92,7 millió ITL-ról (47 880 EUR) 192,7 ITL-ra (99 520 EUR) emelkedett a 2000. évben. Ezen kívül a tagok egy 500 millió ITL-ás (258 230 EUR) kölcsönt nyújtottak a szövetkezetnek.

| (18) | A szerkezetátalakítási támogatás fedezi a szerkezetátalakítási terv konzulensi és tanácsadói költségeit is 120 000 000 ITL (61 975 EUR) összegben. E feladatokra a Moncaro szövetkezet kapott megbízást hároméves időszakra. A szerkezetátalakítási terv pénzügyi struktúrája tehát a következők szerint alakul:












  A. | Bekövetkezett adóssághelyzet (mint az előző táblázatban) |
| --- | --- | --- |

(18)

A szerkezetátalakítási támogatás fedezi a szerkezetátalakítási terv konzulensi és tanácsadói költségeit is 120 000 000 ITL (61 975 EUR) összegben. E feladatokra a Moncaro szövetkezet kapott megbízást hároméves időszakra. A szerkezetátalakítási terv pénzügyi struktúrája tehát a következők szerint alakul:

A.

Bekövetkezett adóssághelyzet (mint az előző táblázatban)

–1 315 514 849 ITL

| B. | A tagok által viselt terhek (az átruházások alacsonyabb összegű elszámolása, valamint tőkeemelés) |
| --- | --- |

B.

A tagok által viselt terhek (az átruházások alacsonyabb összegű elszámolása, valamint tőkeemelés)

534 233 484

Nettó adóssághelyzet (A – B)

– 781 281 365

50%-os hozzájárulás berendezések vásárlására

– 193 450 000

Tanácsadói költségek

– 120 000 000

Összesen

–1 094 731 365

F.   A megmentési támogatás felhasználása

| (19) | A 900 000 000 ITL (464 811 EUR) összegű megmentési támogatás átalakítása tőkeszámla támogatássá lehetővé fogja tenni a fentiekben ismertetett teljes adósságállomány 792 000 000 ITL-val (409 034 EUR) történő csökkenését, a szüretelőgép megvételének részleges fedezését és a szerkezetátalakítási terv megvalósításával kapcsolatos tanácsadói költségek fedezését. |
| --- | --- |

(19)

A 900 000 000 ITL (464 811 EUR) összegű megmentési támogatás átalakítása tőkeszámla támogatássá lehetővé fogja tenni a fentiekben ismertetett teljes adósságállomány 792 000 000 ITL-val (409 034 EUR) történő csökkenését, a szüretelőgép megvételének részleges fedezését és a szerkezetátalakítási terv megvalósításával kapcsolatos tanácsadói költségek fedezését.

| (20) | Ellentételezés címén a szövetkezett vállalta, hogy csökkenti saját termelőkapacitását a szőlő- és bortermelési szektorban. 2001. december 31-én ez a kapacitás, figyelembe véve a termesztett fajokat és a különböző DOC szőlőkre vonatkozó versenykiírások által megállapított termelési normákat, 1 674,1 tonna volt. Az öt évre előirányzott 16%-os csökkentéssel, megfelelően az Iránymutatások 74. pontja i. alpontja rendelkezéseinek, a termelőkapacitás 1 406,2 tonnára csökken le. Ez a szint 2005-ig marad fenn; a szerkezetátalakítási terv 2001 első napjaiban került bemutatásra. |
| --- | --- |

(20)

Ellentételezés címén a szövetkezett vállalta, hogy csökkenti saját termelőkapacitását a szőlő- és bortermelési szektorban. 2001. december 31-én ez a kapacitás, figyelembe véve a termesztett fajokat és a különböző DOC szőlőkre vonatkozó versenykiírások által megállapított termelési normákat, 1 674,1 tonna volt. Az öt évre előirányzott 16%-os csökkentéssel, megfelelően az Iránymutatások 74. pontja i. alpontja rendelkezéseinek, a termelőkapacitás 1 406,2 tonnára csökken le. Ez a szint 2005-ig marad fenn; a szerkezetátalakítási terv 2001 első napjaiban került bemutatásra.

G.   Az eljárás megindításának indokai

| (21) | A szövetkezet mérlegei csupán 1996-ban mutatnak nettó negatív eredményeket. Ezért a Bizottság kétségeket táplált arra nézve, hogy a szövetkezet 1995-1999 közötti időszakában valóban eladósodott és nehézségekkel küzdött volna. |
| --- | --- |

(21)

A szövetkezet mérlegei csupán 1996-ban mutatnak nettó negatív eredményeket. Ezért a Bizottság kétségeket táplált arra nézve, hogy a szövetkezet 1995-1999 közötti időszakában valóban eladósodott és nehézségekkel küzdött volna.

| (22) | A Bizottság kétségeket táplált arra nézve, hogy lehetséges-e az üzem jövedelmezőségét helyreállítani egy 16%-os termelési kapacitáscsökkentéssel, és különösen kétségesnek találta azokat az Olaszország által nyújtott számadatokat, amelyek szerint a kisebb termelés az üzem gazdasági egyensúlyára nézve elhanyagolható hatással lesz (a 2002-2005-ös időszak eladásai bevételeinek alig 1-2%-os csökkenése). |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság kétségeket táplált arra nézve, hogy lehetséges-e az üzem jövedelmezőségét helyreállítani egy 16%-os termelési kapacitáscsökkentéssel, és különösen kétségesnek találta azokat az Olaszország által nyújtott számadatokat, amelyek szerint a kisebb termelés az üzem gazdasági egyensúlyára nézve elhanyagolható hatással lesz (a 2002-2005-ös időszak eladásai bevételeinek alig 1-2%-os csökkenése).

| (23) | A Bizottság kétségeket táplált az előirányzott támogatás összegével kapcsolatban is, mivel az magasabbnak tűnt a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumnál. A Bizottság a reális szükségletek kiszámításához különösen kétségesnek találta, hogy lehet-e veszteségnek tekinteni a nem tartalékolt amortizációs hányadokat, és kifejezte kétségeit az iránt is, hogy szerkezetátalakítási terv kereteiben elfogadható-e olyan berendezés vásárlását célzó befektetés támogatása, amely nem deficites termelést szolgál. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság kétségeket táplált az előirányzott támogatás összegével kapcsolatban is, mivel az magasabbnak tűnt a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumnál. A Bizottság a reális szükségletek kiszámításához különösen kétségesnek találta, hogy lehet-e veszteségnek tekinteni a nem tartalékolt amortizációs hányadokat, és kifejezte kétségeit az iránt is, hogy szerkezetátalakítási terv kereteiben elfogadható-e olyan berendezés vásárlását célzó befektetés támogatása, amely nem deficites termelést szolgál.

| (24) | A Bizottság megdöbbenését fejezte ki a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatos tanácsadói költségekkel kapcsolatban, mivel nem tudta kizárni annak lehetőségét, hogy ez az e feladatokkal megbízott szövetkezet közvetett támogatásának engedélyezése lenne. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megdöbbenését fejezte ki a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatos tanácsadói költségekkel kapcsolatban, mivel nem tudta kizárni annak lehetőségét, hogy ez az e feladatokkal megbízott szövetkezet közvetett támogatásának engedélyezése lenne.

III.   AZ OLASZORSZÁG ÁLTAL BETERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK

| (25) | 2002. szeptember 16-i levelében Olaszország további információkkal és pontosításokkal szolgált. |
| --- | --- |

(25)

2002. szeptember 16-i levelében Olaszország további információkkal és pontosításokkal szolgált.

| (26) | A szövetkezet nehéz helyzetének fennállásával kapcsolatban Olaszország megerősítette, hogy a Moderna eleget tesz a Tartomány által alkalmazott és a 354/2000 számú támogatás keretében jóváhagyott négy feltételnek. Rávilágított továbbá a szövetkezeti vállalkozások specifikus voltára, amely szerint általában arra törekednek, hogy mérlegüket még akkor is egyensúlyban zárják, ha nehéz helyzetben vannak, amelyről az igen magas eladósodásból következő pénzügyi terhek is tanúskodnak, amelyet egyértelművé tesz az az operatív jövedelem, amelyet a pénzügyi terhek kompenzálására használnak. |
| --- | --- |

(26)

A szövetkezet nehéz helyzetének fennállásával kapcsolatban Olaszország megerősítette, hogy a Moderna eleget tesz a Tartomány által alkalmazott és a 354/2000 számú támogatás keretében jóváhagyott négy feltételnek. Rávilágított továbbá a szövetkezeti vállalkozások specifikus voltára, amely szerint általában arra törekednek, hogy mérlegüket még akkor is egyensúlyban zárják, ha nehéz helyzetben vannak, amelyről az igen magas eladósodásból következő pénzügyi terhek is tanúskodnak, amelyet egyértelművé tesz az az operatív jövedelem, amelyet a pénzügyi terhek kompenzálására használnak.

| (27) | Olaszország azt is részletezte, hogy az egyensúly elérése érdekében az 1994-1999. években a vállalkozás a mérleg néhány tételénél az alábbi mérlegeléseket alkalmazta: a) kevesebbért számolta el a tagok részéről történő földátruházásokat (a piaci ár alatt), s evvel ténylegesen azt kérte a tagoktól, hogy tartós pénzügyi hozzájárulással támogassák; b) a gépállomány és egyebek effektív kihasználási szintjének megfelelő hányadok 50%-ával megegyező amortizációs hányadok tartalékolása. Mindez meghatározta az ültetvények megújítását célzó pénzügyi tartalékképzés hiányát, amely a pénzügyi gazdálkodásra is negatív kihatásokkal járt. |
| --- | --- |

(27)

Olaszország azt is részletezte, hogy az egyensúly elérése érdekében az 1994-1999. években a vállalkozás a mérleg néhány tételénél az alábbi mérlegeléseket alkalmazta: a) kevesebbért számolta el a tagok részéről történő földátruházásokat (a piaci ár alatt), s evvel ténylegesen azt kérte a tagoktól, hogy tartós pénzügyi hozzájárulással támogassák; b) a gépállomány és egyebek effektív kihasználási szintjének megfelelő hányadok 50%-ával megegyező amortizációs hányadok tartalékolása. Mindez meghatározta az ültetvények megújítását célzó pénzügyi tartalékképzés hiányát, amely a pénzügyi gazdálkodásra is negatív kihatásokkal járt.

| (28) | Ezen kívül, az 1996. évi jelentős üzemeltetési veszteség (182 millió ITL, amely a forgalom 13%-ának felel meg) nem került kiegyenlítésre az ezt követő évek nyereségével. 1998-ban és 1999-ben 78 millió ITL és 134 millió ITL előre nem látott passzíva jelentkezett, mivel a becsültnél alacsonyabbak voltak az agrártermék-juttatás bevételei. |
| --- | --- |

(28)

Ezen kívül, az 1996. évi jelentős üzemeltetési veszteség (182 millió ITL, amely a forgalom 13%-ának felel meg) nem került kiegyenlítésre az ezt követő évek nyereségével. 1998-ban és 1999-ben 78 millió ITL és 134 millió ITL előre nem látott passzíva jelentkezett, mivel a becsültnél alacsonyabbak voltak az agrártermék-juttatás bevételei.

| (29) | A vállalkozás jövedelmezőségének a termelőkapacitás csökkentésének ellenére történő helyreállításával kapcsolatban Olaszország hangsúlyozta és megerősítette, hogy az a vállalás, hogy a vállalkozás szőlőtermelését 16%-kal csökkentsék öt éves időszakban (a maximális elérhető termeléshez képest 1 406,2 tonna határértéken belül tartva azt), nem okoz ennek százalékosan megfelelő termelési értékcsökkenést, amennyiben a termelési keverék nagyobb értékű szőlők felé történő megváltoztatása az eladási bevételek jóval kisebb csökkenését okozza. Olaszország megerősítette az eljárás során bemutatott számításokat. |
| --- | --- |

(29)

A vállalkozás jövedelmezőségének a termelőkapacitás csökkentésének ellenére történő helyreállításával kapcsolatban Olaszország hangsúlyozta és megerősítette, hogy az a vállalás, hogy a vállalkozás szőlőtermelését 16%-kal csökkentsék öt éves időszakban (a maximális elérhető termeléshez képest 1 406,2 tonna határértéken belül tartva azt), nem okoz ennek százalékosan megfelelő termelési értékcsökkenést, amennyiben a termelési keverék nagyobb értékű szőlők felé történő megváltoztatása az eladási bevételek jóval kisebb csökkenését okozza. Olaszország megerősítette az eljárás során bemutatott számításokat.

| (30) | Azzal kapcsolatban, hogy elfogadható-e a gépállományba (az adott esetben a szüretelőgép) történő befektetéshez nyújtott támogatás, Olaszország pontosította, hogy ez a beszerzés elengedhetetlen ahhoz, hogy a vállalkozás jövedelmezőségét helyreállítsák, amennyiben a szóban forgó gép lehetővé teszi néhány művelési és betakarítási folyamat gépesítését, s evvel csökkenti a szőlőültetvények kezeléséhez szükséges munkaórák számát, és következésképpen lehetővé teszi a termelési költségek csökkentését (185 millió ITL-val), s ezzel a vállalat szőlészeti részlegének gazdasági egyenlegét újra nyereségessé teheti. |
| --- | --- |

(30)

Azzal kapcsolatban, hogy elfogadható-e a gépállományba (az adott esetben a szüretelőgép) történő befektetéshez nyújtott támogatás, Olaszország pontosította, hogy ez a beszerzés elengedhetetlen ahhoz, hogy a vállalkozás jövedelmezőségét helyreállítsák, amennyiben a szóban forgó gép lehetővé teszi néhány művelési és betakarítási folyamat gépesítését, s evvel csökkenti a szőlőültetvények kezeléséhez szükséges munkaórák számát, és következésképpen lehetővé teszi a termelési költségek csökkentését (185 millió ITL-val), s ezzel a vállalat szőlészeti részlegének gazdasági egyenlegét újra nyereségessé teheti.

| (31) | Olaszország szolgált egy olyan táblázattal, amelyből kiviláglik a jelentősen lejtős állapotban (lejtőn) történő szőlőültetés reális költsége azokhoz a hivatkozási értékekhez képest, amelyekre az állami segítségnyújtást folyósították, s ami 179 363 240 ITL-nak megfelelő bevételkiesést okozott. |
| --- | --- |

(31)

Olaszország szolgált egy olyan táblázattal, amelyből kiviláglik a jelentősen lejtős állapotban (lejtőn) történő szőlőültetés reális költsége azokhoz a hivatkozási értékekhez képest, amelyekre az állami segítségnyújtást folyósították, s ami 179 363 240 ITL-nak megfelelő bevételkiesést okozott.

| (32) | Olaszország ezen kívül magyarázatokkal szolgált a tanácsadói és tanácsadó tevékenység költségeivel kapcsolatban is. A 120 000 000 ITL összeg részletesen magába foglalja az 1994-1999. évek gazdaság-vagyoni helyzetének elemzését, az előirányzati mérlegek kidolgozását 2005-ig, a projekt által előirányzott beavatkozások végrehajtásához szükséges műszaki-adminisztratív támogatást, a megkezdett műveletek ellenőrzését és az esetleges korrekciós intézkedések kiértékelését. A konzultációs és tanácsadói költségek számszerűsítésével és az összeg ennek megfeleltetésével kapcsolatban Olaszország utal az 1994. október 10-i 645. számú D.P.R.-re, amely a Diplomás Közgazdászok által nyújtott professzionális szolgáltatások díjazását rögzíti. |
| --- | --- |

(32)

Olaszország ezen kívül magyarázatokkal szolgált a tanácsadói és tanácsadó tevékenység költségeivel kapcsolatban is. A 120 000 000 ITL összeg részletesen magába foglalja az 1994-1999. évek gazdaság-vagyoni helyzetének elemzését, az előirányzati mérlegek kidolgozását 2005-ig, a projekt által előirányzott beavatkozások végrehajtásához szükséges műszaki-adminisztratív támogatást, a megkezdett műveletek ellenőrzését és az esetleges korrekciós intézkedések kiértékelését. A konzultációs és tanácsadói költségek számszerűsítésével és az összeg ennek megfeleltetésével kapcsolatban Olaszország utal az 1994. október 10-i 645. számú D.P.R.-re, amely a Diplomás Közgazdászok által nyújtott professzionális szolgáltatások díjazását rögzíti.

IV.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE:

| (33) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami források felhasználásával, bármilyen formában nyújtott azon támogatások, amelyek azáltal, hogy néhány vállalkozást vagy néhány termelést előnyben részesítenek, meghamisítják a versenyt, vagy ezzel fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(33)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami források felhasználásával, bármilyen formában nyújtott azon támogatások, amelyek azáltal, hogy néhány vállalkozást vagy néhány termelést előnyben részesítenek, meghamisítják a versenyt, vagy ezzel fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (34) | A szóban forgó támogatás megfelel ennek a definíciónak abban az értelemben, hogy egy meghatározott vállalkozásnak juttat gazdasági előnyt, állami (tartományi) források finanszírozzák, és képes arra, hogy befolyásolja a kereskedelmet a szőlő- és bortermelési szektorban (Olaszország az Unió második bortermelője, 1998-ban a közösségi termelés 32%-át teljesítette). |
| --- | --- |

(34)

A szóban forgó támogatás megfelel ennek a definíciónak abban az értelemben, hogy egy meghatározott vállalkozásnak juttat gazdasági előnyt, állami (tartományi) források finanszírozzák, és képes arra, hogy befolyásolja a kereskedelmet a szőlő- és bortermelési szektorban (Olaszország az Unió második bortermelője, 1998-ban a közösségi termelés 32%-át teljesítette).

| (35) | Mindazonáltal a 87. cikk (2) (3) bekezdésében előirányzott esetekben egyes intézkedéseket derogációként lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. |
| --- | --- |

(35)

Mindazonáltal a 87. cikk (2) (3) bekezdésében előirányzott esetekben egyes intézkedéseket derogációként lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni.

| (36) | Az adott esetben az egyetlen alkalmazható derogáció a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt, amely alapján közösségi piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni némely tevékenység vagy néhány gazdasági régió elősegítését célzó támogatásokat, feltéve, ha nem változtatják meg a közösségi érdekkel ellentétesen a kereskedelem feltételeit. |
| --- | --- |

(36)

Az adott esetben az egyetlen alkalmazható derogáció a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt, amely alapján közösségi piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni némely tevékenység vagy néhány gazdasági régió elősegítését célzó támogatásokat, feltéve, ha nem változtatják meg a közösségi érdekkel ellentétesen a kereskedelem feltételeit.

| (37) | Természeténél fogva ahhoz, hogy a szóban forgó támogatásra alkalmazható legyen a fentebb említett eltérés, meg kell felelnie az Iránymutatásokban rögzített feltételeknek. |
| --- | --- |

(37)

Természeténél fogva ahhoz, hogy a szóban forgó támogatásra alkalmazható legyen a fentebb említett eltérés, meg kell felelnie az Iránymutatásokban rögzített feltételeknek.

| (38) | Az Iránymutatások a szerkezetátalakítási támogatások engedélyezéséhez az alábbi általános feltételeket szabják meg:






  a) | a vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek lehessen tekinteni, |
| --- | --- | --- |

(38)

Az Iránymutatások a szerkezetátalakítási támogatások engedélyezéséhez az alábbi általános feltételeket szabják meg:

a)

a vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek lehessen tekinteni,

| b) | be kell mutatni egy olyan szerkezetátalakítási tervet, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás gazdasági-pénzügyi hatékonysága hosszú távra visszaálljon belátható időtartamon belül, |
| --- | --- |

b)

be kell mutatni egy olyan szerkezetátalakítási tervet, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás gazdasági-pénzügyi hatékonysága hosszú távra visszaálljon belátható időtartamon belül,

| c) | olyan intézkedések alkalmazása szükséges, amelyek képesek ellensúlyozni a versenytársakat érő negatív visszahatásokat (ellentételezések), |
| --- | --- |

c)

olyan intézkedések alkalmazása szükséges, amelyek képesek ellensúlyozni a versenytársakat érő negatív visszahatásokat (ellentételezések),

| d) | a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni, |
| --- | --- |

d)

a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni,

| e) | a támogatásnak egyszerinek és rendkívülinek (una tantum) kell lennie. |
| --- | --- |

e)

a támogatásnak egyszerinek és rendkívülinek (una tantum) kell lennie.

| (39) | Abból a megállapításból kiindulva, hogy nem létezik közösségi meghatározás a nehéz helyzetben lévő vállalatra (4. pont), az Iránymutatások részletezik, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatások értékelése céljából azt a céget kell nehéz helyzetűnek tekinteni, amely saját pénzügyi forrásaival vagy a tulajdonosoktól/részvényesektől vagy hitelezőktől kapott szükséges pénzalapok segítségével nem képes megfékezni azon veszteségeit, amelyek szinte bizonyosan, a hatóságok külső beavatkozása nélkül rövid vagy középtávon gazdasági összeomláshoz vezetnének. Egy vállalkozás nehéz helyzetének szokásos jelei a veszteségek növekvő szintje, a forgalom csökkenése, a leltári készletek felhalmozódása, a fölös termelőkapacitás, az önfinanszírozás bruttó határértékének csökkenése, az eladósodás és a kamatterhek növekedése és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközök. |
| --- | --- |

(39)

Abból a megállapításból kiindulva, hogy nem létezik közösségi meghatározás a nehéz helyzetben lévő vállalatra (4. pont), az Iránymutatások részletezik, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatások értékelése céljából azt a céget kell nehéz helyzetűnek tekinteni, amely saját pénzügyi forrásaival vagy a tulajdonosoktól/részvényesektől vagy hitelezőktől kapott szükséges pénzalapok segítségével nem képes megfékezni azon veszteségeit, amelyek szinte bizonyosan, a hatóságok külső beavatkozása nélkül rövid vagy középtávon gazdasági összeomláshoz vezetnének. Egy vállalkozás nehéz helyzetének szokásos jelei a veszteségek növekvő szintje, a forgalom csökkenése, a leltári készletek felhalmozódása, a fölös termelőkapacitás, az önfinanszírozás bruttó határértékének csökkenése, az eladósodás és a kamatterhek növekedése és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközök.

| (40) | Az adott esetben a vállalkozás nehéz helyzete már korábban megállapításra került egy megmentési támogatásról szóló szabályozás keretében (a 354/2000. sz., amelyet a Bizottság az SG(2000) D/106283 határozatában jóváhagyott), annak az értékelési módszernek az alapján amely ezen indoklás 14. pontjában szerepel, s amely a jóváhagyó határozat szerves részét képezi. A szövetkezetet a következő kritériumok alapján nyilvánították nehéz helyzetűvé: pénzügyi terhek/forgalom, forgalom/készletek, (forgalmi-raktári aktívák)/passzívák, rövid lejáratú banki adósság/passzívák. |
| --- | --- |

(40)

Az adott esetben a vállalkozás nehéz helyzete már korábban megállapításra került egy megmentési támogatásról szóló szabályozás keretében (a 354/2000. sz., amelyet a Bizottság az SG(2000) D/106283 határozatában jóváhagyott), annak az értékelési módszernek az alapján amely ezen indoklás 14. pontjában szerepel, s amely a jóváhagyó határozat szerves részét képezi. A szövetkezetet a következő kritériumok alapján nyilvánították nehéz helyzetűvé: pénzügyi terhek/forgalom, forgalom/készletek, (forgalmi-raktári aktívák)/passzívák, rövid lejáratú banki adósság/passzívák.

| (41) | Annak ellenére, hogy a már jóváhagyott megmentési támogatás és a jelen határozat tárgyát képező szerkezetátalakítási támogatás különböző vizsgálatok és jóváhagyás tárgyát képezik, kitűnik, hogy az adott esetben a megmentés és a szerkezetátalakítás, bár egymástól világosan elkülönül, de ugyanazon művelet két megközelítését jelenti. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a vállalat nehéz helyzetét megszerzettnek tekinti (amennyiben azt már korábban megállapította). |
| --- | --- |

(41)

Annak ellenére, hogy a már jóváhagyott megmentési támogatás és a jelen határozat tárgyát képező szerkezetátalakítási támogatás különböző vizsgálatok és jóváhagyás tárgyát képezik, kitűnik, hogy az adott esetben a megmentés és a szerkezetátalakítás, bár egymástól világosan elkülönül, de ugyanazon művelet két megközelítését jelenti. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a vállalat nehéz helyzetét megszerzettnek tekinti (amennyiben azt már korábban megállapította).

| (42) | Egyébiránt az Olaszország által szolgáltatott információ-elemek elmélyült vizsgálata megerősíti ezt a konklúziót. A mérleg egyenlege, amely kételyeket keltett a Bizottságban, egy olyan számviteli adat, amely, az adott esetben és elszigetelten véve, nem nyújt teljes képet a vállalkozás tényleges gazdasági-pénzügyi szilárdságáról. A Moderna szövetkezet esetében a mérleg egyenlege mesterséges adat eredménye, amelyet annak köszönhetően értek el, hogy a tagok lényegében elnyelték a veszteségeket azáltal, hogy elfogadták az átruházások kisebb értéken történő beszámítását (8), s továbbá, hogy hiányzott az amortizációs hányadok tartalékképzése, ami – noha az olasz törvény lehetővé teszi (9) – azt tükrözi, hogy a vállalkozás képtelen saját pénztári kiáramlásával finanszírozni a termelőeszközök normális megújítási folyamatát. |
| --- | --- |

(42)

Egyébiránt az Olaszország által szolgáltatott információ-elemek elmélyült vizsgálata megerősíti ezt a konklúziót. A mérleg egyenlege, amely kételyeket keltett a Bizottságban, egy olyan számviteli adat, amely, az adott esetben és elszigetelten véve, nem nyújt teljes képet a vállalkozás tényleges gazdasági-pénzügyi szilárdságáról. A Moderna szövetkezet esetében a mérleg egyenlege mesterséges adat eredménye, amelyet annak köszönhetően értek el, hogy a tagok lényegében elnyelték a veszteségeket azáltal, hogy elfogadták az átruházások kisebb értéken történő beszámítását (8), s továbbá, hogy hiányzott az amortizációs hányadok tartalékképzése, ami – noha az olasz törvény lehetővé teszi (9) – azt tükrözi, hogy a vállalkozás képtelen saját pénztári kiáramlásával finanszírozni a termelőeszközök normális megújítási folyamatát.

| (43) | A nehéz helyzet bizonyítékát a rövid lejáratú eladósodásban és a likviditási hiányban kell keresni, amelyek a forgalom csökkenésével jártak együtt. A 2000-ben 1 254 832 000 ITL-nak (648 070 EUR) megfelelő eladósodással, a súlyosan hiányos pénzügyi gazdálkodással (2000. évben -238 951 430 ITL) (123 408 EUR) és 2000. évben 0,555-nek megfelelő likviditási mutatóval, szemben a csökkenő forgalommal, a Moderna szövetkezet képtelennek tűnik arra, hogy helyreállítsa jövedelmezőségét saját, vagy tagjai – akik különben már többször közbeléptek (kölcsönökkel, vagy az átruházások kisebb értéken történő elszámolásával) – forrásaival. |
| --- | --- |

(43)

A nehéz helyzet bizonyítékát a rövid lejáratú eladósodásban és a likviditási hiányban kell keresni, amelyek a forgalom csökkenésével jártak együtt. A 2000-ben 1 254 832 000 ITL-nak (648 070 EUR) megfelelő eladósodással, a súlyosan hiányos pénzügyi gazdálkodással (2000. évben -238 951 430 ITL) (123 408 EUR) és 2000. évben 0,555-nek megfelelő likviditási mutatóval, szemben a csökkenő forgalommal, a Moderna szövetkezet képtelennek tűnik arra, hogy helyreállítsa jövedelmezőségét saját, vagy tagjai – akik különben már többször közbeléptek (kölcsönökkel, vagy az átruházások kisebb értéken történő elszámolásával) – forrásaival.

| (44) | A támogatás engedélyezése egy szerkezetátalakítási terv végrehajtásának van alárendelve, amely időtartamának a lehető legkorlátozottabbnak kell lennie,és amelynek lehetővé kell tennie a vállalkozás hosszú távú gazdasági-pénzügyi hatékonyságának helyreállításá ésszerű időhatáron belül, és a jövőbeli műveletekre vonatkozó valós feltételezések alapján. Különösen fontos egy piacfelmérés elvégzése. A jövedelmezőség javításának mindenekelőtt belső szanálási intézkedések eredményének kell lennie. A szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azon tevékenységek elhagyásával, amelyek a szerkezetátalakítást követően is strukturálisan deficitesek maradnának (az Iránymutatások 32. pontja). |
| --- | --- |

(44)

A támogatás engedélyezése egy szerkezetátalakítási terv végrehajtásának van alárendelve, amely időtartamának a lehető legkorlátozottabbnak kell lennie,és amelynek lehetővé kell tennie a vállalkozás hosszú távú gazdasági-pénzügyi hatékonyságának helyreállításá ésszerű időhatáron belül, és a jövőbeli műveletekre vonatkozó valós feltételezések alapján. Különösen fontos egy piacfelmérés elvégzése. A jövedelmezőség javításának mindenekelőtt belső szanálási intézkedések eredményének kell lennie. A szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azon tevékenységek elhagyásával, amelyek a szerkezetátalakítást követően is strukturálisan deficitesek maradnának (az Iránymutatások 32. pontja).

| (45) | Az olasz hatóságok bemutattak egy piacfelméréssel és a vállalkozásnak a 900 000 000 ITL állami hozzájárulással és anélkül vett perspektíváinak értékelésével ellátott szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

(45)

Az olasz hatóságok bemutattak egy piacfelméréssel és a vállalkozásnak a 900 000 000 ITL állami hozzájárulással és anélkül vett perspektíváinak értékelésével ellátott szerkezetátalakítási tervet.

| (46) | A 15. pontban ismertetett és három évre felosztott szerkezetátalakítási terv azonosítja a cég válságának okait, és egy sor belső intézkedést irányoz elő, amelyek lehetővé teszik a jövedelmezőség helyreállítását. |
| --- | --- |

(46)

A 15. pontban ismertetett és három évre felosztott szerkezetátalakítási terv azonosítja a cég válságának okait, és egy sor belső intézkedést irányoz elő, amelyek lehetővé teszik a jövedelmezőség helyreállítását.

| (47) | A tervezett intézkedések:






  a) | a szőlőültetvények egy részének átalakítása DOC (Verdicchio és Rosso Conero szőlők) termelésre, amelyek iránt a piacfelmérés érdekes kereskedelmi távlatokat jelöl, állami hozzájárulással; |
| --- | --- | --- |

(47)

A tervezett intézkedések:

a)

a szőlőültetvények egy részének átalakítása DOC (Verdicchio és Rosso Conero szőlők) termelésre, amelyek iránt a piacfelmérés érdekes kereskedelmi távlatokat jelöl, állami hozzájárulással;

| b) | 10,5 hektár DOC szőlőültetvény (folyamatban lévő) létrehozása (újratelepítési jog alapján); |
| --- | --- |

b)

10,5 hektár DOC szőlőültetvény (folyamatban lévő) létrehozása (újratelepítési jog alapján);

| c) | szüretelőgép megvásárlása a termelés automatizálása és a költségek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

c)

szüretelőgép megvásárlása a termelés automatizálása és a költségek csökkentése érdekében.

| (48) | A Bizottság kételyeket támasztott az iránt, hogy elfogadható-e a jövedelmezőség helyreállításához nem feltétlenül szükségesnek tűnő berendezésekbe (a szüretelőgép) történő befektetés támogatása. Mindazonáltal az elküldött információk részletes vizsgálata megmutatta, hogy a termelés gépesítése kulcstényezőként jelentkezik az üzemi jövedelmezőség helyreállításánál. Az Olaszország által benyújtott számítások alapján a szóban forgó gépezet megvásárlása éves szinten 185 000 000 ITL megtakarítást hoz magával azon szőlők kezelésénél, amelyekből a szövetkezet bruttó eladási termelésének 80%-a származik anélkül, hogy ez termelésnövekedést hozna magával. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság kételyeket támasztott az iránt, hogy elfogadható-e a jövedelmezőség helyreállításához nem feltétlenül szükségesnek tűnő berendezésekbe (a szüretelőgép) történő befektetés támogatása. Mindazonáltal az elküldött információk részletes vizsgálata megmutatta, hogy a termelés gépesítése kulcstényezőként jelentkezik az üzemi jövedelmezőség helyreállításánál. Az Olaszország által benyújtott számítások alapján a szóban forgó gépezet megvásárlása éves szinten 185 000 000 ITL megtakarítást hoz magával azon szőlők kezelésénél, amelyekből a szövetkezet bruttó eladási termelésének 80%-a származik anélkül, hogy ez termelésnövekedést hozna magával.

| (49) | Olaszország vállalta, hogy a szövetkezet szőlészeti termeléskapacitását 16%-kal csökkenti 5 éves időszakra. A Bizottság kételyeket táplált azzal az olasz kijelentéssel kapcsolatban, miszerint ez a csökkentés nem jár együtt jelentős eladási bevételcsökkenéssel. Mindazonáltal, az Olaszország által prezentált táblázatok figyelmes vizsgálata (ezen indokolás 50. és 51. pontja) alátámasztotta azt a tételt, hogy olyan DOC szőlőfajták (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) irányába történő átállás, amelyeket a piacon magasabbra értékelnek, magasabb bevételeket eredményez, amelyek jórészt kompenzálják az előirányzott kapacitáscsökkentést. Ezért tehát az előirányzott kapacitáscsökkentés nem veszélyezteti a jövedelmezőséghez való visszatérést. |
| --- | --- |

(49)

Olaszország vállalta, hogy a szövetkezet szőlészeti termeléskapacitását 16%-kal csökkenti 5 éves időszakra. A Bizottság kételyeket táplált azzal az olasz kijelentéssel kapcsolatban, miszerint ez a csökkentés nem jár együtt jelentős eladási bevételcsökkenéssel. Mindazonáltal, az Olaszország által prezentált táblázatok figyelmes vizsgálata (ezen indokolás 50. és 51. pontja) alátámasztotta azt a tételt, hogy olyan DOC szőlőfajták (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) irányába történő átállás, amelyeket a piacon magasabbra értékelnek, magasabb bevételeket eredményez, amelyek jórészt kompenzálják az előirányzott kapacitáscsökkentést. Ezért tehát az előirányzott kapacitáscsökkentés nem veszélyezteti a jövedelmezőséghez való visszatérést.

| (50) | Eladási bevétel-kalkuláció kapacitáscsökkentés nélkül










  Szőlő | ha | t/ha | Termelőkapacitás
  max/t | Ár
  EUR/mázsa | Teljes érték |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verdicchio Castelli Jesi | 0,62 | 14,00 | 8,7 | 42,09 | 3 653,52 |
| Verdicchio Castelli Jesi | 99,00 | 14,00 | 1 386,0 | 46,48 | 644 228,34 |
| Verdicchio Superiore | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 50,61 | 0,00 |
| Verdicchio Riserva | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 61,97 | 0,00 |
| Verdicchio Passito | 0,00 | 11,00 | 0,0 | 103,29 | 0,0 |
| Rosso Conero doc riserva | 2,22 | 14,00 | 31,1 | 87,80 | 27 287,52 |
| Esino rosso (vörös) | 8,96 | 15,00 | 134,4 | 33,31 | 44 770,62 |
| Marche IGT bianco (fehér) | 4,89 | 18,00 | 88,0 | 20,66 | 18 183,41 |
| Marche IGT rosso (vörös) | 1,44 | 18,00 | 25,9 | 22,21 | 5 756,22 |
| ÖSSZESEN | 117,13 | 14,29 | 1 674,1 | | 743 879,62 |
| Összesen ITL | | | | | 1 440 351 800 |

(50)

Eladási bevétel-kalkuláció kapacitáscsökkentés nélkül

Szőlő

ha

t/ha

Termelőkapacitás

max/t

Ár

EUR/mázsa

Teljes érték

Verdicchio Castelli Jesi

0,62

14,00

8,7

42,09

3 653,52

Verdicchio Castelli Jesi

99,00

14,00

1 386,0

46,48

644 228,34

Verdicchio Superiore

0,00

11,00

0,0

50,61

0,00

Verdicchio Riserva

0,00

11,00

0,0

61,97

0,00

Verdicchio Passito

0,00

11,00

0,0

103,29

0,0

Rosso Conero doc riserva

2,22

14,00

31,1

87,80

27 287,52

Esino rosso (vörös)

8,96

15,00

134,4

33,31

44 770,62

Marche IGT bianco (fehér)

4,89

18,00

88,0

20,66

18 183,41

Marche IGT rosso (vörös)

1,44

18,00

25,9

22,21

5 756,22

ÖSSZESEN

117,13

14,29

1 674,1

743 879,62

Összesen ITL

1 440 351 800

| (51) | Eladási bevétel-kalkuláció kapacitáscsökkentéssel










  Szőlő | ha | t/ha | Termelőkapacitás
  max/t | Ár
  EUR/mázsa | Teljes érték |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verdicchio Castelli Jesi | 0,62 | 12,32 | 7,6 | 42,09 | 3 215,10 |
| Verdicchio Castelli Jesi | 59,00 | 12,60 | 743,4 | 46,48 | 345 540,65 |
| Verdicchio Superiore | 20,00 | 10,45 | 209,0 | 50,61 | 105 780,70 |
| Verdicchio Riserva | 15,00 | 10,45 | 156,8 | 61,97 | 97 145,54 |
| Verdicchio Passito | 5,00 | 9,22 | 46,1 | 103,29 | 47 607,00 |
| Rosso Conero doc riserva | 9,18 | 12,60 | 115,7 | 87,80 | 101 553,81 |
| Esino rosso (vörös) | 2,00 | 12,60 | 25,2 | 33,31 | 8 394,49 |
| Marche IGT bianco (fehér) | 4,89 | 16,20 | 79,2 | 20,66 | 16 365,07 |
| Marche IGT rosso (vörös) | 1,44 | 16,20 | 23,3 | 22,21 | 5 180,60 |
| ÖSSZESEN | 117,13 | 12,01 | 1 406,3 | | 730 782,97 |
| Eltérés | | | | | –1,76% |

(51)

Eladási bevétel-kalkuláció kapacitáscsökkentéssel

Szőlő

ha

t/ha

Termelőkapacitás

max/t

Ár

EUR/mázsa

Teljes érték

Verdicchio Castelli Jesi

0,62

12,32

7,6

42,09

3 215,10

Verdicchio Castelli Jesi

59,00

12,60

743,4

46,48

345 540,65

Verdicchio Superiore

20,00

10,45

209,0

50,61

105 780,70

Verdicchio Riserva

15,00

10,45

156,8

61,97

97 145,54

Verdicchio Passito

5,00

9,22

46,1

103,29

47 607,00

Rosso Conero doc riserva

9,18

12,60

115,7

87,80

101 553,81

Esino rosso (vörös)

2,00

12,60

25,2

33,31

8 394,49

Marche IGT bianco (fehér)

4,89

16,20

79,2

20,66

16 365,07

Marche IGT rosso (vörös)

1,44

16,20

23,3

22,21

5 180,60

ÖSSZESEN

117,13

12,01

1 406,3

730 782,97

Eltérés

–1,76%

| (52) | Az Iránymutatások 32. pontja előírja, hogy szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azon tevékenységek elhagyásával, amelyek a szerkezetátalakítást követően is strukturálisan deficitesek maradnának. Az adott esetben nincsenek strukturálisan deficites termelések, hiszen a vállalkozás nehézségei lényegét tekintve pénzügyi természetűek, és a szóban forgó eszköz megvásárlásával a szövetkezet növelni tudja a szőlő- és bortermelésből származó jövedelmezőségi értékeit. Ezért tehát a szerkezetátalakítási terv nincs ellentmondásban az Iránymutatások fövetelményeivel. |
| --- | --- |

(52)

Az Iránymutatások 32. pontja előírja, hogy szerkezetátalakításnak együtt kell járnia azon tevékenységek elhagyásával, amelyek a szerkezetátalakítást követően is strukturálisan deficitesek maradnának. Az adott esetben nincsenek strukturálisan deficites termelések, hiszen a vállalkozás nehézségei lényegét tekintve pénzügyi természetűek, és a szóban forgó eszköz megvásárlásával a szövetkezet növelni tudja a szőlő- és bortermelésből származó jövedelmezőségi értékeit. Ezért tehát a szerkezetátalakítási terv nincs ellentmondásban az Iránymutatások fövetelményeivel.

| (53) | Az Iránymutatások 35-39. pontja alapján olyan intézkedéseket kell alkalmazni, amelyek képesek ellensúlyozni, amennyire lehetséges, a konkurenseket ért negatív visszahatásokat, gyakran a vállalkozás piaci jelenlétének korlátozása által (ellentételezés). Ezen általános alapelv mezőgazdasági ágazatban történő alkalmazásának módozatait az Iránymutatások 5. bekezdése írja elő. Elvi szinten, miután a mezőgazdasági ágazatban az igen csekély mértékű támogatások is képesek a verseny torzítására, a Bizottság minden szerkezetátalakítási támogatásban részesülő részéről ellentételezést igényel kapacitáscsökkentés formájában. Elsődleges termelés esetén legalább öt évre történő kapacitáscsökkentést vagy bezárást irányoz elő. |
| --- | --- |

(53)

Az Iránymutatások 35-39. pontja alapján olyan intézkedéseket kell alkalmazni, amelyek képesek ellensúlyozni, amennyire lehetséges, a konkurenseket ért negatív visszahatásokat, gyakran a vállalkozás piaci jelenlétének korlátozása által (ellentételezés). Ezen általános alapelv mezőgazdasági ágazatban történő alkalmazásának módozatait az Iránymutatások 5. bekezdése írja elő. Elvi szinten, miután a mezőgazdasági ágazatban az igen csekély mértékű támogatások is képesek a verseny torzítására, a Bizottság minden szerkezetátalakítási támogatásban részesülő részéről ellentételezést igényel kapacitáscsökkentés formájában. Elsődleges termelés esetén legalább öt évre történő kapacitáscsökkentést vagy bezárást irányoz elő.

| (54) | Specifikus termékeket vagy előállítókat célzó intézkedéseknél a kapacitáscsökkentésnek elvben azon kapacitás 16%-át kell elérnie, amelyre a szerkezetátalakítás engedélyezésre került, s ez a támogatott régiókban 14 %-ra csökkenthető. Az adott esetben Olaszország a cég termelőkapacitásának 16 %-os csökkentését irányozta elő ötéves időtartamra. Tehát ez a feltétel teljesült. |
| --- | --- |

(54)

Specifikus termékeket vagy előállítókat célzó intézkedéseknél a kapacitáscsökkentésnek elvben azon kapacitás 16%-át kell elérnie, amelyre a szerkezetátalakítás engedélyezésre került, s ez a támogatott régiókban 14 %-ra csökkenthető. Az adott esetben Olaszország a cég termelőkapacitásának 16 %-os csökkentését irányozta elő ötéves időtartamra. Tehát ez a feltétel teljesült.

| (55) | Az Iránymutatások 40. pontja alapján a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni a vállalkozás pénzügyi lehetőségeihez képest. A támogatásban részesülőknek tehát jelentős módon hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási programhoz, úgy saját pénzeszközökkel, mint külső finanszírozási források felhasználásával. Azért, hogy a torzító hatások a minimumra csökkenjenek, el kell kerülni, hogy a támogatás lehetővé tegye a vállalkozás számára, hogy olyan forrástöbblethez jusson, amelyet agresszív, piactorzító hatású kezdeményezésekre lehetne használni, s amelyek nincsenek összefüggésben a szerkezetátalakítási folyamattal. |
| --- | --- |

(55)

Az Iránymutatások 40. pontja alapján a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni a vállalkozás pénzügyi lehetőségeihez képest. A támogatásban részesülőknek tehát jelentős módon hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási programhoz, úgy saját pénzeszközökkel, mint külső finanszírozási források felhasználásával. Azért, hogy a torzító hatások a minimumra csökkenjenek, el kell kerülni, hogy a támogatás lehetővé tegye a vállalkozás számára, hogy olyan forrástöbblethez jusson, amelyet agresszív, piactorzító hatású kezdeményezésekre lehetne használni, s amelyek nincsenek összefüggésben a szerkezetátalakítási folyamattal.

| (56) | Az iránymutatás ezen kívánalmának betartásának vizsgálatakor a Bizottság a következő elemeket vette figyelembe: |
| --- | --- |

(56)

Az iránymutatás ezen kívánalmának betartásának vizsgálatakor a Bizottság a következő elemeket vette figyelembe:

| (57) | A szerkezetátalakítási terv összességében a következő hatósági hozzájárulásokat kedvezményezi:






  — | 90 000 000 ITL (464 810 EUR) tőkeszámla-támogatás címén, továbbá |
| --- | --- | --- |

(57)

A szerkezetátalakítási terv összességében a következő hatósági hozzájárulásokat kedvezményezi:

—

90 000 000 ITL (464 810 EUR) tőkeszámla-támogatás címén, továbbá

| — | 160 000 000 ITL (82 630 EUR) szőlőtelepítésre (az elismerhető költségek 40%-a). |
| --- | --- |

—

160 000 000 ITL (82 630 EUR) szőlőtelepítésre (az elismerhető költségek 40%-a).

| (58) | A 900 000 000 ITL részben a már viselt valós költségek fedezésére fog szolgálni (időjárási viszontagságok okozta veszteségek, veszteségként jelentkező befektetések, nem tartalékolt amortizációs hányadok), részben a szerkezetátalakítási terv keretében kerül felhasználásra (tanácsadói költségek, berendezések vétele). Lényegét tekintve, a támogatás a cég adósságainak kiegyenlítésére, valamint a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges befektetések finanszírozására korlátozódik. |
| --- | --- |

(58)

A 900 000 000 ITL részben a már viselt valós költségek fedezésére fog szolgálni (időjárási viszontagságok okozta veszteségek, veszteségként jelentkező befektetések, nem tartalékolt amortizációs hányadok), részben a szerkezetátalakítási terv keretében kerül felhasználásra (tanácsadói költségek, berendezések vétele). Lényegét tekintve, a támogatás a cég adósságainak kiegyenlítésére, valamint a szerkezetátalakításhoz feltétlenül szükséges befektetések finanszírozására korlátozódik.

| (59) | A cég által bemutatott üzleti terv alapján a beavatkozást követő években nem generálódik olyan forrástöbblet, amelyet olyan agresszív tevékenységekre használhatna, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a szerkezetátalakítási tervben előirányzott befektetésekhez. Ezenkívül a vállalkozás kis mérete és a tartomány szőlő- és bortermelési szektorában meglévő csekély súlya (a tartományi termelés 0,38 %-a) a garancia arra, hogy a támogatás elhanyagolható következményekkel bír a konkurenciára nézve. |
| --- | --- |

(59)

A cég által bemutatott üzleti terv alapján a beavatkozást követő években nem generálódik olyan forrástöbblet, amelyet olyan agresszív tevékenységekre használhatna, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a szerkezetátalakítási tervben előirányzott befektetésekhez. Ezenkívül a vállalkozás kis mérete és a tartomány szőlő- és bortermelési szektorában meglévő csekély súlya (a tartományi termelés 0,38 %-a) a garancia arra, hogy a támogatás elhanyagolható következményekkel bír a konkurenciára nézve.

| (60) | Az Olaszország által a tanácsadói költségekkel kapcsolatban nyújtott felvilágosítás (ezen indoklolás (32) bek.) meggyőzte a Bizottságot arról, hogy az előirányzott összegek megfelelőek, és eloszlatta azokat a kételyeket, hogy itt a szóban forgó szolgáltatással megbízott Moncaro szövetkezet támogatásáról lenne szó. |
| --- | --- |

(60)

Az Olaszország által a tanácsadói költségekkel kapcsolatban nyújtott felvilágosítás (ezen indoklolás (32) bek.) meggyőzte a Bizottságot arról, hogy az előirányzott összegek megfelelőek, és eloszlatta azokat a kételyeket, hogy itt a szóban forgó szolgáltatással megbízott Moncaro szövetkezet támogatásáról lenne szó.

| (61) | A Szövetkezet és annak tagjai hozzájárulásával kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a szerkezetátalakítási tervben előirányzott befektetéseket legalább 50 %-ban maga a Szövetkezet finanszírozza. A szükséges források megteremtése céljából a tagok 100 000 000 ITL-val megemelték a társasági tőkét és 500 000 000 ITL kölcsönt nyújtottak a Szövetkezetnek. Ezért tehát az Iránymutatások megfelelő kívánalma teljesítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

(61)

A Szövetkezet és annak tagjai hozzájárulásával kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a szerkezetátalakítási tervben előirányzott befektetéseket legalább 50 %-ban maga a Szövetkezet finanszírozza. A szükséges források megteremtése céljából a tagok 100 000 000 ITL-val megemelték a társasági tőkét és 500 000 000 ITL kölcsönt nyújtottak a Szövetkezetnek. Ezért tehát az Iránymutatások megfelelő kívánalma teljesítettnek tekinthető.

| (62) | Az Iránymutatások 48. pontja előírja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyetlen alkalommal lehet engedélyezni. Olaszország megerősítette, hogy tiszteletben tartja ezt az alapelvet. |
| --- | --- |

(62)

Az Iránymutatások 48. pontja előírja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokat csak egyetlen alkalommal lehet engedélyezni. Olaszország megerősítette, hogy tiszteletben tartja ezt az alapelvet.

V.   KONKLÚZIÓK

| (63) | Az intézkedés megfelel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásáról szóló Közösségi Iránymutatásokkal. |
| --- | --- |

(63)

Az intézkedés megfelel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásáról szóló Közösségi Iránymutatásokkal.

A JELEN HATÁROZATOT FOGADTA EL:

1. cikk

Az Olaszország által nyújtandó 900 000 000 ITL (464 810 EUR) összegű állami támogatás a Cooperativa Agricola Moderna javára, a közös piaccal összeegyeztethető.

Ezért engedélyezi e támogatás végrehajtását.

2. cikk

Jelen határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszel, 2004. október 6-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 251., 2002. 10.18, 3. o.

1

(2)  L. 1. lábjegyzet

2

(3)  2000. 8.14-i SG(2000)D/106283.sz. levél

3

(4)  HL L 288., 1999.10.9., 2.o.

4

(5)  Studio Ismea-Nielsen.

5

(6)  A Kiváló Borok Termelőinek Szövetsége (ASSIVIP) által végzett piackutatás.

6

(7)  A 776 432 609 ITL (400 994 EUR) összeg, amely a vállalat mérlegéből passzívum-tételként nem vehető ki, a következő tények figyelembevételével került kiszámításra:

7

| a) | az elmúlt öt évben a tagok részéről történő föld-átruházások a piaci árnál alacsonyabb értéken lettek beszámítva, amely 434 233 484 ITL (224 262,88 EUR) valós, a tagokat érintő veszteséget okozott. |
| --- | --- |

a)

az elmúlt öt évben a tagok részéről történő föld-átruházások a piaci árnál alacsonyabb értéken lettek beszámítva, amely 434 233 484 ITL (224 262,88 EUR) valós, a tagokat érintő veszteséget okozott.

| b) | a szövetkezet azért, hogy biztosítani tudja a nyújtott munka érvényben lévő egyezmények szerinti elszámolását, lemondott arról, hogy a gépekre, berendezésekre és földjavításokra számított amortizációs kvóta 50%-át tartalékolja, öt év alatt 375 911 000 ITL (194 142 EUR) teljes értékben. |
| --- | --- |

b)

a szövetkezet azért, hogy biztosítani tudja a nyújtott munka érvényben lévő egyezmények szerinti elszámolását, lemondott arról, hogy a gépekre, berendezésekre és földjavításokra számított amortizációs kvóta 50%-át tartalékolja, öt év alatt 375 911 000 ITL (194 142 EUR) teljes értékben.

(8)  A piaci ár 50%-a, mint az kiderül a Terra e Vita (Föld és Élet) c. folyóiratban 2002/2 számában publikált Árfigyelőből.

8

(9)  1974.10.29. MR és 1988.12.31. MR

9

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 2.)

a szakképzési intézmények átszervezésére vonatkozóan Olaszországban létrehozott támogatási rendszerről

(az értesítés a C(2005) 429. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/225/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a C(2003)793végleges határozatra (1), mellyel a Bizottság a C22/2003 (korábbi NN168/2002) támogatásra vonatkozóan megindította a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy észrevételeiket a fent említett rendelkezésekkel összhangban nyújtsák be, és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2002. május 27-én kelt, 2002. május 31-én iktatott (A/14263) levélben a Bizottságnak bejelentést nyújtottak be Piemonte Régió Regionális Bizottságának 2002. február 25-i 57-5400 határozatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2002. május 27-én kelt, 2002. május 31-én iktatott (A/14263) levélben a Bizottságnak bejelentést nyújtottak be Piemonte Régió Regionális Bizottságának 2002. február 25-i 57-5400 határozatára vonatkozóan.

| (2) | Az olasz hatóságoknak kiegészítő tájékoztatás iránti kérést küldtek a 2002. szeptember 13-án kelt D/55115 levélben. A bejelentő, akit a Bizottság 2002. szeptember 16-án kelt, D/55127 levelében tájékoztattak a bejelentés következményeiről, további információkat nyújtott a 2002. november 5-én kelt A/38090 levélben. |
| --- | --- |

(2)

Az olasz hatóságoknak kiegészítő tájékoztatás iránti kérést küldtek a 2002. szeptember 13-án kelt D/55115 levélben. A bejelentő, akit a Bizottság 2002. szeptember 16-án kelt, D/55127 levelében tájékoztattak a bejelentés következményeiről, további információkat nyújtott a 2002. november 5-én kelt A/38090 levélben.

| (3) | Az olasz hatóságok a 2002. október 24-én kelt, 12998 sz., 2002. november 8-án iktatott (A/38204) levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

Az olasz hatóságok a 2002. október 24-én kelt, 12998 sz., 2002. november 8-án iktatott (A/38204) levélben válaszoltak.

| (4) | 2003. március 21-i keltezésű levelében (SG(2003)D/229057) a Bizottság tájékoztatta Olaszországot arról a döntéséről, hogy megindítja a Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a kérdéses támogatási rendszerre vonatkozóan, melyet nemcsak Piemonte régióban, hanem szinte az egész tagállamban alkalmaznak. |
| --- | --- |

(4)

2003. március 21-i keltezésű levelében (SG(2003)D/229057) a Bizottság tájékoztatta Olaszországot arról a döntéséről, hogy megindítja a Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a kérdéses támogatási rendszerre vonatkozóan, melyet nemcsak Piemonte régióban, hanem szinte az egész tagállamban alkalmaznak.

| (5) | A Bizottság határozatát az eljárás megindításáról közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt harmadik feleket észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság határozatát az eljárás megindításáról közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt harmadik feleket észrevételeik benyújtására.

| (6) | A 2003. június 6-án kelt levélben (A/33954) a Bizottság megkapta az érdekelt harmadik felek észrevételeit. Ezeket a 2003. szeptember 4-i D/55630 levelében eljuttatta Olaszországnak. Olaszország a válaszadásra megadott határidő meghosszabbítását kérte 2003. október 10-i, A/37007. számú levelében. 2003. november 11-i A/37736 levelében Olaszország eljuttatta észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

A 2003. június 6-án kelt levélben (A/33954) a Bizottság megkapta az érdekelt harmadik felek észrevételeit. Ezeket a 2003. szeptember 4-i D/55630 levelében eljuttatta Olaszországnak. Olaszország a válaszadásra megadott határidő meghosszabbítását kérte 2003. október 10-i, A/37007. számú levelében. 2003. november 11-i A/37736 levelében Olaszország eljuttatta észrevételeit.

| (7) | Az olasz hatóságok és a Bizottság szolgálatai között 2003. április 16-án tartott megbeszélést követően a 2003. június 13-án kelt A/34148 levelében Olaszország eljuttatta az eljárás megindítására vonatkozó észrevételeit. |
| --- | --- |

(7)

Az olasz hatóságok és a Bizottság szolgálatai között 2003. április 16-án tartott megbeszélést követően a 2003. június 13-án kelt A/34148 levelében Olaszország eljuttatta az eljárás megindítására vonatkozó észrevételeit.

| (8) | A 2003. december 18-án kelt levelében (D/58151) a Bizottság további információkat kért Olaszországtól. |
| --- | --- |

(8)

A 2003. december 18-án kelt levelében (D/58151) a Bizottság további információkat kért Olaszországtól.

| (9) | Az olasz hatóságok 2004. február 19-én kelt A/31204 levelükben annak a határidőnek a meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2004. február 26-án kelt D/51435 levelében adott,meg és a kért információkat Olaszország 2004. április 7-i A/32487 levelében, majd a 2004. április 14-i A/32628 levelében bocsátotta rendelkezésre. |
| --- | --- |

(9)

Az olasz hatóságok 2004. február 19-én kelt A/31204 levelükben annak a határidőnek a meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2004. február 26-án kelt D/51435 levelében adott,meg és a kért információkat Olaszország 2004. április 7-i A/32487 levelében, majd a 2004. április 14-i A/32628 levelében bocsátotta rendelkezésre.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (10) | A bejelentő szerint jogosulatlan támogatást juttattak Piemonte régió területén működő egyes szakképzési intézményeknek, Piemonte Régió Regionális Bizottsága 2002. február 25-i 57-5400. sz. határozatának megfelelően, melyet a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével alkalmaztak. |
| --- | --- |

(10)

A bejelentő szerint jogosulatlan támogatást juttattak Piemonte régió területén működő egyes szakképzési intézményeknek, Piemonte Régió Regionális Bizottsága 2002. február 25-i 57-5400. sz. határozatának megfelelően, melyet a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével alkalmaztak.

| (11) | Az olasz hatóságok által a Bizottság további információk kérésére vonatkozó levelére adott válaszhoz mellékelt dokumentációból (A/38204) azonban azonnal kiderült, hogy a bejelentés alapjául szolgáló 57-5400/2002 határozat csupán a 173/2001 miniszteri rendelet (a továbbiakban: 173/2001 m. r.) Piemonte régióra vonatkozó végrehajtási intézkedése, és különösen annak egyik alprogramja végrehajtására, tudniillik a „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás” című részre vonatkozó rendelkezés. |
| --- | --- |

(11)

Az olasz hatóságok által a Bizottság további információk kérésére vonatkozó levelére adott válaszhoz mellékelt dokumentációból (A/38204) azonban azonnal kiderült, hogy a bejelentés alapjául szolgáló 57-5400/2002 határozat csupán a 173/2001 miniszteri rendelet (a továbbiakban: 173/2001 m. r.) Piemonte régióra vonatkozó végrehajtási intézkedése, és különösen annak egyik alprogramja végrehajtására, tudniillik a „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás” című részre vonatkozó rendelkezés.

| (12) | A támogatási alprogram alapján nyújtott támogatást elsősorban a szakképzési intézmények adósságainak visszafizetésére nyújtják a pénzügyi és bérjellegű költségek vonatkozásában, és kiesett összeg alapú támogatás formájában állapítják meg. A támogatásból különféle formájú, jövedelemszerző vagy nonprofit szakképzési intézmények részesülhetnek; a nagyvállalkozások nincsenek kizárva. |
| --- | --- |

(12)

A támogatási alprogram alapján nyújtott támogatást elsősorban a szakképzési intézmények adósságainak visszafizetésére nyújtják a pénzügyi és bérjellegű költségek vonatkozásában, és kiesett összeg alapú támogatás formájában állapítják meg. A támogatásból különféle formájú, jövedelemszerző vagy nonprofit szakképzési intézmények részesülhetnek; a nagyvállalkozások nincsenek kizárva.

| (13) | A 173/2001 m. r. további alprogramokról is rendelkezik, melyek az alábbiak:






  a) | „a személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése” |
| --- | --- | --- |

(13)

A 173/2001 m. r. további alprogramokról is rendelkezik, melyek az alábbiak:

a)

„a személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése”

| b) | „az épületek és felszerelések alkalmassá tétele a biztonságra, illetve a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítására vonatkozó kötelező jogszabályok értelmében ” |
| --- | --- |

b)

„az épületek és felszerelések alkalmassá tétele a biztonságra, illetve a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítására vonatkozó kötelező jogszabályok értelmében ”

| c) | „az informatikai rendszerek átalakítása” |
| --- | --- |

c)

„az informatikai rendszerek átalakítása”

| d) | „a szakképzéssel foglalkozók képzése az akkreditációs követelményeknek való megfelelés céljából” |
| --- | --- |

d)

„a szakképzéssel foglalkozók képzése az akkreditációs követelményeknek való megfelelés céljából”

| (14) | Az olasz hatóságok a 2002. november 8-án kelt A/38204 levelükben megerősítették, hogy a támogatást az összesen 180 milliárd ITL (kb. 93 millió euró) összegű nemzeti alapból finanszírozták, és ezt a 173/2001 m. r. szerint bocsátják az olasz régiók rendelkezésére és osztják fel közöttük. Ez utóbbi magában foglalja az állam éves és több éves költségvetésének kialakítására vonatkozó szabályokról szóló 2000. december 23-i 388. törvény (a 2001. évi pénzügyi törvény, a továbbiakban 388/2000 tv.) végrehajtási szabályait, melynek 118. cikke (9) pontja rendelkezik a szakképzési intézmények átszervezéséről, figyelembe véve azok akkreditálását. |
| --- | --- |

(14)

Az olasz hatóságok a 2002. november 8-án kelt A/38204 levelükben megerősítették, hogy a támogatást az összesen 180 milliárd ITL (kb. 93 millió euró) összegű nemzeti alapból finanszírozták, és ezt a 173/2001 m. r. szerint bocsátják az olasz régiók rendelkezésére és osztják fel közöttük. Ez utóbbi magában foglalja az állam éves és több éves költségvetésének kialakítására vonatkozó szabályokról szóló 2000. december 23-i 388. törvény (a 2001. évi pénzügyi törvény, a továbbiakban 388/2000 tv.) végrehajtási szabályait, melynek 118. cikke (9) pontja rendelkezik a szakképzési intézmények átszervezéséről, figyelembe véve azok akkreditálását.

| (15) | A (14) bekezdésben idézett levélben az olasz hatóságok megerősítették, hogy az intézkedést nem tekintik állami támogatásnak, mivel általános érdekű, nem kereskedelmi tevékenység fenntartására irányul. |
| --- | --- |

(15)

A (14) bekezdésben idézett levélben az olasz hatóságok megerősítették, hogy az intézkedést nem tekintik állami támogatásnak, mivel általános érdekű, nem kereskedelmi tevékenység fenntartására irányul.

| (16) | Olaszország szerint továbbá az elfogadásra kerülő akkreditációs rendszert, legalábbis a gyakorlatban, a szakképzési intézmények átszervezéséhez kötik, a foglalkoztatás elősegítésének szabályairól szóló 1997. június 24-i 196. törvény (a továbbiakban 196/97 tv.) 17. cikke rendelkezésének alapján a 2000 májusában az állam és a régiók között kötött megállapodás szerint. Ezt az álláspontot megerősítette a 173/2001 m. r.-tel végrehajtott 388/2000 tv. 118. cikkének (9) pontja. |
| --- | --- |

(16)

Olaszország szerint továbbá az elfogadásra kerülő akkreditációs rendszert, legalábbis a gyakorlatban, a szakképzési intézmények átszervezéséhez kötik, a foglalkoztatás elősegítésének szabályairól szóló 1997. június 24-i 196. törvény (a továbbiakban 196/97 tv.) 17. cikke rendelkezésének alapján a 2000 májusában az állam és a régiók között kötött megállapodás szerint. Ezt az álláspontot megerősítette a 173/2001 m. r.-tel végrehajtott 388/2000 tv. 118. cikkének (9) pontja.

| (17) | Olaszország szerint a szakképzési intézmények támogatásának célja a kedvezményezettek azon szervezési hiányosságainak megszüntetése volt, melyek adott esetben veszélyeztethették az akkreditálás folyamatának sikerét. Valójában csak az akkreditált szakképzési intézmények voltak elvileg felhatalmazva közfinanszírozású szakképzési tevékenység folytatására 2003 júliusától. |
| --- | --- |

(17)

Olaszország szerint a szakképzési intézmények támogatásának célja a kedvezményezettek azon szervezési hiányosságainak megszüntetése volt, melyek adott esetben veszélyeztethették az akkreditálás folyamatának sikerét. Valójában csak az akkreditált szakképzési intézmények voltak elvileg felhatalmazva közfinanszírozású szakképzési tevékenység folytatására 2003 júliusától.

| (18) | Másfelől, a szakképzési intézmények már kialakíthattak egyfajta magán képzési típust - vagyis versenyalapú kereskedelmi képzési szolgáltatásokat – 1997 óta, a vonatkozó nemzeti jogszabályi keret (különösen az ún. „Treu-csomag”; a befektetésekre vonatkozó intézkedésekről, a foglalkoztatás ösztönzésének és az INAIL szabályozásának újjászervezése tekintetében a kormány meghatalmazásáról, továbbá a biztosítótársaságok újjászervezésére vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1999. május 17-i 144. tv. és a 2000 márciusában az állam és a régiók közötti megállapodás) szerint, és ezt több esetben ténylegesen meg is valósították. |
| --- | --- |

(18)

Másfelől, a szakképzési intézmények már kialakíthattak egyfajta magán képzési típust - vagyis versenyalapú kereskedelmi képzési szolgáltatásokat – 1997 óta, a vonatkozó nemzeti jogszabályi keret (különösen az ún. „Treu-csomag”; a befektetésekre vonatkozó intézkedésekről, a foglalkoztatás ösztönzésének és az INAIL szabályozásának újjászervezése tekintetében a kormány meghatalmazásáról, továbbá a biztosítótársaságok újjászervezésére vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1999. május 17-i 144. tv. és a 2000 márciusában az állam és a régiók közötti megállapodás) szerint, és ezt több esetben ténylegesen meg is valósították.

| (19) | Olaszország szerint azonban a vizsgált intézkedés nem ad okot versenyelőnyre, mivel célja a „történelmi” intézmények tapasztalatának és know-how-jának megőrzése (a támogatások elnyerésének egyik feltétele például a finanszírozó állami szervekkel legalább 3-5 éves időszakon keresztül meglevő megállapodás), és szükséges volt ebben a szakaszban ezt lehetővé tenni az akkreditálás megállapított feltételeinek teljesítéséhez, oly módon, hogy az intézmények a liberalizált piacon folytathassák szakképzési tevékenységüket. Ráadásul ezek az esetek nagy részében helyi (szubregionális) szinten aktív intézmények nem lettek volna képesek a kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(19)

Olaszország szerint azonban a vizsgált intézkedés nem ad okot versenyelőnyre, mivel célja a „történelmi” intézmények tapasztalatának és know-how-jának megőrzése (a támogatások elnyerésének egyik feltétele például a finanszírozó állami szervekkel legalább 3-5 éves időszakon keresztül meglevő megállapodás), és szükséges volt ebben a szakaszban ezt lehetővé tenni az akkreditálás megállapított feltételeinek teljesítéséhez, oly módon, hogy az intézmények a liberalizált piacon folytathassák szakképzési tevékenységüket. Ráadásul ezek az esetek nagy részében helyi (szubregionális) szinten aktív intézmények nem lettek volna képesek a kereskedelem befolyásolására.

| (20) | Ami az intézkedésnek a vizsgált nemzeti területen történő végrehajtását illeti, az Olaszország által rendelkezésre bocsátott információk szerint Friuli-Venezia-Giulia, Szicília és Campania régiók nem hajtották végre a rendszert; Szardínia és Trento Autonóm Tartomány végrehajtotta az intézkedést az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági (de minimis) rendelet (3), a továbbiakban de minimis rendelet alapján. Toszkána és Umbria régiók ugyanazt a megoldást fogadták el a jelen esettel kapcsolatos eljárás megindítását követően. Csak Bolzano Autonóm Tartomány nem részesült finanszírozásban a 173/2001 m. r. értelmében, és ebből következően nem hajtotta végre az intézkedést. További régiók ténylegesen csak részben valósították meg a kérdéses alprogramokat. |
| --- | --- |

(20)

Ami az intézkedésnek a vizsgált nemzeti területen történő végrehajtását illeti, az Olaszország által rendelkezésre bocsátott információk szerint Friuli-Venezia-Giulia, Szicília és Campania régiók nem hajtották végre a rendszert; Szardínia és Trento Autonóm Tartomány végrehajtotta az intézkedést az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági (de minimis) rendelet (3), a továbbiakban de minimis rendelet alapján. Toszkána és Umbria régiók ugyanazt a megoldást fogadták el a jelen esettel kapcsolatos eljárás megindítását követően. Csak Bolzano Autonóm Tartomány nem részesült finanszírozásban a 173/2001 m. r. értelmében, és ebből következően nem hajtotta végre az intézkedést. További régiók ténylegesen csak részben valósították meg a kérdéses alprogramokat.

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (21) | A Bizottság mindenekelőtt azt állapította meg, hogy a kifejezetten nemzeti szabályozással létrehozott alapból nyújtott támogatás kedvezményezettjei csak a szakképzési intézmények voltak. Ráadásul ez utóbbiakat a régiók által meghatározott egyedi kritériumok alapján választották ki, és ebből következően úgy tekintik, hogy a vizsgált intézkedés szelektív, illetve állami források felhasználására utal. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság mindenekelőtt azt állapította meg, hogy a kifejezetten nemzeti szabályozással létrehozott alapból nyújtott támogatás kedvezményezettjei csak a szakképzési intézmények voltak. Ráadásul ez utóbbiakat a régiók által meghatározott egyedi kritériumok alapján választották ki, és ebből következően úgy tekintik, hogy a vizsgált intézkedés szelektív, illetve állami források felhasználására utal.

| (22) | Másodsorban a Bizottság erős kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a szakképzés összességében általános érdekű nem kereskedelmi tevékenységnek tekinthető, ahogy azt az olasz hatóságok a kezdetekkor állították. E tekintetben a Bizottság azt az álláspontot képviselte, hogy ezek a támogatások alkalmasak a támogatás kedvezményezettjei pénzügyi helyzetének javítására, mivel csökkentik a kedvezményezettek által rendesen saját maguk által fedezett költségeket. |
| --- | --- |

(22)

Másodsorban a Bizottság erős kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a szakképzés összességében általános érdekű nem kereskedelmi tevékenységnek tekinthető, ahogy azt az olasz hatóságok a kezdetekkor állították. E tekintetben a Bizottság azt az álláspontot képviselte, hogy ezek a támogatások alkalmasak a támogatás kedvezményezettjei pénzügyi helyzetének javítására, mivel csökkentik a kedvezményezettek által rendesen saját maguk által fedezett költségeket.

| (23) | Végezetül, és noha a szakképzés valószínűleg csak korlátozottan tárgya a Közösségen belüli kereskedelemnek, nem zárható ki, hogy egyes képzési vállalkozások közösségi szinten is aktívak. Ezek a vállalkozások érdekeltek lehetnek az olasz piacra való bejutásban. |
| --- | --- |

(23)

Végezetül, és noha a szakképzés valószínűleg csak korlátozottan tárgya a Közösségen belüli kereskedelemnek, nem zárható ki, hogy egyes képzési vállalkozások közösségi szinten is aktívak. Ezek a vállalkozások érdekeltek lehetnek az olasz piacra való bejutásban.

| (24) | A Bizottság ezért fenntartotta, hogy a kérdéses intézkedés a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatás. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság ezért fenntartotta, hogy a kérdéses intézkedés a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatás.

| (25) | Amennyiben a vizsgált intézkedés állami támogatásnak tekinthető, azt a Szerződés és más vonatkozó közösségi szabályok rendelkezései alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben a vizsgált intézkedés állami támogatásnak tekinthető, azt a Szerződés és más vonatkozó közösségi szabályok rendelkezései alapján kell értékelni.

| (26) | E tekintetben a Bizottság azt a véleményt fejezte ki, hogy az „az épületek és felszerelések alkalmassá tétele a kötelező jogszabályok értelmében” megnevezést viselő támogatásnak csak egy része kaphat mentességet, amennyiben az a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatos költségekre vonatkozik. Hasonlóképpen „a szakképzéssel foglalkozók képzése” támogatás mentességben részesülhet, amennyiben teljesíti az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001 bizottsági rendeletben meghatározott feltételeket (4). |
| --- | --- |

(26)

E tekintetben a Bizottság azt a véleményt fejezte ki, hogy az „az épületek és felszerelések alkalmassá tétele a kötelező jogszabályok értelmében” megnevezést viselő támogatásnak csak egy része kaphat mentességet, amennyiben az a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatos költségekre vonatkozik. Hasonlóképpen „a szakképzéssel foglalkozók képzése” támogatás mentességben részesülhet, amennyiben teljesíti az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001 bizottsági rendeletben meghatározott feltételeket (4).

| (27) | Azonban a jelen helyzetben a Bizottság szerint minden további alprogram a működéshez nyújtott támogatás, és ezért a Szerződés egyetlen rendelkezése szerint sem részesülhet mentességben. |
| --- | --- |

(27)

Azonban a jelen helyzetben a Bizottság szerint minden további alprogram a működéshez nyújtott támogatás, és ezért a Szerződés egyetlen rendelkezése szerint sem részesülhet mentességben.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (28) | A Bizottsághoz a harmadik felek részéről észrevételeket csak egy, állítása szerint nemzeti szinten aktív és a vizsgált intézkedés kedvezményezettjei közé tartozó olasz szakképzési intézmény nyújtott be. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottsághoz a harmadik felek részéről észrevételeket csak egy, állítása szerint nemzeti szinten aktív és a vizsgált intézkedés kedvezményezettjei közé tartozó olasz szakképzési intézmény nyújtott be.

| (29) | Míg az említett intézmény véleménye szerint a szakképzési piacra jutásra vonatkozó olasz szabályozás ugyanaz a nemzeti és a közösségi vállalkozások tekintetében, megállapítása szerint ahhoz, hogy állami forrásokból finanszírozott szakképzést működtethessenek, a szakképzési intézmények működő részlegeinek, előzetesen el kell érniük az általuk folytatott tevékenység hatékonysági küszöbét, és szoros kapcsolatban kell lenniük a régiók által meghatározott feltételek szerint a társadalmi és vállalkozói környezettel.. Ebből következően a külföldi szakképzési intézmények eddig nem voltak képesek a meghatározott feltételek teljesítésére. |
| --- | --- |

(29)

Míg az említett intézmény véleménye szerint a szakképzési piacra jutásra vonatkozó olasz szabályozás ugyanaz a nemzeti és a közösségi vállalkozások tekintetében, megállapítása szerint ahhoz, hogy állami forrásokból finanszírozott szakképzést működtethessenek, a szakképzési intézmények működő részlegeinek, előzetesen el kell érniük az általuk folytatott tevékenység hatékonysági küszöbét, és szoros kapcsolatban kell lenniük a régiók által meghatározott feltételek szerint a társadalmi és vállalkozói környezettel.. Ebből következően a külföldi szakképzési intézmények eddig nem voltak képesek a meghatározott feltételek teljesítésére.

V.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (30) | Olaszország szerint a kérdéses intézkedés nem befolyásolja a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a regionális végrehajtási szabályok által meghatározott objektív kritériumokra alapozott akkreditálási rendszer nem jelent akadályt vagy korlátozást más régiók vagy tagállamok szakképzési intézményei letelepedési jogának tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Olaszország szerint a kérdéses intézkedés nem befolyásolja a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a regionális végrehajtási szabályok által meghatározott objektív kritériumokra alapozott akkreditálási rendszer nem jelent akadályt vagy korlátozást más régiók vagy tagállamok szakképzési intézményei letelepedési jogának tekintetében.

| (31) | Ráadásul az olasz hatóságok véleménye szerint az újonnan érkezők számára nem hátrányos a már saját területük kiszolgálásában a múltban elszenvedett és a vizsgált intézkedéssel kompenzálni kívánt veszteségek alapján is feltehetően nehézségekkel küzdő olasz szakképzési intézményeknek nyújtott támogatás. Így – Olaszország szerint – különösen az előzetesen elszenvedett veszteségek kompenzálása formájában a szakképzési intézmények által folytatandó szakképzési tevékenység végzésére az állami oktatás rendszerének keretében nyújtott támogatás nem jelent támogatást a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(31)

Ráadásul az olasz hatóságok véleménye szerint az újonnan érkezők számára nem hátrányos a már saját területük kiszolgálásában a múltban elszenvedett és a vizsgált intézkedéssel kompenzálni kívánt veszteségek alapján is feltehetően nehézségekkel küzdő olasz szakképzési intézményeknek nyújtott támogatás. Így – Olaszország szerint – különösen az előzetesen elszenvedett veszteségek kompenzálása formájában a szakképzési intézmények által folytatandó szakképzési tevékenység végzésére az állami oktatás rendszerének keretében nyújtott támogatás nem jelent támogatást a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (32) | Másfelől Olaszország véleménye szerint a külföldi vállalkozások semmilyen módon nem lehettek érdekeltek abban, hogy belépjenek az állami képzések olaszországi piacára, a jövedelmezőség hiánya miatt, amit többek között a vizsgált támogatások szükségessége is alátámaszt. |
| --- | --- |

(32)

Másfelől Olaszország véleménye szerint a külföldi vállalkozások semmilyen módon nem lehettek érdekeltek abban, hogy belépjenek az állami képzések olaszországi piacára, a jövedelmezőség hiánya miatt, amit többek között a vizsgált támogatások szükségessége is alátámaszt.

| (33) | Végül a nem jövedelmező, állami forrásokból, közvetlenül nem a kedvezményezettek által finanszírozott, az állami oktatási rendszer keretében nyújtott szakképzést az olasz hatóságok véleménye szerint nem kell kereskedelmi tevékenységnek tekinteni, és különösen nem a Humbel- (5) és Wirth-eset (6) alapján. |
| --- | --- |

(33)

Végül a nem jövedelmező, állami forrásokból, közvetlenül nem a kedvezményezettek által finanszírozott, az állami oktatási rendszer keretében nyújtott szakképzést az olasz hatóságok véleménye szerint nem kell kereskedelmi tevékenységnek tekinteni, és különösen nem a Humbel- (5) és Wirth-eset (6) alapján.

| (34) | Piemonte régió, míg egyetért azzal, hogy az intézkedés szelektív és állami források felhasználására utal, tagadja, hogy előnyökkel járna vagy a Közösségen belüli kereskedelemre bármilyen hatással lenne. Az első szempontot illetően véleménye szerint a nyújtott támogatások csak a szakképzési intézmények szolgáltatásainak kompenzálására vonatkoztak, amennyiben az állami oktatás keretében nyújtott szakképzésről van szó. Ami a második szempontot illeti, véleményük szerint a tagállamok között hiányzik a kérdéses szolgáltatás kereskedelme, aminek a legfőbb okai a nyelvi akadályok, illetve a területtel való kapcsolat hiánya. Ezzel szemben véleményük szerint ténylegesen létezik a magán szakképzést illetően közösségi piac (vagy legalábbis konkurens kereskedelmi szakképzési szolgáltatások). |
| --- | --- |

(34)

Piemonte régió, míg egyetért azzal, hogy az intézkedés szelektív és állami források felhasználására utal, tagadja, hogy előnyökkel járna vagy a Közösségen belüli kereskedelemre bármilyen hatással lenne. Az első szempontot illetően véleménye szerint a nyújtott támogatások csak a szakképzési intézmények szolgáltatásainak kompenzálására vonatkoztak, amennyiben az állami oktatás keretében nyújtott szakképzésről van szó. Ami a második szempontot illeti, véleményük szerint a tagállamok között hiányzik a kérdéses szolgáltatás kereskedelme, aminek a legfőbb okai a nyelvi akadályok, illetve a területtel való kapcsolat hiánya. Ezzel szemben véleményük szerint ténylegesen létezik a magán szakképzést illetően közösségi piac (vagy legalábbis konkurens kereskedelmi szakképzési szolgáltatások).

| (35) | Egyetlen esetben sem fogalmazódott meg előítélet az intézkedésekben az újonnan érkezettekkel szemben, amennyiben az intézkedések nem támogatták azokat a költségeket, melyekkel a kedvezményezetteknek a múltban kellett szembesülniük. Ennek az előnynek az esetleges meglétét Piemonte régió szerint csak a helyi piac torzulásaként kellene értelmezni, és a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése véleményük szerint nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(35)

Egyetlen esetben sem fogalmazódott meg előítélet az intézkedésekben az újonnan érkezettekkel szemben, amennyiben az intézkedések nem támogatták azokat a költségeket, melyekkel a kedvezményezetteknek a múltban kellett szembesülniük. Ennek az előnynek az esetleges meglétét Piemonte régió szerint csak a helyi piac torzulásaként kellene értelmezni, és a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése véleményük szerint nem alkalmazandó.

VI.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (36) | A Bizottság elemzése az általános intézkedésekből álló kérdéses támogatási rendszert, nem pedig a konkrét alanyoknak juttatott egyedi támogatásokat vizsgálja. Az eljárás megindításáig az olasz hatóságok tökéletesen tisztában voltak a Bizottságnak a rendszerre vonatkozó kételyeivel. Véleményük szerint az egyes eseteket egyedileg kellene értékelni, tájékoztatni kellene a Bizottságot ezek egyedi sajátosságairól, és minden szükséges információt meg kell adni, hogy egyedi vizsgálatot lehessen végezni. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság elemzése az általános intézkedésekből álló kérdéses támogatási rendszert, nem pedig a konkrét alanyoknak juttatott egyedi támogatásokat vizsgálja. Az eljárás megindításáig az olasz hatóságok tökéletesen tisztában voltak a Bizottságnak a rendszerre vonatkozó kételyeivel. Véleményük szerint az egyes eseteket egyedileg kellene értékelni, tájékoztatni kellene a Bizottságot ezek egyedi sajátosságairól, és minden szükséges információt meg kell adni, hogy egyedi vizsgálatot lehessen végezni.

VI.1.   A Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti támogatás megléte

| (37) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy az állami támogatások vagy állami forrásból nyújtott, bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesítő támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben érintik a tagállamok közti cserét, mivel torzítják a tagállamok közötti versenyt, vagy annak torzításával fenyegetnek. |
| --- | --- |

(37)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy az állami támogatások vagy állami forrásból nyújtott, bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesítő támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben érintik a tagállamok közti cserét, mivel torzítják a tagállamok közötti versenyt, vagy annak torzításával fenyegetnek.

| (38) | A vizsgált támogatást állami forrásból 180 milliárd ITL alappal (kb. 93 millió euró), a 173/2001 m. r. függeléke alapján kimondottan nemzeti szabályozással hozták létre és osztották fel szinte valamennyi olasz régió között. Ez tehát igazolja az állami források alkalmazásának feltételét. |
| --- | --- |

(38)

A vizsgált támogatást állami forrásból 180 milliárd ITL alappal (kb. 93 millió euró), a 173/2001 m. r. függeléke alapján kimondottan nemzeti szabályozással hozták létre és osztották fel szinte valamennyi olasz régió között. Ez tehát igazolja az állami források alkalmazásának feltételét.

| (39) | Csak a szakképzési intézmények voltak a támogatási rendszer kedvezményezettjei. A kedvezményezetteket egyébként regionális alapon választották ki, a rendelkezésre álló pénzügyi források és egyéb, az egyes olasz régiókra vonatkozó kritériumok alapján, ezért az intézkedés kétszeresen is szelektív. |
| --- | --- |

(39)

Csak a szakképzési intézmények voltak a támogatási rendszer kedvezményezettjei. A kedvezményezetteket egyébként regionális alapon választották ki, a rendelkezésre álló pénzügyi források és egyéb, az egyes olasz régiókra vonatkozó kritériumok alapján, ezért az intézkedés kétszeresen is szelektív.

| (40) | A szelektivitás jelenségének fennállását és az állami források meglétét egyébként észrevételeikben az olasz hatóságok is megerősítették. |
| --- | --- |

(40)

A szelektivitás jelenségének fennállását és az állami források meglétét egyébként észrevételeikben az olasz hatóságok is megerősítették.

VI.1.1.   A gazdasági tevékenység megléte

| (41) | Mindenekelőtt hangsúlyozni kell, hogy általános értelemben véve versenyjogi kontextusban a vállalkozás fogalma, ahogy az a Bíróság ítélkezési gyakorlatából is következik (7), gazdasági tevékenységgel foglalkozó egységet jelent, tekintet nélkül jogi státuszára (például hiányozhat a haszonszerzés célja), a finanszírozás mértékére vagy módjára, és az árukat vagy szolgáltatásokat meghatározott piacra állandóan eljuttató bármilyen tevékenység gazdasági tevékenység. |
| --- | --- |

(41)

Mindenekelőtt hangsúlyozni kell, hogy általános értelemben véve versenyjogi kontextusban a vállalkozás fogalma, ahogy az a Bíróság ítélkezési gyakorlatából is következik (7), gazdasági tevékenységgel foglalkozó egységet jelent, tekintet nélkül jogi státuszára (például hiányozhat a haszonszerzés célja), a finanszírozás mértékére vagy módjára, és az árukat vagy szolgáltatásokat meghatározott piacra állandóan eljuttató bármilyen tevékenység gazdasági tevékenység.

| (42) | Ezt az álláspontot a Bizottság 1996. (8) és 2000. (9) évi, az általános érdekű európai szolgáltatásokról szóló közleményeiben, illetve a Bizottság által a laekeni Európai Tanácsnak küldött jelentésben is kifejtette (10). |
| --- | --- |

(42)

Ezt az álláspontot a Bizottság 1996. (8) és 2000. (9) évi, az általános érdekű európai szolgáltatásokról szóló közleményeiben, illetve a Bizottság által a laekeni Európai Tanácsnak küldött jelentésben is kifejtette (10).

| (43) | Ami a gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenység kifejezett megkülönböztetését illeti, a Bizottság nemrég hangsúlyozta (lásd különösen az általános érdekű szolgáltatásokról szóló zöld könyvnek a (11) többek között az ugyanerről szóló fehér könyvben (12) idézett 44. pontját), hogy az árukat vagy szolgáltatásokat meghatározott piacra állandóan kínáló bármilyen tevékenység gazdasági tevékenység. Ezért gazdasági és nem gazdasági tevékenységek együtt létezhetnek nem ugyanazon ágazaton belül, és időnként ugyanazon szervezet is gyakorolhatja ezeket. A belső piaci, versenyjogi és különösen az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat kell elsősorban alkalmazni. |
| --- | --- |

(43)

Ami a gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenység kifejezett megkülönböztetését illeti, a Bizottság nemrég hangsúlyozta (lásd különösen az általános érdekű szolgáltatásokról szóló zöld könyvnek a (11) többek között az ugyanerről szóló fehér könyvben (12) idézett 44. pontját), hogy az árukat vagy szolgáltatásokat meghatározott piacra állandóan kínáló bármilyen tevékenység gazdasági tevékenység. Ezért gazdasági és nem gazdasági tevékenységek együtt létezhetnek nem ugyanazon ágazaton belül, és időnként ugyanazon szervezet is gyakorolhatja ezeket. A belső piaci, versenyjogi és különösen az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat kell elsősorban alkalmazni.

| (44) | A belső piaci és a versenyjogi szabályok viszont nem alkalmazandók a nem gazdasági tevékenységekre, és ezért nem gyakorolnak hatást az általános érdekű szolgáltatásokra, amennyiben ez utóbbiak ténylegesen nem gazdasági tevékenységeket jelentenek. A nemzeti oktatásra vonatkozóan az Európai Közösségek Bírósága a Humbel-ítéletben megállapította, hogy az állam ilyen rendszer létrehozása és fenntartása során nem jövedelmező tevékenységet kíván folytatni, hanem betölti szerepét a lakosság körében a társadalmi, kulturális és oktatási területeken. (13). |
| --- | --- |

(44)

A belső piaci és a versenyjogi szabályok viszont nem alkalmazandók a nem gazdasági tevékenységekre, és ezért nem gyakorolnak hatást az általános érdekű szolgáltatásokra, amennyiben ez utóbbiak ténylegesen nem gazdasági tevékenységeket jelentenek. A nemzeti oktatásra vonatkozóan az Európai Közösségek Bírósága a Humbel-ítéletben megállapította, hogy az állam ilyen rendszer létrehozása és fenntartása során nem jövedelmező tevékenységet kíván folytatni, hanem betölti szerepét a lakosság körében a társadalmi, kulturális és oktatási területeken. (13).

| (45) | A Humbel-ítélet megállapítja különösen, hogy a nemzeti oktatási rendszer keretében egy főiskolán megtartott kurzusok nem tekinthetők a Szerződés 50. cikke értelmében szolgáltatásoknak. E cikk (1) bekezdése tulajdonképpen előírja, hogy a Szerződés értelmében csak a rendszerint díjazás ellenében nyújtott szolgáltatás tekintendő szolgáltatásnak. |
| --- | --- |

(45)

A Humbel-ítélet megállapítja különösen, hogy a nemzeti oktatási rendszer keretében egy főiskolán megtartott kurzusok nem tekinthetők a Szerződés 50. cikke értelmében szolgáltatásoknak. E cikk (1) bekezdése tulajdonképpen előírja, hogy a Szerződés értelmében csak a rendszerint díjazás ellenében nyújtott szolgáltatás tekintendő szolgáltatásnak.

| (46) | A Wirth-ítélet (14) megerősíti a Bíróságnak a Humbel-ügyben hozott következtetéseit, melyek szerint a díjazás lényegi jellemzője az, hogy a kérdéses szolgáltatás ellenértéke, valamint az, hogy rendszerint a szolgáltatásnyújtó és annak igénybevevője közötti megállapodástól függ. Ugyanebben az ítéletben a Bíróság megállapítja, hogy ez a jellemző hiányozhat a nemzeti oktatási rendszer keretén belül nyújtott kurzusok esetén. |
| --- | --- |

(46)

A Wirth-ítélet (14) megerősíti a Bíróságnak a Humbel-ügyben hozott következtetéseit, melyek szerint a díjazás lényegi jellemzője az, hogy a kérdéses szolgáltatás ellenértéke, valamint az, hogy rendszerint a szolgáltatásnyújtó és annak igénybevevője közötti megállapodástól függ. Ugyanebben az ítéletben a Bíróság megállapítja, hogy ez a jellemző hiányozhat a nemzeti oktatási rendszer keretén belül nyújtott kurzusok esetén.

| (47) | Általánosabban, a Bíróság által a Wirth-ügyben hozott ítélet alapján, a lényegében társadalmi funkciót gyakorló, nem jövedelemszerző és nem ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytató szervezetek által megvalósított tevékenységeket általában kizárják a Közösség versenyjogi és belső piaci szabályozásának alkalmazása alól (15). |
| --- | --- |

(47)

Általánosabban, a Bíróság által a Wirth-ügyben hozott ítélet alapján, a lényegében társadalmi funkciót gyakorló, nem jövedelemszerző és nem ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytató szervezetek által megvalósított tevékenységeket általában kizárják a Közösség versenyjogi és belső piaci szabályozásának alkalmazása alól (15).

| (48) | A vizsgált esetben az Olaszország által nyújtott információkból kiderült, hogy a szakképzési intézmények által gyakorolt tevékenység kettős. Egyrészt magánszemélyeknek címzett, társadalmi célú intézményes képzési szolgáltatásokat biztosítottak, mely az állami oktatási rendszer része, és melyet az állam vagy a régiók finanszíroztak egyes meghatározott, elfogadható költségek puszta, egyszerű visszatérítésével. Másfelől megvolt a lehetőségük arra, hogy vállalkozások és alkalmazottaik, illetve magánszemélyek számára kereskedelmi jellegű szakképzési tevékenységet folytassanak piaci áron, és több esetben ezt meg is tették. Ebből következően az olasz hatóságok a kedvezményezettek számára előírták a vonatkozó költségvetés elkülönítését. |
| --- | --- |

(48)

A vizsgált esetben az Olaszország által nyújtott információkból kiderült, hogy a szakképzési intézmények által gyakorolt tevékenység kettős. Egyrészt magánszemélyeknek címzett, társadalmi célú intézményes képzési szolgáltatásokat biztosítottak, mely az állami oktatási rendszer része, és melyet az állam vagy a régiók finanszíroztak egyes meghatározott, elfogadható költségek puszta, egyszerű visszatérítésével. Másfelől megvolt a lehetőségük arra, hogy vállalkozások és alkalmazottaik, illetve magánszemélyek számára kereskedelmi jellegű szakképzési tevékenységet folytassanak piaci áron, és több esetben ezt meg is tették. Ebből következően az olasz hatóságok a kedvezményezettek számára előírták a vonatkozó költségvetés elkülönítését.

| (49) | Megállapítható tehát, hogy a szolgáltatás első típusa nem jelent gazdasági tevékenységet. Ebből következik, hogy a kérdéses tevékenység nem tartozik a versenyjogi és belső piaci szabályok hatálya alá, és ezért nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá sem. |
| --- | --- |

(49)

Megállapítható tehát, hogy a szolgáltatás első típusa nem jelent gazdasági tevékenységet. Ebből következik, hogy a kérdéses tevékenység nem tartozik a versenyjogi és belső piaci szabályok hatálya alá, és ezért nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá sem.

| (50) | Ennek ellenére a Bizottság szerint a korábbi ítélkezési gyakorlat alapján a gazdasági tevékenység alakulóban levő fogalom, és részben az egyes tagállamok politikai választásaitól függ. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egyes, hagyományosan az állam hatáskörébe tartozó feladatokat vállalkozásoknak adnak át. A tagállamok továbbá megteremthetik az ahhoz szükséges feltételeket, hogy biztosítsák egy termék vagy szolgáltatás e nélkül nem létező piacának megteremtését. Az ilyen beavatkozás eredménye az, hogy a kérdéses tevékenység gazdasági jellegűvé válik, és ismét a versenyjogi szabályok alkalmazási körébe tartozik. |
| --- | --- |

(50)

Ennek ellenére a Bizottság szerint a korábbi ítélkezési gyakorlat alapján a gazdasági tevékenység alakulóban levő fogalom, és részben az egyes tagállamok politikai választásaitól függ. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egyes, hagyományosan az állam hatáskörébe tartozó feladatokat vállalkozásoknak adnak át. A tagállamok továbbá megteremthetik az ahhoz szükséges feltételeket, hogy biztosítsák egy termék vagy szolgáltatás e nélkül nem létező piacának megteremtését. Az ilyen beavatkozás eredménye az, hogy a kérdéses tevékenység gazdasági jellegűvé válik, és ismét a versenyjogi szabályok alkalmazási körébe tartozik.

| (51) | A Bíróság megállapította például, hogy a betegszállítást díjazás ellenében gyakorolja a vészhelyzeti szállítási és betegszállítási szolgáltatások piacának számos szereplője. A Bíróság által tárgyalt ügyben az ilyen szolgáltatásokat jövedelemszerzési cél nélkül biztosították a szervezetek. A Bíróság mindenesetre megállapította, hogy ez a jellemző nem zárja ki azt, hogy a szolgáltatásnyújtót a 87. cikk értelmében vállalkozásnak tekintsék azokban az esetekben, amikor ugyanezek a szervezetek gazdasági tevékenységet is folytatnak (16). |
| --- | --- |

(51)

A Bíróság megállapította például, hogy a betegszállítást díjazás ellenében gyakorolja a vészhelyzeti szállítási és betegszállítási szolgáltatások piacának számos szereplője. A Bíróság által tárgyalt ügyben az ilyen szolgáltatásokat jövedelemszerzési cél nélkül biztosították a szervezetek. A Bíróság mindenesetre megállapította, hogy ez a jellemző nem zárja ki azt, hogy a szolgáltatásnyújtót a 87. cikk értelmében vállalkozásnak tekintsék azokban az esetekben, amikor ugyanezek a szervezetek gazdasági tevékenységet is folytatnak (16).

| (52) | A Bíróság megállapította továbbá, hogy egy kórház orvosi szolgáltatása keretében felhasznált szernek a kórház által történő előállítása gazdasági tevékenység. Az a tény, hogy a szolgáltatást nem közvetlenül a beteg fizeti, hanem azt állami forrásokból finanszírozzák, nem befolyásolja a gazdasági tevékenységként történő besorolást (17). |
| --- | --- |

(52)

A Bíróság megállapította továbbá, hogy egy kórház orvosi szolgáltatása keretében felhasznált szernek a kórház által történő előállítása gazdasági tevékenység. Az a tény, hogy a szolgáltatást nem közvetlenül a beteg fizeti, hanem azt állami forrásokból finanszírozzák, nem befolyásolja a gazdasági tevékenységként történő besorolást (17).

| (53) | Ezt a megközelítést a Bíróság két további ítéletben is megerősítette (18). Egyes tagállamok szerint az orvosi szolgáltatások nem jelentenek gazdasági tevékenységet, mivel a kórházi kezelésben részesülő betegek nem feltétlenül fizetnek az igénybe vett szolgáltatásokért. A Bíróság szerint az orvosi tevékenységek gazdasági jellegűek, függetlenül attól, hogy a vonatkozó szolgáltatásokat nem szükségszerűen a beteg fizeti, hanem azt az állami szervek vagy a betegbiztosítási pénztárak is fizethetik. |
| --- | --- |

(53)

Ezt a megközelítést a Bíróság két további ítéletben is megerősítette (18). Egyes tagállamok szerint az orvosi szolgáltatások nem jelentenek gazdasági tevékenységet, mivel a kórházi kezelésben részesülő betegek nem feltétlenül fizetnek az igénybe vett szolgáltatásokért. A Bíróság szerint az orvosi tevékenységek gazdasági jellegűek, függetlenül attól, hogy a vonatkozó szolgáltatásokat nem szükségszerűen a beteg fizeti, hanem azt az állami szervek vagy a betegbiztosítási pénztárak is fizethetik.

| (54) | Ezenfelül a szolidaritás eleme nem szükségszerűen zárja ki a jövedelemszerzőnek minősíthető tevékenység gyakorlásának lehetőségét. Egyes gazdasági szereplők vállalhatják ilyen szolidaritási szempontok figyelembe vételét tekintettel más kedvezményekre, amelyek a kérdéses ágazatban dolgozva felmerülhetnek. Épp ellenkezőleg, a nem jövedelemszerző szervezetek versenyezhetnek a jövedelemszerző vállalkozásokkal és ezért vállalkozásoknak minősülnek a Szerződés 87. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(54)

Ezenfelül a szolidaritás eleme nem szükségszerűen zárja ki a jövedelemszerzőnek minősíthető tevékenység gyakorlásának lehetőségét. Egyes gazdasági szereplők vállalhatják ilyen szolidaritási szempontok figyelembe vételét tekintettel más kedvezményekre, amelyek a kérdéses ágazatban dolgozva felmerülhetnek. Épp ellenkezőleg, a nem jövedelemszerző szervezetek versenyezhetnek a jövedelemszerző vállalkozásokkal és ezért vállalkozásoknak minősülnek a Szerződés 87. cikke értelmében.

| (55) | Ebből következően a Bizottság nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szakképzési intézmények által gyakorolt egyes tevékenységek, ideértve az állami oktatási rendszer keretében gyakorolt szakképzés esetét is, gazdasági tevékenységeknek tekinthetők. |
| --- | --- |

(55)

Ebből következően a Bizottság nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szakképzési intézmények által gyakorolt egyes tevékenységek, ideértve az állami oktatási rendszer keretében gyakorolt szakképzés esetét is, gazdasági tevékenységeknek tekinthetők.

| (56) | Ez utóbbi esetben a Szerződés 86. cikkének az általános érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásokról rendelkező (2) bekezdése alkalmazandó. Az említett cikk megállapítja, hogy az ilyen vállalkozások a Szerződés szabályainak, különösen versenyszabályainak hatálya alá tartoznak, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A cikk megállapítja továbbá, hogy a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Közösség érdekeivel. |
| --- | --- |

(56)

Ez utóbbi esetben a Szerződés 86. cikkének az általános érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásokról rendelkező (2) bekezdése alkalmazandó. Az említett cikk megállapítja, hogy az ilyen vállalkozások a Szerződés szabályainak, különösen versenyszabályainak hatálya alá tartoznak, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A cikk megállapítja továbbá, hogy a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Közösség érdekeivel.

| (57) | Ebből következően, mivel a szakképzési intézményeket általános érdekű szolgáltatásokkal bízták meg a vonatkozó nemzeti és regionális jogszabályok keretében kötelező aktusok, vagyis az olaszországi régiók és a szakképzési intézmények között kötött megállapodások révén, és mivel nem állt fenn a túlzott támogatás kockázata, amennyiben a támogatás nem léphette túl a külön létrehozott költségvetésből eredően felmerült költségek összegét, a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében mentesség biztosítható. |
| --- | --- |

(57)

Ebből következően, mivel a szakképzési intézményeket általános érdekű szolgáltatásokkal bízták meg a vonatkozó nemzeti és regionális jogszabályok keretében kötelező aktusok, vagyis az olaszországi régiók és a szakképzési intézmények között kötött megállapodások révén, és mivel nem állt fenn a túlzott támogatás kockázata, amennyiben a támogatás nem léphette túl a külön létrehozott költségvetésből eredően felmerült költségek összegét, a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében mentesség biztosítható.

| (58) | Ezzel szemben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a gazdasági tevékenység megléte megfelelően alátámasztható a tevékenységnek a (48) bekezdésben említett második típusára vonatkozóan, a maguk az olasz hatóságok által benyújtott adatok alapján. |
| --- | --- |

(58)

Ezzel szemben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a gazdasági tevékenység megléte megfelelően alátámasztható a tevékenységnek a (48) bekezdésben említett második típusára vonatkozóan, a maguk az olasz hatóságok által benyújtott adatok alapján.

VI.1.2.   A verseny torzulása és a kereskedelemre gyakorolt hatások

| (59) | Egy támogatás akkor tartozik a Szerződés 87. cikkének alkalmazási körébe, amennyiben torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, feltéve, hogy ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az állami támogatásokra vonatkozóan e két feltétel gyakran összekapcsolódik. |
| --- | --- |

(59)

Egy támogatás akkor tartozik a Szerződés 87. cikkének alkalmazási körébe, amennyiben torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, feltéve, hogy ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az állami támogatásokra vonatkozóan e két feltétel gyakran összekapcsolódik.

| (60) | Ami különösen a Közösségen belüli kereskedelmet érinti, az Elsőfokú Bíróság (19) megállapította, hogy amennyiben egy pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét a közösségi piacon más konkurens vállalkozásokkal szemben, akkor az befolyásolja a piac működését. Ez a helyzet áll fenn, amikor a támogatásban részesített vállalkozás aktív részese a tagállamok közötti kereskedelemnek, vagy amennyiben több tagállamban is versenytárgyalás eredményeként kötött szerződés részes fele. |
| --- | --- |

(60)

Ami különösen a Közösségen belüli kereskedelmet érinti, az Elsőfokú Bíróság (19) megállapította, hogy amennyiben egy pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét a közösségi piacon más konkurens vállalkozásokkal szemben, akkor az befolyásolja a piac működését. Ez a helyzet áll fenn, amikor a támogatásban részesített vállalkozás aktív részese a tagállamok közötti kereskedelemnek, vagy amennyiben több tagállamban is versenytárgyalás eredményeként kötött szerződés részes fele.

| (61) | Egy támogatás befolyásolja továbbá a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt még akkor is, ha a más tagállamok vállalkozásaival versenyhelyzetben levő kedvezményezett vállalkozás nem vesz részt közvetlenül határon átnyúló tevékenységben. Amennyiben ugyanis egy tagállam támogatást nyújt egy vállalkozásnak, a belföldi szolgáltatásnyújtás változatlan maradhat vagy ebből eredően növekedhet, és így a más tagállamokban letelepedett vállalkozásoknak csökkennek az említett tagállam piacán történő szolgáltatásnyújtási lehetőségei. |
| --- | --- |

(61)

Egy támogatás befolyásolja továbbá a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja a versenyt még akkor is, ha a más tagállamok vállalkozásaival versenyhelyzetben levő kedvezményezett vállalkozás nem vesz részt közvetlenül határon átnyúló tevékenységben. Amennyiben ugyanis egy tagállam támogatást nyújt egy vállalkozásnak, a belföldi szolgáltatásnyújtás változatlan maradhat vagy ebből eredően növekedhet, és így a más tagállamokban letelepedett vállalkozásoknak csökkennek az említett tagállam piacán történő szolgáltatásnyújtási lehetőségei.

| (62) | Ezért sem a kedvezményezettek exporttevékenységben való közvetlen részvétele (20), sem a tagállamok piacának ugyanazon szegmensén megvalósuló kereskedelem megléte nem szükséges a kereskedelem befolyásolásának alátámasztására. Ráadásul, sem a támogatás korlátozott összege, sem a kedvezményezettek viszonylag kis köre nem enged eleve arra következtetni, hogy a kereskedelem befolyásolása nem történt meg. |
| --- | --- |

(62)

Ezért sem a kedvezményezettek exporttevékenységben való közvetlen részvétele (20), sem a tagállamok piacának ugyanazon szegmensén megvalósuló kereskedelem megléte nem szükséges a kereskedelem befolyásolásának alátámasztására. Ráadásul, sem a támogatás korlátozott összege, sem a kedvezményezettek viszonylag kis köre nem enged eleve arra következtetni, hogy a kereskedelem befolyásolása nem történt meg.

| (63) | Erre vonatkozóan a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált esetben egyes kedvezményezettek regionális vagy szupraregionális (alkalmanként nemzeti) szinten aktívak, és fontos kereskedelmi tényezőt jelentenek, ami feltételezhetően lehetővé teszi számukra a közösségi piac létrejöttekor a szolgáltatásnyújtás elterjedését akadályozó korlátok átlépését. A Bizottság szerint egyébként egyes kedvezményezettek már szupranacionális szinten is aktívak. |
| --- | --- |

(63)

Erre vonatkozóan a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált esetben egyes kedvezményezettek regionális vagy szupraregionális (alkalmanként nemzeti) szinten aktívak, és fontos kereskedelmi tényezőt jelentenek, ami feltételezhetően lehetővé teszi számukra a közösségi piac létrejöttekor a szolgáltatásnyújtás elterjedését akadályozó korlátok átlépését. A Bizottság szerint egyébként egyes kedvezményezettek már szupranacionális szinten is aktívak.

| (64) | Így különösen a támogatásnak egy egyedi kedvezményezettje már működik néhány tagállamban, úgymint Belgiumban (4 telephely), Franciaországban (7 telephely), Németországban (4 telephely) és az Egyesült Királyságban (1 telephely), olyan harmadik államokban, mint Svájc, és még Európán kívüli államokban (Argentína) is. Tagja továbbá az „Exemplo” nemzetközi hálózatnak, mely 14 európai szakképzési intézményből áll, és céljai között van például a tudásmegosztás, a teljesítményértékelés, a közösségi projektek keretében történő együttműködés, a piac egyes szegmenseinek az elektronikus kereskedelem révén megvalósuló fejlődése és az on-line szakképzés. |
| --- | --- |

(64)

Így különösen a támogatásnak egy egyedi kedvezményezettje már működik néhány tagállamban, úgymint Belgiumban (4 telephely), Franciaországban (7 telephely), Németországban (4 telephely) és az Egyesült Királyságban (1 telephely), olyan harmadik államokban, mint Svájc, és még Európán kívüli államokban (Argentína) is. Tagja továbbá az „Exemplo” nemzetközi hálózatnak, mely 14 európai szakképzési intézményből áll, és céljai között van például a tudásmegosztás, a teljesítményértékelés, a közösségi projektek keretében történő együttműködés, a piac egyes szegmenseinek az elektronikus kereskedelem révén megvalósuló fejlődése és az on-line szakképzés.

| (65) | A fentiek alapján és a kereskedelemre gyakorolt hatás tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses intézkedések vonatkozásában a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak történő minősítést meg kell erősíteni, mivel ezek ténylegesen befolyásolhatják a Közösségen belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek alapján és a kereskedelemre gyakorolt hatás tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérdéses intézkedések vonatkozásában a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak történő minősítést meg kell erősíteni, mivel ezek ténylegesen befolyásolhatják a Közösségen belüli kereskedelmet.

VI.2.   A támogatás jogszerűsége

| (66) | A Bizottság szerint a kérdéses esetben nem tartották tiszteletben a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében előírt előzetes értesítési kötelezettséget. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság szerint a kérdéses esetben nem tartották tiszteletben a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében előírt előzetes értesítési kötelezettséget.

| (67) | Mivel előzetesen nem értesítették a Bizottságot arról hogy az állami támogatások összeegyeztethetők a kérdéses szabályokkal, az említett rendszert a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtották végre, ezért az jogszerűtlen. |
| --- | --- |

(67)

Mivel előzetesen nem értesítették a Bizottságot arról hogy az állami támogatások összeegyeztethetők a kérdéses szabályokkal, az említett rendszert a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtották végre, ezért az jogszerűtlen.

VI.3.   A támogatásnak a Szerződés 87. cikkével való összeegyeztethetősége

| (68) | A „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás” alprogram elvileg a de minimis rendelet (21) hatálya alá tartozhat, tekintettel arra, hogy a rendszer nem intézkedik sem a de minimis rendelet hatálya alá nem tartozó ágazatokról, sem az exporttevékenységekre vagy a hazai termékek preferenciális felhasználására vonatkozó támogatásokról. Szükséges mindenesetre hangsúlyozni azt, hogy a támogatás összege gyakran túllépte a 100 000 eurós maximumot. |
| --- | --- |

(68)

A „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás” alprogram elvileg a de minimis rendelet (21) hatálya alá tartozhat, tekintettel arra, hogy a rendszer nem intézkedik sem a de minimis rendelet hatálya alá nem tartozó ágazatokról, sem az exporttevékenységekre vagy a hazai termékek preferenciális felhasználására vonatkozó támogatásokról. Szükséges mindenesetre hangsúlyozni azt, hogy a támogatás összege gyakran túllépte a 100 000 eurós maximumot.

| (69) | A Bizottság véleménye szerint ezért a vizsgált intézkedés nem tekinthető a de minimis rendelettel összhangban levőnek. Ráadásul az olasz hatóságok a kérdéses rendszerrel kapcsolatosan egyáltalán nem hivatkoztak a de minimis minősítésre. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság véleménye szerint ezért a vizsgált intézkedés nem tekinthető a de minimis rendelettel összhangban levőnek. Ráadásul az olasz hatóságok a kérdéses rendszerrel kapcsolatosan egyáltalán nem hivatkoztak a de minimis minősítésre.

| (70) | Tekintettel arra, hogy ez az alintézkedés nem veszi figyelembe a képzési támogatásokról szóló rendelet (22) 4. cikke (7) bekezdésének a)-f) pontjaiban előírt megengedhető költségeket, az említett rendelet értelmében nem részesülhet mentességben. Emellett tény, hogy még az olasz hatóságok sem minősítették képzési támogatásnak. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel arra, hogy ez az alintézkedés nem veszi figyelembe a képzési támogatásokról szóló rendelet (22) 4. cikke (7) bekezdésének a)-f) pontjaiban előírt megengedhető költségeket, az említett rendelet értelmében nem részesülhet mentességben. Emellett tény, hogy még az olasz hatóságok sem minősítették képzési támogatásnak.

| (71) | Ha a támogatástaz EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (23) alapján értékelik, a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses alprogram keretében nem rendelkeznek sem az anyagi, sem az immateriális javakra vonatkozó befektetésekre szánt támogatásról. Épp ellenkezőleg, az alprogram egyedül a felmerült költségek csökkentésére irányult, a felmerült terhek megfizetéséhez való, működési támogatásnak minősülő hozzájárulás nyújtásával, ami a Bizottság részéről általában nem élvez kedvező elbírálást. |
| --- | --- |

(71)

Ha a támogatástaz EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet (23) alapján értékelik, a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses alprogram keretében nem rendelkeznek sem az anyagi, sem az immateriális javakra vonatkozó befektetésekre szánt támogatásról. Épp ellenkezőleg, az alprogram egyedül a felmerült költségek csökkentésére irányult, a felmerült terhek megfizetéséhez való, működési támogatásnak minősülő hozzájárulás nyújtásával, ami a Bizottság részéről általában nem élvez kedvező elbírálást.

| (72) | Különösen a nem általános érdekű szolgáltatás működtetésével kapcsolatos járulékosan felmerült költségekre vonatkozó működési támogatások nyújtása csökkentheti azokat az általános költségeket, melyeket a vállalkozásoknak általában saját költségvetésükből kell fedezniük. |
| --- | --- |

(72)

Különösen a nem általános érdekű szolgáltatás működtetésével kapcsolatos járulékosan felmerült költségekre vonatkozó működési támogatások nyújtása csökkentheti azokat az általános költségeket, melyeket a vállalkozásoknak általában saját költségvetésükből kell fedezniük.

| (73) | Tény, hogy kivételesen nyújtható a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés a működési támogatásokra vonatkozóan, amennyiben a regionális célú állami támogatásokról szóló iránymutatások (24) 4.15. pontjában meghatározott előfeltételek teljesülnek. A kérdéses esetben hangsúlyozni kell, hogy a vonatkozó nemzeti szabályozás megkülönböztetés nélkül alkalmazandó a tagállam területén, a regionális hátrányok kiegyenlítésére irányuló bármilyen megkülönböztetés nélkül. |
| --- | --- |

(73)

Tény, hogy kivételesen nyújtható a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés a működési támogatásokra vonatkozóan, amennyiben a regionális célú állami támogatásokról szóló iránymutatások (24) 4.15. pontjában meghatározott előfeltételek teljesülnek. A kérdéses esetben hangsúlyozni kell, hogy a vonatkozó nemzeti szabályozás megkülönböztetés nélkül alkalmazandó a tagállam területén, a regionális hátrányok kiegyenlítésére irányuló bármilyen megkülönböztetés nélkül.

| (74) | A Bizottság szerint a vizsgált rendszer nem tesz eleget egyik fent említett feltételnek sem. Továbbá az olasz hatóságok sem a kis- és középvállalkozások támogatásáról szóló rendeletre, sem a regionális célú támogatásokról szóló iránymutatásokra nem hivatkoztak a rendszer esetleges összeférhetőségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság szerint a vizsgált rendszer nem tesz eleget egyik fent említett feltételnek sem. Továbbá az olasz hatóságok sem a kis- és középvállalkozások támogatásáról szóló rendeletre, sem a regionális célú támogatásokról szóló iránymutatásokra nem hivatkoztak a rendszer esetleges összeférhetőségére vonatkozóan.

| (75) | A kérdéses támogatás továbbá, a jelek szerint, nem mozdítja elő a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt egyik olyan célkitűzést sem, mint például a K+F, a foglalkoztatás, a környezet vagy a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentése és átalakítása, a vonatkozó iránymutatások, keretszabályok és rendeletek értelmében. |
| --- | --- |

(75)

A kérdéses támogatás továbbá, a jelek szerint, nem mozdítja elő a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt egyik olyan célkitűzést sem, mint például a K+F, a foglalkoztatás, a környezet vagy a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentése és átalakítása, a vonatkozó iránymutatások, keretszabályok és rendeletek értelmében.

| (76) | A Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a)-c) pontjában (25) előírt eltérés nem alkalmazható egyértelműen a jelen esetre. Ugyanerre a következtetésre lehet jutni a 87. cikk (3) bekezdése b)-d) pontjában foglalt mentességekre vonatkozóan (26). |
| --- | --- |

(76)

A Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének a)-c) pontjában (25) előírt eltérés nem alkalmazható egyértelműen a jelen esetre. Ugyanerre a következtetésre lehet jutni a 87. cikk (3) bekezdése b)-d) pontjában foglalt mentességekre vonatkozóan (26).

| (77) | „A személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése” és „az informatikai rendszerek átalakítása” alprogramokra nagyrészt a „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás” alprogramra vonatkozóan kifejtett érvelés alkalmazható. |
| --- | --- |

(77)

„A személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése” és „az informatikai rendszerek átalakítása” alprogramokra nagyrészt a „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás” alprogramra vonatkozóan kifejtett érvelés alkalmazható.

| (78) | A Bizottság szerint tulajdonképpen ezen támogatások nagy része működési támogatásnak minősül, és ezért ezekre mentesség nem biztosítható. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság szerint tulajdonképpen ezen támogatások nagy része működési támogatásnak minősül, és ezért ezekre mentesség nem biztosítható.

| (79) | Különösen megállapítja, hogy az alkalmazottak önkéntes felmondásának ösztönzésére nyújtott támogatások, melyek jogtalan versenyelőnyt biztosítanak, amennyiben a támogatásból részesülő szakképzési intézmények a versenytársakhoz képest mesterségesen csökkenthetik személyi költségeiket, nem kaphatnak semmilyen mentességet, tekintettel a további hatályos szabályozás alapjául szolgáló, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletre (27). |
| --- | --- |

(79)

Különösen megállapítja, hogy az alkalmazottak önkéntes felmondásának ösztönzésére nyújtott támogatások, melyek jogtalan versenyelőnyt biztosítanak, amennyiben a támogatásból részesülő szakképzési intézmények a versenytársakhoz képest mesterségesen csökkenthetik személyi költségeiket, nem kaphatnak semmilyen mentességet, tekintettel a további hatályos szabályozás alapjául szolgáló, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletre (27).

| (80) | Hasonlóképpen az informatikai rendszerek átalakításának költségei sem részesülhetnek semmilyen mentességben, tekintettel arra, hogy ezek a KKV-knak nyújtott támogatásokról szóló rendelet (28) értelmében nem minősülnek indulási befektetésnek, és a regionális célú támogatásokról szóló iránymutatások (29) értelmében semmilyen módon nem segítik elő a regionális fejlődést. |
| --- | --- |

(80)

Hasonlóképpen az informatikai rendszerek átalakításának költségei sem részesülhetnek semmilyen mentességben, tekintettel arra, hogy ezek a KKV-knak nyújtott támogatásokról szóló rendelet (28) értelmében nem minősülnek indulási befektetésnek, és a regionális célú támogatásokról szóló iránymutatások (29) értelmében semmilyen módon nem segítik elő a regionális fejlődést.

| (81) | Az épületek és felszerelések kötelező biztonsági szabályok szerinti alkalmassá tételére nyújtott támogatás nem részesülhet semmilyen mentességben az állami támogatásokról szóló, jelenleg hatályos jogszabályok értelmében, a (68)-(76) bekezdésekben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(81)

Az épületek és felszerelések kötelező biztonsági szabályok szerinti alkalmassá tételére nyújtott támogatás nem részesülhet semmilyen mentességben az állami támogatásokról szóló, jelenleg hatályos jogszabályok értelmében, a (68)-(76) bekezdésekben kifejtettek szerint.

| (82) | Ezzel szemben a támogatásnak az épületek és felszerelések alkalmassá tételére a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatosan felmerült költségekre vonatkozóan nyújtott része mentességet kaphat a foglalkoztatási támogatásokról szóló rendelet (30) értelmében. |
| --- | --- |

(82)

Ezzel szemben a támogatásnak az épületek és felszerelések alkalmassá tételére a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatosan felmerült költségekre vonatkozóan nyújtott része mentességet kaphat a foglalkoztatási támogatásokról szóló rendelet (30) értelmében.

| (83) | Hasonlóképpen, „a szakképzéssel foglalkozók képzése” alprogram értelmében nyújtott támogatások mentességben részesülhetnek a képzési támogatásokról szóló rendelet alapján (31). |
| --- | --- |

(83)

Hasonlóképpen, „a szakképzéssel foglalkozók képzése” alprogram értelmében nyújtott támogatások mentességben részesülhetnek a képzési támogatásokról szóló rendelet alapján (31).

VII.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (84) | Amennyiben a (44)-(49) bekezdésben megállapított módon az állami oktatás rendszerének részét képező és külön fenntartott költségvetés alapján egyes magánszemélyeknek nyújtott szakképzés nem tekintendő gazdasági tevékenységnek, az ilyen tevékenység vonatkozásában felmerült költségekkel kapcsolatos támogatások nem tartoznak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, és ezért ezek nem jelentenek állami támogatást. |
| --- | --- |

(84)

Amennyiben a (44)-(49) bekezdésben megállapított módon az állami oktatás rendszerének részét képező és külön fenntartott költségvetés alapján egyes magánszemélyeknek nyújtott szakképzés nem tekintendő gazdasági tevékenységnek, az ilyen tevékenység vonatkozásában felmerült költségekkel kapcsolatos támogatások nem tartoznak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, és ezért ezek nem jelentenek állami támogatást.

| (85) | Másrészt, amennyiben az állami oktatási rendszer keretében megvalósított egyes tevékenységek gazdasági tevékenységnek tekinthetők a gazdasági tevékenység fogalmának az (50)-(55) bekezdésekben bemutatott alakulása következtében, azok a Szerződés 86. cikke (2) bekezdése értelmében mentességben részesülhetnek. |
| --- | --- |

(85)

Másrészt, amennyiben az állami oktatási rendszer keretében megvalósított egyes tevékenységek gazdasági tevékenységnek tekinthetők a gazdasági tevékenység fogalmának az (50)-(55) bekezdésekben bemutatott alakulása következtében, azok a Szerződés 86. cikke (2) bekezdése értelmében mentességben részesülhetnek.

| (86) | Ezzel szemben a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatosan felmerült költségek vonatkozásában nyújtott támogatások megfelelnek az állami támogatás valamennyi feltételének, és ez okból a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése rendelkezésének hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(86)

Ezzel szemben a kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatosan felmerült költségek vonatkozásában nyújtott támogatások megfelelnek az állami támogatás valamennyi feltételének, és ez okból a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése rendelkezésének hatálya alá tartoznak.

| (87) | A Bizottság sajnálattal állapítja meg, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást jelentő intézkedéssel a Szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve a szakképzési rendszer átalakítására létrehozott támogatási rendszer az előbbiekből következően jogszerűtlen. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság sajnálattal állapítja meg, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást jelentő intézkedéssel a Szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve a szakképzési rendszer átalakítására létrehozott támogatási rendszer az előbbiekből következően jogszerűtlen.

| (88) | „A biztonságra, illetve a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítására vonatkozóan az épületek és felszerelések kötelező jogszabályok szerinti alkalmassá tétele” alprogram a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatosan felmerült költségek vonatkozásában és „a szakképzéssel foglalkozók képzése az akkreditációs követelményeknek való megfelelés céljából” alprogram mentességben részesülhet az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 12-i 2204/2002 bizottsági rendelet (32) és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001 bizottsági rendelet (33) szerint. |
| --- | --- |

(88)

„A biztonságra, illetve a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítására vonatkozóan az épületek és felszerelések kötelező jogszabályok szerinti alkalmassá tétele” alprogram a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatosan felmerült költségek vonatkozásában és „a szakképzéssel foglalkozók képzése az akkreditációs követelményeknek való megfelelés céljából” alprogram mentességben részesülhet az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 12-i 2204/2002 bizottsági rendelet (32) és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001 bizottsági rendelet (33) szerint.

| (89) | A „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás”, „a személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése”, „a biztonságra, illetve a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítására vonatkozóan az épületek és felszerelések kötelező jogszabályok szerinti alkalmassá tétele” alprogramok szerint nyújtott támogatások a biztonsággal kapcsolatos kötelező szabályok kiigazításának vonatkozásában összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(89)

A „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás”, „a személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése”, „a biztonságra, illetve a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítására vonatkozóan az épületek és felszerelések kötelező jogszabályok szerinti alkalmassá tétele” alprogramok szerint nyújtott támogatások a biztonsággal kapcsolatos kötelező szabályok kiigazításának vonatkozásában összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.

| (90) | A Bizottság szerint a de minimis rendelet (34) összhangban van a vizsgált intézkedések maximális alkalmazhatóságával, amennyiben ez utóbbiak nem vonatkoznak sem az ennek alkalmazásából kizárt szektorokra, sem az exporttevékenységekre vagy a hazai termékek preferenciális felhasználására nyújtott támogatásokra. Ebből következően, a de minimis rendeletben előírt valamennyi feltétel teljesülése esetén, és feltéve, hogy különösen a releváns három év egész időszakára tiszteletben tartják a 100 000 euró küszöbértéket az egyes kedvezményezettekre vonatkozóan, a vizsgált intézkedések alapján nyújtott támogatást de minimisnek lehet tekinteni, ebből következően az nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság szerint a de minimis rendelet (34) összhangban van a vizsgált intézkedések maximális alkalmazhatóságával, amennyiben ez utóbbiak nem vonatkoznak sem az ennek alkalmazásából kizárt szektorokra, sem az exporttevékenységekre vagy a hazai termékek preferenciális felhasználására nyújtott támogatásokra. Ebből következően, a de minimis rendeletben előírt valamennyi feltétel teljesülése esetén, és feltéve, hogy különösen a releváns három év egész időszakára tiszteletben tartják a 100 000 euró küszöbértéket az egyes kedvezményezettekre vonatkozóan, a vizsgált intézkedések alapján nyújtott támogatást de minimisnek lehet tekinteni, ebből következően az nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

| (91) | Ezt a vizsgált támogatási rendszerre vonatkozó határozatot azonnal alkalmazni kell. A Bizottság állandó gyakorlata szerint, a Szerződés 87. cikke értelmében, a Szerződés 88. cikke szerint jogszerűtlenül nyújtott és összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítését kell kérni a kedvezményezettektől. Ezt az eljárást megerősítette az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/99/EK tanácsi rendelet (35) 14. cikke. |
| --- | --- |

(91)

Ezt a vizsgált támogatási rendszerre vonatkozó határozatot azonnal alkalmazni kell. A Bizottság állandó gyakorlata szerint, a Szerződés 87. cikke értelmében, a Szerződés 88. cikke szerint jogszerűtlenül nyújtott és összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítését kell kérni a kedvezményezettektől. Ezt az eljárást megerősítette az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/99/EK tanácsi rendelet (35) 14. cikke.

| (92) | A Bizottság szerint továbbá egy támogatási rendszerről szóló határozat nem sérti annak lehetőségét, hogy az egyedi intézkedések ne jelentsenek támogatást (mivel az egyedi támogatásnyújtásra de minimis szabályok vonatkoznak), illetve egészben vagy részben saját jellemzői alapján összeegyeztethető lehet a közös piaccal (például mentességi rendelet értelmében). |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság szerint továbbá egy támogatási rendszerről szóló határozat nem sérti annak lehetőségét, hogy az egyedi intézkedések ne jelentsenek támogatást (mivel az egyedi támogatásnyújtásra de minimis szabályok vonatkoznak), illetve egészben vagy részben saját jellemzői alapján összeegyeztethető lehet a közös piaccal (például mentességi rendelet értelmében).

| (93) | A 659/99/EK rendelet 44. cikke (2) bekezdésének értelmében a visszatérítendő támogatás összegét a Bizottság által megállapított megfelelő kamatlábon számított kamatokkal meg kell növelni. A kamatok a jogszerűtlen támogatás kedvezményezettek rendelkezésére történő bocsátásának időpontjától a tényleges visszatérítés időpontjáig esedékesek. |
| --- | --- |

(93)

A 659/99/EK rendelet 44. cikke (2) bekezdésének értelmében a visszatérítendő támogatás összegét a Bizottság által megállapított megfelelő kamatlábon számított kamatokkal meg kell növelni. A kamatok a jogszerűtlen támogatás kedvezményezettek rendelkezésére történő bocsátásának időpontjától a tényleges visszatérítés időpontjáig esedékesek.

| (94) | A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetében előírt rendelkezésekkel összhangban számítják ki (36). |
| --- | --- |

(94)

A kamatokat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetében előírt rendelkezésekkel összhangban számítják ki (36).

| (95) | E célból Olaszország kötelezi a rendszer lehetséges kedvezményezettjeit a támogatásnak a (94) bekezdésben meghatározott kamatokkal együtt az e határozattól számított két hónapon belül történő visszatérítésére). A visszatérítést legkésőbb az erről a határozatról szóló értesítés időpontját követő első pénzügyi év végéig kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(95)

E célból Olaszország kötelezi a rendszer lehetséges kedvezményezettjeit a támogatásnak a (94) bekezdésben meghatározott kamatokkal együtt az e határozattól számított két hónapon belül történő visszatérítésére). A visszatérítést legkésőbb az erről a határozatról szóló értesítés időpontját követő első pénzügyi év végéig kell teljesíteni.

| (96) | Olaszország a kért információkat az e határozathoz csatolt I. függelékben foglalt kérdőív felhasználásával bocsátja a Bizottság rendelkezésére, elkészítve az érdekelt kedvezményezettek listáját, és egyértelműen jelezve a jogszerűtlen állami támogatás azonnali és tényleges visszatérítésére előírt és már elfogadott rendelkezéseket. Olaszország a határozattól számított két hónapon belül a Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan dokumentumot, amely alátámasztja, hogy a jogszerűtlen támogatások kedvezményezettjeivel szemben megindították a visszatérítési eljárást (körlevelek, visszatérítési rendelkezések stb.). |
| --- | --- |

(96)

Olaszország a kért információkat az e határozathoz csatolt I. függelékben foglalt kérdőív felhasználásával bocsátja a Bizottság rendelkezésére, elkészítve az érdekelt kedvezményezettek listáját, és egyértelműen jelezve a jogszerűtlen állami támogatás azonnali és tényleges visszatérítésére előírt és már elfogadott rendelkezéseket. Olaszország a határozattól számított két hónapon belül a Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan dokumentumot, amely alátámasztja, hogy a jogszerűtlen támogatások kedvezményezettjeivel szemben megindították a visszatérítési eljárást (körlevelek, visszatérítési rendelkezések stb.).

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

1.   Az Olaszország által a 388/2000 tv. 118. cikkének (9) pontjának végrehajtásáról szóló 173/2001 miniszteri rendeletnek megfelelően a szakképzési tevékenységgel kapcsolatosan felmerült költségek vonatkozásában egyes magánszemélyeknek az állami oktatási rendszer részeként külön költségvetésből nyújtott támogatások nem tartoznak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, és nem jelentenek állami támogatást, mivel az említett tevékenységek nem gazdasági tevékenységek.

2.   Az (1) bekezdés szerinti, az állami oktatás rendszerén belül megvalósuló gazdasági jellegű tevékenységekhez nyújtott támogatások tekintetében eltérés állapítható meg a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerint.

2. cikk

1.   Az Olaszország által a 388/2000 tv. 118. cikkének (9) pontjának végrehajtásáról szóló 173/2001 miniszteri rendelettel, továbbá az olaszországi régiók által elfogadott ezt követő végrehajtási szabályokkal létrehozott támogatási rendszer, mivel a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, jogszerűtlen, és a Bizottságot előzetesen nem értesítették erről a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

2.   Az (1) bekezdés szerinti támogatási rendszer kizárólag „az épületeknek és felszereléseknek a fogyatékkal élők hozzáférési lehetőségeinek javítása érdekében történő alkalmassá tétele” és „a szakképzéssel foglalkozók képzése” alprogramjai tekintetében egyeztethető össze a közös piaccal.

3.   Az (1) bekezdés szerinti támogatási rendszer összeegyeztethetetlen a közös piaccal a „felmerült terhek megfizetéséhez való hozzájárulás”; „a személyzet önkéntes felmondásának ösztönzése”; „az informatikai rendszerek átalakítása”; „az épületek és felszerelések kötelező biztonsági szabályok szerinti alkalmassá tétele” alprogramjainak tekintetében.

3. cikk

1.   Olaszország megállapítja a 2. cikk (3) bekezdése szerinti, a kedvezményezettek rendelkezésére jogszerűtlenül bocsátott támogatásnak a kedvezményezettek által történő visszatérítéséhez szükséges valamennyi szükséges intézkedést.

2.   A támogatás visszatérítését késlekedés nélkül teljesíteni kell a nemzeti jogban előírt eljárásnak megfelelően, amennyiben ez lehetővé teszi e határozat azonnali és tényleges végrehajtását.

3.   A visszatérítést legkésőbb az erről a határozatról szóló értesítés időpontját követő első pénzügyi év végéig kell teljesíteni.

4.   A visszatérítendő összegeket megnövelik a támogatás kedvezményezettek rendelkezésére történő bocsátásának időpontjától a tényleges visszatérítés időpontjáig esedékes kamatokkal.

5.   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetében előírt rendelkezésekkel összhangban számítják ki.

6.   Olaszország előírja az erről a határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül, hogy a 2. cikk (3) bekezdése szerinti támogatás valamennyi kedvezményezettje térítse vissza a jogszerűtlen támogatást és annak kamatait.

4. cikk

Az erről a határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül Olaszország tájékoztatja a Bizottságot az ezzel összhangban hozott vagy meghozandó intézkedésekről, az e határozat függelékében található kérdőív felhasználásával.

Ugyanezen a határidőn belül Olaszország minden olyan dokumentumot eljuttat a Bizottsághoz, mely igazolja, hogy a visszatérítési eljárást megindították a jogosulatlan támogatások kedvezményezettjeivel szemben.

5. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 2-án.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 110., 2003.5.8., 8. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

3

(4)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A 2004. február 25-i 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

4

(5)  Az Európai Közösségek Bíróságának a C-263/86. sz., belga állam kontra Humbel és Edel ügyben 1988. szeptember 27-én hozott ítélete, EBHT 1988., 5365. o. 9-10. és 15-18. pontok

5

(6)  A Bíróság C-109/92. sz., Wirth kontra Landeshauptstadt Hannover ügyben 1993. december 7-én hozott ítélete, EBHT 1993., I-6447. o.

6

(7)  Lásd a C-180/98-C-184/98. sz., Pavlov és társai egyesített ügyekben hozott ítéleteket, EBHT 2000., I-6451. o., 74. és 75. pont).

7

(8)  HL C 281., 1996.9.26., 3. o.

8

(9)  HL C 17., 2001.1.19., 4. o.

9

(10)  COM(2001) 598 végleges

10

(11)  COM(2003) 270, 2003.5.21.

11

(12)  COM(2004) 374 végleges

12

(13)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

13

(14)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

14

(15)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

15

(16)  A C-475/99. sz., Ambulanz Glockner ügyben 2001. október 25-én hozott ítélet, EBHT 2001., I-09089. o., 19. pont

16

(17)  A C-203/99. sz., Henning Veedfald ügyben 2001. május 10-én hozott ítélet, EBHT 2001., I-03569. o.

17

(18)  A C-157/99. sz., B.S.M. Smits/Stichting Ziekenfonds, illetve a C-368/98. sz., Abdon Vanbraekel ügyben 2001. július 12-én hozott ítéletek, EBHT 2001., I-5473., illetve I-5363. o.

18

(19)  A T-55/99. sz., Confederacion Espanola de Transporte de Mercancias ügyben 2000. szeptember 29-én hozott ítélet, EBHT 2000, II-03207. o.

19

(20)  Lásd többek között a 102/87. sz., Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott ítéletet, EBHT 1988., 04067. o., és a C-280/00. sz. Altmark-ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletet, EBHT 2003., I-07747. o., 77. és 78. pont.

20

(21)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

21

(22)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

22

(23)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

23

(24)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

24

(25)  A 87. cikk (2) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőek a következők : a) magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve, hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják; b) természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás; c) Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtott támogatás ...

25

(26)  A 87. cikk (3) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőek a következők: b) „valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás”; c) „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”; d) „a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az a Közösségen belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

26

(27)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

27

(28)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

28

(29)  Lásd a 24. lábjegyzetet.

29

(30)  Lásd a 27. lábjegyzetet.

30

(31)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

31

(32)  Lásd a 27. lábjegyzetet.

32

(33)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

33

(34)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

34

(35)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

35

(36)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

36

---

FÜGGELÉK

A C(2005)429 bizottsági határozat végrehajtására vonatkozó információk

1.   A kedvezményezettek száma összesen és a visszatérítendő támogatás teljes összege

| 1.1 | Mutassa be részletesen a következőt: hogyan számítják ki az egyes kedvezményezettektől visszatérítendő támogatás összegét, különösen az alábbiak szerint






  — | a tőke |
| --- | --- | --- |

1.1

Mutassa be részletesen a következőt: hogyan számítják ki az egyes kedvezményezettektől visszatérítendő támogatás összegét, különösen az alábbiak szerint

—

a tőke

| — | a kamatok |
| --- | --- |

—

a kamatok

| 1.2 | mekkora a szóban forgó szabályozás értelmében nyújtott, visszatérítendő jogszerűtlen támogatás (egyenértékű bruttó támogatás, naprakésszé téve ...) |
| --- | --- |

1.2

mekkora a szóban forgó szabályozás értelmében nyújtott, visszatérítendő jogszerűtlen támogatás (egyenértékű bruttó támogatás, naprakésszé téve ...)

| 1.3 | mekkora azon kedvezményezettek száma összesen, akiknek a szóban forgó szabályozás értelmében nyújtott jogszerűtlen támogatásokat vissza kell térítenie |
| --- | --- |

1.3

mekkora azon kedvezményezettek száma összesen, akiknek a szóban forgó szabályozás értelmében nyújtott jogszerűtlen támogatásokat vissza kell térítenie

2.   A támogatás visszatérítésére előírt és már elfogadott intézkedések

| 2.1 | Kérjük, adja meg részletesen, hogy a támogatás azonnali és tényleges visszatérítési eljárására vonatkozóan milyen intézkedéseket írtak elő és fogadtak el. Kérjük, jelezze az említett intézkedések jogalapját. |
| --- | --- |

2.1

Kérjük, adja meg részletesen, hogy a támogatás azonnali és tényleges visszatérítési eljárására vonatkozóan milyen intézkedéseket írtak elő és fogadtak el. Kérjük, jelezze az említett intézkedések jogalapját.

| 2.2 | Milyen határidőn belül fejeződik be a visszatérítés? |
| --- | --- |

2.2

Milyen határidőn belül fejeződik be a visszatérítés?

3.   Az egyes kedvezményezettekre vonatkozó információk

Kérjük, töltse ki a táblázatot minden egyes olyan kedvezményezettekre vonatkozóan az alábbi részletekkel, akinek a szabályozás értelmében vissza kell térítenie a jogszerűtlenül kapott támogatást:

| a kedvezményezett személye | A jogszerűtlenül nyújtott támogatás összege (1)

  Valuta: ... | A visszatérített támogatás összege (2)

  Valuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

a kedvezményezett személye

A jogszerűtlenül nyújtott támogatás összege (1)

Valuta: ...

A visszatérített támogatás összege (2)

Valuta: ...

---

(1)  a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott összeg (egyenértékű bruttó támogatás)

(2)

| (°) | visszatérített összegek bruttó mennyisége (beleértve a kamatokat is) |
| --- | --- |

(°)

visszatérített összegek bruttó mennyisége (beleértve a kamatokat is)

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/36

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. december 7.)

A Shetland Leasing and Property Developments Ltd beruházásai a Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság)

(az értesítés a C(2005) 4649. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/226/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére

mivel felhívták az érdekelt harmadik feleket, hogy a 88. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban tegyék meg észrevételeiket,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Egy egyesült királyságbeli állampolgár 2004 januárjában tájékoztatta a Bizottságot az egyesült királyságbeli Shetland-szigetek hatóságainak részvételével történt beruházásokról, amelyek valószínűleg állami támogatást képeztek. 2004. február 17-én és 2004. szeptember 1-jén kelt levelében a Bizottság kérte az Egyesült Királyságot, hogy nyújtson információt e beruházásokról, amely levelekre az Egyesült Királyság 2004. április 30-án és 2004. december 13-án kelt levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(1)

Egy egyesült királyságbeli állampolgár 2004 januárjában tájékoztatta a Bizottságot az egyesült királyságbeli Shetland-szigetek hatóságainak részvételével történt beruházásokról, amelyek valószínűleg állami támogatást képeztek. 2004. február 17-én és 2004. szeptember 1-jén kelt levelében a Bizottság kérte az Egyesült Királyságot, hogy nyújtson információt e beruházásokról, amely levelekre az Egyesült Királyság 2004. április 30-án és 2004. december 13-án kelt levelében válaszolt.

| (2) | A Bizottság 2005. április 20-án kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatáról. Az Egyesült Királyság az ügyre vonatkozó észrevételeit 2005. május 19-én kelt levelében közölte. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2005. április 20-án kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatáról. Az Egyesült Királyság az ügyre vonatkozó észrevételeit 2005. május 19-én kelt levelében közölte.

| (3) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. június 10-én tették közzé (2). A Bizottság felhívta valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsa be az ügyre vonatkozó észrevételeit. Nem küldtek észrevételeket. |
| --- | --- |

(3)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. június 10-én tették közzé (2). A Bizottság felhívta valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsa be az ügyre vonatkozó észrevételeit. Nem küldtek észrevételeket.

II.   LEÍRÁS

| (4) | Egy shetlandi hatóság, a Shetland Islands Council (SIC) két trösztöt hozott létre, a Shetland Development Trustot (Development Trust) és a Shetland Islands Council Charitable Trustot (Charitable Trust). |
| --- | --- |

(4)

Egy shetlandi hatóság, a Shetland Islands Council (SIC) két trösztöt hozott létre, a Shetland Development Trustot (Development Trust) és a Shetland Islands Council Charitable Trustot (Charitable Trust).

| (5) | A Development Trustot azért alapították, hogy az a shetlandi gazdaságfejlesztési projektek finanszírozásának legfőbb eszközéül szolgáljon; a tröszt a finanszírozást kölcsönökön keresztül teszi hozzáférhetővé. A vagyonkezelők a SIC tagjai és két független vagyonkezelő. |
| --- | --- |

(5)

A Development Trustot azért alapították, hogy az a shetlandi gazdaságfejlesztési projektek finanszírozásának legfőbb eszközéül szolgáljon; a tröszt a finanszírozást kölcsönökön keresztül teszi hozzáférhetővé. A vagyonkezelők a SIC tagjai és két független vagyonkezelő.

| (6) | A Charitable Trust a SIC vagyonkezelői alapja, amely jótékonysági célokra nyújt kölcsönöket. A Charitable Trust vagyonkezelői a SIC tagjai és két független vagyonkezelő. |
| --- | --- |

(6)

A Charitable Trust a SIC vagyonkezelői alapja, amely jótékonysági célokra nyújt kölcsönöket. A Charitable Trust vagyonkezelői a SIC tagjai és két független vagyonkezelő.

| (7) | Mind a Charitable Trust, mind pedig a Development Trust finanszírozása egy, a SIC által alapított tartalékalapból származik. Magát a tartalékalapot egy, a SIC és a Sullum Voe kikötői létesítményeit használó olajtársaságok között 1974. július 12-én megkötött megállapodásból finanszírozzák. E megállapodás kimondja, hogy e társaságok a díjakat „a kőolaj behozatala tekintetében, valamint az ezáltal keltett zavar kompenzációjaként” fizetik. |
| --- | --- |

(7)

Mind a Charitable Trust, mind pedig a Development Trust finanszírozása egy, a SIC által alapított tartalékalapból származik. Magát a tartalékalapot egy, a SIC és a Sullum Voe kikötői létesítményeit használó olajtársaságok között 1974. július 12-én megkötött megállapodásból finanszírozzák. E megállapodás kimondja, hogy e társaságok a díjakat „a kőolaj behozatala tekintetében, valamint az ezáltal keltett zavar kompenzációjaként” fizetik.

| (8) | A SIC kereskedelmi és fejlesztési tevékenységekre hozta létre a Shetland Leasing and Property Ltd-t (SLAP), amely egy nyereségszerzési céllal működő korlátolt felelősségű kereskedelmi társaság, amelynek teljes egészében a Charitable Trust a tulajdonosa. A SLAP feladata, hogy tőkerészesedéseket szerezzen a helyi vállalkozásokban, kereskedelmi kamatok mellett kölcsönöket nyújtson a helyi iparnak, valamint hogy kereskedelmi bérleti díjak mellett lízingelésre ipari épületeket építsen. |
| --- | --- |

(8)

A SIC kereskedelmi és fejlesztési tevékenységekre hozta létre a Shetland Leasing and Property Ltd-t (SLAP), amely egy nyereségszerzési céllal működő korlátolt felelősségű kereskedelmi társaság, amelynek teljes egészében a Charitable Trust a tulajdonosa. A SLAP feladata, hogy tőkerészesedéseket szerezzen a helyi vállalkozásokban, kereskedelmi kamatok mellett kölcsönöket nyújtson a helyi iparnak, valamint hogy kereskedelmi bérleti díjak mellett lízingelésre ipari épületeket építsen.

| (9) | A teljes egészében a Charitable Trust tulajdonában álló korlátolt felelősségű kereskedelmi társaságként, a SLAP a tevékenységeinek finanszírozását a Charitable Trusttól és saját nyereségeiből szerzi. Néhány egyedi projektet a Development Trust is finanszíroz. |
| --- | --- |

(9)

A teljes egészében a Charitable Trust tulajdonában álló korlátolt felelősségű kereskedelmi társaságként, a SLAP a tevékenységeinek finanszírozását a Charitable Trusttól és saját nyereségeiből szerzi. Néhány egyedi projektet a Development Trust is finanszíroz.

| (10) | 1999-ben a SLAP igazgatótanácsa úgy határozott, hogy egy Shetland Seafish Ltd nevű társaságba fektet be. Ezt a társaságot a Williamson Ltd és a Ronas Ltd pénzügyi egyesülésének eredményeként alapították 1999. október 7-én. Akkoriban mindkét társaság veszteséges volt, és fizetésképtelennek nyilvánították őket. A Shetland Seafish Ltd létrehozásától és a két veszteséges társaság egyesítésétől azt várták, hogy a nyereségek növekedni fognak, valamint, hogy az új társaság rövid időn belül nyereséges lesz. Azt tervezték, hogy 2002 végére a Shetland Seafish Ltd 460 000 font sterlinget meghaladó nyereséget fog termelni. |
| --- | --- |

(10)

1999-ben a SLAP igazgatótanácsa úgy határozott, hogy egy Shetland Seafish Ltd nevű társaságba fektet be. Ezt a társaságot a Williamson Ltd és a Ronas Ltd pénzügyi egyesülésének eredményeként alapították 1999. október 7-én. Akkoriban mindkét társaság veszteséges volt, és fizetésképtelennek nyilvánították őket. A Shetland Seafish Ltd létrehozásától és a két veszteséges társaság egyesítésétől azt várták, hogy a nyereségek növekedni fognak, valamint, hogy az új társaság rövid időn belül nyereséges lesz. Azt tervezték, hogy 2002 végére a Shetland Seafish Ltd 460 000 font sterlinget meghaladó nyereséget fog termelni.

| (11) | A SLAP 156 250 (62,5 %), egyenként 1 font sterling értékű törzsrészvény és 1 000 000 (100 %), egyenként 1 font sterling értékű elsőbbségi részvény megszerzésével ruházott be a Shetland Seafish Ltd-be. A törzsrészvények többi részvényese a Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 részvény), L.A. Williamson úr (18 750 részvény), R.A. Carter úr (18 750 részvény) és a Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 részvény) volt. |
| --- | --- |

(11)

A SLAP 156 250 (62,5 %), egyenként 1 font sterling értékű törzsrészvény és 1 000 000 (100 %), egyenként 1 font sterling értékű elsőbbségi részvény megszerzésével ruházott be a Shetland Seafish Ltd-be. A törzsrészvények többi részvényese a Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 részvény), L.A. Williamson úr (18 750 részvény), R.A. Carter úr (18 750 részvény) és a Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 részvény) volt.

| (12) | 2000 júniusában a SLAP igazgatótanácsa úgy határozott, hogy még egyszer beruház a Shetland Seafish Ltd-be, amikor a társaság eldöntötte, hogy átveszi egy shetlandi székhelyű, veszteséges halfeldolgozó társaság, a Whalsay Ltd tevékenységeit. A SLAP által történő ezen átvétel finanszírozása abból állt, hogy a SLAP további 2 000 000 elsőbbségi részvényt szerzett meg a Shetland Seafish Ltd-ben, amelyeket a SLAP két részletben jegyzett; 2000 novemberében a SLAP 1 200 000 elsőbbségi részvényt, és február 16-án további 800 000 elsőbbségi részvényt szerzett meg. |
| --- | --- |

(12)

2000 júniusában a SLAP igazgatótanácsa úgy határozott, hogy még egyszer beruház a Shetland Seafish Ltd-be, amikor a társaság eldöntötte, hogy átveszi egy shetlandi székhelyű, veszteséges halfeldolgozó társaság, a Whalsay Ltd tevékenységeit. A SLAP által történő ezen átvétel finanszírozása abból állt, hogy a SLAP további 2 000 000 elsőbbségi részvényt szerzett meg a Shetland Seafish Ltd-ben, amelyeket a SLAP két részletben jegyzett; 2000 novemberében a SLAP 1 200 000 elsőbbségi részvényt, és február 16-án további 800 000 elsőbbségi részvényt szerzett meg.

| (13) | 2001. február 16-tól a Shetland Seafish Ltd kibocsátott részvénytőkéje így 250 000 törzsrészvényből és 3 000 000 elsőbbségi részvényből állt, amelyek ugyanolyan arányban voltak ugyanazon részvényesek tulajdonában, mint a részvények 1999-es kezdeti kibocsátásakor. |
| --- | --- |

(13)

2001. február 16-tól a Shetland Seafish Ltd kibocsátott részvénytőkéje így 250 000 törzsrészvényből és 3 000 000 elsőbbségi részvényből állt, amelyek ugyanolyan arányban voltak ugyanazon részvényesek tulajdonában, mint a részvények 1999-es kezdeti kibocsátásakor.

| (14) | A Shetland Seafish Ltd igazgatótanácsa által 1999. december 17-én elfogadott különös határozat értelmében a Shetland Seafish Ltd elsőbbségi részvényeseinek „joguk van rögzített, évi 10 %-os, nem halmozott elsőbbségi osztalékhoz (nettó járulékos adójóváírás) a kifizetéskori tőke után vagy jegyzésének időpontjától kezdve növekvő, arra kifizetett hitel után, és azt (olyan mértékben, amilyenben van elosztásra rendelkezésre álló nyereség) évente, minden év január 31-én az abban az időpontban végződő 12 hónap tekintetében kell megfizetni; és ez a bármilyen ki nem fizetett elsőbbségi osztalékkal növelt névértéken (azaz elsőbbségi részvényenként 1) visszavásárolható a társaság választása szerint bármikor, az elsőbbségi részvények átruházása időpontjának első évfordulóját követően.” |
| --- | --- |

(14)

A Shetland Seafish Ltd igazgatótanácsa által 1999. december 17-én elfogadott különös határozat értelmében a Shetland Seafish Ltd elsőbbségi részvényeseinek „joguk van rögzített, évi 10 %-os, nem halmozott elsőbbségi osztalékhoz (nettó járulékos adójóváírás) a kifizetéskori tőke után vagy jegyzésének időpontjától kezdve növekvő, arra kifizetett hitel után, és azt (olyan mértékben, amilyenben van elosztásra rendelkezésre álló nyereség) évente, minden év január 31-én az abban az időpontban végződő 12 hónap tekintetében kell megfizetni; és ez a bármilyen ki nem fizetett elsőbbségi osztalékkal növelt névértéken (azaz elsőbbségi részvényenként 1) visszavásárolható a társaság választása szerint bármikor, az elsőbbségi részvények átruházása időpontjának első évfordulóját követően.”

| (15) | A benyújtott adatokból nyilvánvaló, hogy a Shetland Seafish Ltd 1999. óta veszteséges. |
| --- | --- |

(15)

A benyújtott adatokból nyilvánvaló, hogy a Shetland Seafish Ltd 1999. óta veszteséges.

| (16) | 2004. április 30-án és 2004. december 13-án kelt levelében az Egyesült Királyság kijelentette, hogy a beruházásokat magánberuházásoknak kell tekinteni, mivel a SLAP magánszervezet, és a beruházások idején mind a SIC-nek, mind pedig a SLAP-nek az volt a jogos elvárása, hogy ezeket a pénzeket magánfinanszírozásnak tekintsék. |
| --- | --- |

(16)

2004. április 30-án és 2004. december 13-án kelt levelében az Egyesült Királyság kijelentette, hogy a beruházásokat magánberuházásoknak kell tekinteni, mivel a SLAP magánszervezet, és a beruházások idején mind a SIC-nek, mind pedig a SLAP-nek az volt a jogos elvárása, hogy ezeket a pénzeket magánfinanszírozásnak tekintsék.

| (17) | Az Egyesült Királyság másodsorban kijelentette, hogy ha ezeket a pénzeket állami alapoknak tekintenék, úgy a SLAP által történt beruházások olyan beruházások, amelyekről egy rendes piaci magánszereplő is határozhatott volna. Ezen állításának alátámasztása érdekében az Egyesült Királyság két, a kérdéses beruházások tekintetében kiállított jelentést nyújtott be: a Shetland Seafish egyesülési jelentést és a Whalsay-jelentést. |
| --- | --- |

(17)

Az Egyesült Királyság másodsorban kijelentette, hogy ha ezeket a pénzeket állami alapoknak tekintenék, úgy a SLAP által történt beruházások olyan beruházások, amelyekről egy rendes piaci magánszereplő is határozhatott volna. Ezen állításának alátámasztása érdekében az Egyesült Királyság két, a kérdéses beruházások tekintetében kiállított jelentést nyújtott be: a Shetland Seafish egyesülési jelentést és a Whalsay-jelentést.

| (18) | Az 1999. szeptember 27-i Seafish egyesülési jelentés M. Goodlad úr és S. Gillani úr által elkészített, „Az L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited javasolt átszervezéséről és egyesüléséről” szóló jelentés a SLAP igazgatói számára. |
| --- | --- |

(18)

Az 1999. szeptember 27-i Seafish egyesülési jelentés M. Goodlad úr és S. Gillani úr által elkészített, „Az L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited javasolt átszervezéséről és egyesüléséről” szóló jelentés a SLAP igazgatói számára.

| (19) | A jelentésben szereplő számok és előrejelzések szerint a Shetland Seafish Ltd megalapításán keresztül az L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited egyesülése három éven belül elkezdene nyereséget termelni. |
| --- | --- |

(19)

A jelentésben szereplő számok és előrejelzések szerint a Shetland Seafish Ltd megalapításán keresztül az L.A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited egyesülése három éven belül elkezdene nyereséget termelni.

| (20) | A Whalsay-jelentés John Inkster úr – aki akkoriban a Whalsay Fish Processors Ltd ügyvezető igazgatója volt – által elkészített, 2000 júniusában kiadott jelentés. Ez a jelentés elemzi az érintett társaságok helyzetét, a piaci fejlesztéseket, és azokat a lehetséges előnyöket, amelyekre a Shetland Seafish Ltd szert tenne a Whalsay Ltd megszerzésével. |
| --- | --- |

(20)

A Whalsay-jelentés John Inkster úr – aki akkoriban a Whalsay Fish Processors Ltd ügyvezető igazgatója volt – által elkészített, 2000 júniusában kiadott jelentés. Ez a jelentés elemzi az érintett társaságok helyzetét, a piaci fejlesztéseket, és azokat a lehetséges előnyöket, amelyekre a Shetland Seafish Ltd szert tenne a Whalsay Ltd megszerzésével.

| (21) | A Bizottság úgy vélte, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott jelentésekben szereplő számokból és adatokból nem állapítható meg, hogy e beruházások nyereséges beruházásoknak tekinthetők-e, valamint az, hogy a SLAP rendes magánbefektetőként járt-e el. Ezen túlmenően – mivel a beruházások egyértelműen az érintett társaságok javát szolgálták, és e társaságok közvetlenül versenyeztek más, egyesült királyságbeli és egyéb tagállambeli halfeldolgozó társaságokkal – a Bizottság úgy vélte, hogy a beruházások az EK-Szerződés 87. cikke értelmében vett állami támogatásnak tűnnek. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság úgy vélte, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott jelentésekben szereplő számokból és adatokból nem állapítható meg, hogy e beruházások nyereséges beruházásoknak tekinthetők-e, valamint az, hogy a SLAP rendes magánbefektetőként járt-e el. Ezen túlmenően – mivel a beruházások egyértelműen az érintett társaságok javát szolgálták, és e társaságok közvetlenül versenyeztek más, egyesült királyságbeli és egyéb tagállambeli halfeldolgozó társaságokkal – a Bizottság úgy vélte, hogy a beruházások az EK-Szerződés 87. cikke értelmében vett állami támogatásnak tűnnek.

| (22) | Mivel a beruházásokat 1999-ben és 2000-ben végezték, így azokat a halászatnak és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó 1997-es iránymutatások (3) tükrében értékelték. Ezen iránymutatások 2.3. pontja értelmében az ott megállapított feltételeknek nem megfelelő támogatásokat eseti alapon kell értékelni. Az 1.2. pont értelmében a kedvezményezettek részére bármiféle kötelezettség előírása nélkül nyújtott, és a vállalkozások helyzetének javítására, valamint üzleti likviditásuk növelésére szánt állami támogatás, aminek az a hatása, hogy – működési támogatásként – javítsa a kedvezményezett bevételét, a közös piaccal összeegyeztethetetlen. Ezen iránymutatások szerint a működési támogatás csak akkor nyilvánítható a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha az ilyen támogatás a közös piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódik. Mivel nem nyújtottak be ilyen szerkezetátalakítási tervet, a Bizottság úgy vélte, hogy a beruházások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(22)

Mivel a beruházásokat 1999-ben és 2000-ben végezték, így azokat a halászatnak és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó 1997-es iránymutatások (3) tükrében értékelték. Ezen iránymutatások 2.3. pontja értelmében az ott megállapított feltételeknek nem megfelelő támogatásokat eseti alapon kell értékelni. Az 1.2. pont értelmében a kedvezményezettek részére bármiféle kötelezettség előírása nélkül nyújtott, és a vállalkozások helyzetének javítására, valamint üzleti likviditásuk növelésére szánt állami támogatás, aminek az a hatása, hogy – működési támogatásként – javítsa a kedvezményezett bevételét, a közös piaccal összeegyeztethetetlen. Ezen iránymutatások szerint a működési támogatás csak akkor nyilvánítható a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha az ilyen támogatás a közös piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódik. Mivel nem nyújtottak be ilyen szerkezetátalakítási tervet, a Bizottság úgy vélte, hogy a beruházások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.

III.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI

| (23) | Az Egyesült Királyság 2005. május 19-én kelt válaszában azt állítja, hogy a SLAP-ot magánszervezetnek kell tekinteni. Ezen túlmenően azt állítja, hogy az ügyre vonatkozó valamennyi bizonyítékot már továbbították a Bizottságnak, a Seafish egyesülési jelentésben szereplő információk a feltevések elégséges alapjának tekinthetők, a jelentésben szereplő feltevéseket óvatosnak és gondosnak kell tekinteni, valamint a jelentésben szereplő, az egyesülésekre vonatkozó eredeti tényállás a SLAP magánbefektetői minőségével összefüggésben indokolható volt. |
| --- | --- |

(23)

Az Egyesült Királyság 2005. május 19-én kelt válaszában azt állítja, hogy a SLAP-ot magánszervezetnek kell tekinteni. Ezen túlmenően azt állítja, hogy az ügyre vonatkozó valamennyi bizonyítékot már továbbították a Bizottságnak, a Seafish egyesülési jelentésben szereplő információk a feltevések elégséges alapjának tekinthetők, a jelentésben szereplő feltevéseket óvatosnak és gondosnak kell tekinteni, valamint a jelentésben szereplő, az egyesülésekre vonatkozó eredeti tényállás a SLAP magánbefektetői minőségével összefüggésben indokolható volt.

| (24) | Az Egyesült Királyság fenntartja, hogy ha a Bizottság nemleges határozatot hoz, nem kell megkövetelnie a támogatás visszafizetését, mivel az ellentétes lenne a jogos elvárások védelmének elvével. Az Egyesült Királyság – a halászati kvóták Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság) történő megvásárlására nyújtott kölcsönökről szóló, 2003. június 3-i 2003/612/EK bizottsági határozatra (4) hivatkozva – azzal fejezi be, hogy az egyesült királyságbeli hatóságok következetesen úgy jártak le, hogy ésszerűen levonható az a következtetés, hogy az alap a közösségi strukturális alapokra irányadó szabályok értelmében magánalap. |
| --- | --- |

(24)

Az Egyesült Királyság fenntartja, hogy ha a Bizottság nemleges határozatot hoz, nem kell megkövetelnie a támogatás visszafizetését, mivel az ellentétes lenne a jogos elvárások védelmének elvével. Az Egyesült Királyság – a halászati kvóták Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság) történő megvásárlására nyújtott kölcsönökről szóló, 2003. június 3-i 2003/612/EK bizottsági határozatra (4) hivatkozva – azzal fejezi be, hogy az egyesült királyságbeli hatóságok következetesen úgy jártak le, hogy ésszerűen levonható az a következtetés, hogy az alap a közösségi strukturális alapokra irányadó szabályok értelmében magánalap.

IV.   ÉRTÉKELÉS

| (25) | Elsőként azt kell meghatározni, hogy az intézkedés állami támogatásnak tekinthető-e, és ha igen, akkor ez a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(25)

Elsőként azt kell meghatározni, hogy az intézkedés állami támogatásnak tekinthető-e, és ha igen, akkor ez a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal.

A.   Az állami támogatás megléte

| (26) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, négy feltételnek kell teljesülnie: először is az intézkedésnek valamiféle előnyt kell nyújtania az abból részesülő vállalkozásoknak; másodszor a támogatást az államnak vagy állami forrásokból kell nyújtani; harmadszor – bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által – annak torzítania kell a versenyt, vagy azzal kell fenyegetnie; és végül annak érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(26)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, négy feltételnek kell teljesülnie: először is az intézkedésnek valamiféle előnyt kell nyújtania az abból részesülő vállalkozásoknak; másodszor a támogatást az államnak vagy állami forrásokból kell nyújtani; harmadszor – bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által – annak torzítania kell a versenyt, vagy azzal kell fenyegetnie; és végül annak érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (27) | A SLAP-nak a beruházásra felhasznált alapjai a Charitable Trust finanszírozásából származnak. A Charitable Trustot a SIC azért hozta létre, hogy az – a shetlandi közösség nevében – megkapja és birtokosa legyen a zavarok miatti azon bevételeknek, amelyek kifizetését az olajipar vállalta. |
| --- | --- |

(27)

A SLAP-nak a beruházásra felhasznált alapjai a Charitable Trust finanszírozásából származnak. A Charitable Trustot a SIC azért hozta létre, hogy az – a shetlandi közösség nevében – megkapja és birtokosa legyen a zavarok miatti azon bevételeknek, amelyek kifizetését az olajipar vállalta.

| (28) | Amint arra a Bizottság a halászati kvóták Shetland-szigeteken történő megvásárlására nyújtott kölcsönökről szóló, 2003. június 3-i határozatában már rámutatott, a Shetland-szigetek lakosságának és nem a kikötői létesítmények tényleges ellátásának okozott zavarral közvetlenül kapcsolatos pénzek nem tekinthetők magánfinanszírozásnak, hanem azokat az EK-Szerződés 87. cikke értelmében „állami forrásoknak” kell tekinteni. |
| --- | --- |

(28)

Amint arra a Bizottság a halászati kvóták Shetland-szigeteken történő megvásárlására nyújtott kölcsönökről szóló, 2003. június 3-i határozatában már rámutatott, a Shetland-szigetek lakosságának és nem a kikötői létesítmények tényleges ellátásának okozott zavarral közvetlenül kapcsolatos pénzek nem tekinthetők magánfinanszírozásnak, hanem azokat az EK-Szerződés 87. cikke értelmében „állami forrásoknak” kell tekinteni.

| (29) | A SLAP jelenleg vizsgált beruházásait ugyanilyen típusú finanszírozásból finanszírozták. A Bizottságnak a (24) bekezdésben említett határozatában szereplő következtetésekre, valamint arra a tényre figyelemmel, hogy az Egyesült Királyság nem nyújtott további bizonyítékokat arra nézve, hogy ez a finanszírozás magánfinanszírozás, a Bizottság úgy véli, hogy a beruházásokat állami forrásokból finanszírozott beruházásoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(29)

A SLAP jelenleg vizsgált beruházásait ugyanilyen típusú finanszírozásból finanszírozták. A Bizottságnak a (24) bekezdésben említett határozatában szereplő következtetésekre, valamint arra a tényre figyelemmel, hogy az Egyesült Királyság nem nyújtott további bizonyítékokat arra nézve, hogy ez a finanszírozás magánfinanszírozás, a Bizottság úgy véli, hogy a beruházásokat állami forrásokból finanszírozott beruházásoknak kell tekinteni.

| (30) | Fent említett határozatában a Bizottság arra is rámutatott, hogy a Charitable Trust vagyonkezelői a SIC tagjai. Noha e tanácstagok hivatalból járnak el vagyonkezelőként, az a tény, hogy őket a SIC nevezi ki, azt jelenti, hogy ez utóbbi domináns befolyást tud gyakorolni a trösztre és a SLAP-re, valamint a rendelkezésére álló alapokra. Ennélfogva tehát számos mutató jelzi azt, hogy a hatóság követelményeinek figyelmen kívül hagyásával nem hozhatók döntések. |
| --- | --- |

(30)

Fent említett határozatában a Bizottság arra is rámutatott, hogy a Charitable Trust vagyonkezelői a SIC tagjai. Noha e tanácstagok hivatalból járnak el vagyonkezelőként, az a tény, hogy őket a SIC nevezi ki, azt jelenti, hogy ez utóbbi domináns befolyást tud gyakorolni a trösztre és a SLAP-re, valamint a rendelkezésére álló alapokra. Ennélfogva tehát számos mutató jelzi azt, hogy a hatóság követelményeinek figyelmen kívül hagyásával nem hozhatók döntések.

| (31) | Ennélfogva a Stardust-ügy (5) tükrében, valamint azon tény miatt, hogy a SLAP finanszírozása közfinanszírozásból származik, és hogy a hatóság – közvetlenül vagy közvetve – domináns befolyást tud gyakorolni mind a Charitable Trustra, mind annak alapjaira, az ezen alapokra vonatkozóan hozott döntések a hatóságnak tulajdoníthatók, és állami forrásokon keresztül nyújtott döntéseknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(31)

Ennélfogva a Stardust-ügy (5) tükrében, valamint azon tény miatt, hogy a SLAP finanszírozása közfinanszírozásból származik, és hogy a hatóság – közvetlenül vagy közvetve – domináns befolyást tud gyakorolni mind a Charitable Trustra, mind annak alapjaira, az ezen alapokra vonatkozóan hozott döntések a hatóságnak tulajdoníthatók, és állami forrásokon keresztül nyújtott döntéseknek kell tekinteni.

| (32) | A közberuházások akkor tekinthetők állami támogatásnak, ha a beruházásokról olyan körülmények között döntenek, amelyek nem volnának elfogadhatók a rendes piacgazdasági elvek alapján eljáró magánbefektető számára. |
| --- | --- |

(32)

A közberuházások akkor tekinthetők állami támogatásnak, ha a beruházásokról olyan körülmények között döntenek, amelyek nem volnának elfogadhatók a rendes piacgazdasági elvek alapján eljáró magánbefektető számára.

| (33) | Az Egyesült Királyság szerint a SLAP rendes piacgazdasági befektetőként járt el a Shetland Seafish Ltd-be történő beruházása, és a Whalsay Ltd-nek a Shetland Seafish Ltd által történő átvétele során. Ez állítólag az igazgatótanácsnak a beruházások idején benyújtott két jelentésből következik: a Shetland Seafish egyesülési jelentésből és a Whalsay-jelentésből. |
| --- | --- |

(33)

Az Egyesült Királyság szerint a SLAP rendes piacgazdasági befektetőként járt el a Shetland Seafish Ltd-be történő beruházása, és a Whalsay Ltd-nek a Shetland Seafish Ltd által történő átvétele során. Ez állítólag az igazgatótanácsnak a beruházások idején benyújtott két jelentésből következik: a Shetland Seafish egyesülési jelentésből és a Whalsay-jelentésből.

| (34) | Egy beruházás akkor tekinthető a piacgazdasági befektető elvével összhangban lévőnek, ha a beruházást olyan körülmények között végezték, amelyek a rendes piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető számára is elfogadhatók lennének. Egy beruházás nem tekinthető úgy, hogy összhangban van az elvvel, amennyiben a társaság pénzügyi helyzete, és különösen adósságának szerkezete és mértéke olyan, hogy a beruházástól ésszerű időn belül nem várható rendes megtérülés. |
| --- | --- |

(34)

Egy beruházás akkor tekinthető a piacgazdasági befektető elvével összhangban lévőnek, ha a beruházást olyan körülmények között végezték, amelyek a rendes piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető számára is elfogadhatók lennének. Egy beruházás nem tekinthető úgy, hogy összhangban van az elvvel, amennyiben a társaság pénzügyi helyzete, és különösen adósságának szerkezete és mértéke olyan, hogy a beruházástól ésszerű időn belül nem várható rendes megtérülés.

| (35) | Az 1999. szeptember 27-i Seafish egyesülési jelentésben szereplő, a nyereségre vonatkozó előrejelzések számos olyan feltevésen alapulnak, amelyeket kevés érvvel támasztottak alá. A jelentés 2000-re, 2001-re és 2002-re nézve tartalmaz egy tervezett nyereség-veszteség beszámolót, egy tervezett mérleget, és egy tervezett pénzforgalmi kimutatást. Az ezeken a lapokon szereplő adatok azt mutatják, hogy a Shetland Seafish Ltd nyereséges lesz, valamint, hogy 2000-hez képest 2001-ben több mint 16 %-os, és 2002-ben 26 %-os forgalomnövekedésre számítottak. A jelentés azonban nem tartalmaz elegendő számadatot és érvelést ezen előrevetítések megindokolására, mivel az ezen elvárások alátámasztásához szükséges, a szállításra, árakra és a termelésre vonatkozó megkívánt számadatok nem szerepelnek a jelentésben. |
| --- | --- |

(35)

Az 1999. szeptember 27-i Seafish egyesülési jelentésben szereplő, a nyereségre vonatkozó előrejelzések számos olyan feltevésen alapulnak, amelyeket kevés érvvel támasztottak alá. A jelentés 2000-re, 2001-re és 2002-re nézve tartalmaz egy tervezett nyereség-veszteség beszámolót, egy tervezett mérleget, és egy tervezett pénzforgalmi kimutatást. Az ezeken a lapokon szereplő adatok azt mutatják, hogy a Shetland Seafish Ltd nyereséges lesz, valamint, hogy 2000-hez képest 2001-ben több mint 16 %-os, és 2002-ben 26 %-os forgalomnövekedésre számítottak. A jelentés azonban nem tartalmaz elegendő számadatot és érvelést ezen előrevetítések megindokolására, mivel az ezen elvárások alátámasztásához szükséges, a szállításra, árakra és a termelésre vonatkozó megkívánt számadatok nem szerepelnek a jelentésben.

| (36) | Attól a ténytől eltekintve, hogy a Bizottság nem tudja megállapítani ezen előrevetítések és feltevések hihetőségét– még akkor sem, ha azokat pontosnak és megbízhatónak lehetne tekinteni – a szállításra, árakra és a termelésre vonatkozó ilyen jellegű számadatok nélkül azok elégtelenek lennének bármely rendes, az ilyen műveletbe beruházni kívánó magánbefektető számára. |
| --- | --- |

(36)

Attól a ténytől eltekintve, hogy a Bizottság nem tudja megállapítani ezen előrevetítések és feltevések hihetőségét– még akkor sem, ha azokat pontosnak és megbízhatónak lehetne tekinteni – a szállításra, árakra és a termelésre vonatkozó ilyen jellegű számadatok nélkül azok elégtelenek lennének bármely rendes, az ilyen műveletbe beruházni kívánó magánbefektető számára.

| (37) | A jelentésben megemlítik, hogy „az új vezetési struktúrát és termelési stratégiát gondosan úgy dolgozták ki, hogy azok figyelembe vegyék a két érintett társaságnál korábban meglévő hiányokat. Az új filozófia középpontjában azonban annak felismerése áll, hogy csak piaci alapú megközelítés fogja biztosítani a sikert és a folyamatos shetlandi marénafeldolgozást”, ami az Egyesült Királyság szerint azt bizonyítja, hogy a beruházások időpontjában az volt a szándék, hogy – a társaságok hosszú távú életképességének biztosítása érdekében – tegyék lehetővé, hogy a társaságok piacukkal összeegyeztethető módon működjenek. |
| --- | --- |

(37)

A jelentésben megemlítik, hogy „az új vezetési struktúrát és termelési stratégiát gondosan úgy dolgozták ki, hogy azok figyelembe vegyék a két érintett társaságnál korábban meglévő hiányokat. Az új filozófia középpontjában azonban annak felismerése áll, hogy csak piaci alapú megközelítés fogja biztosítani a sikert és a folyamatos shetlandi marénafeldolgozást”, ami az Egyesült Királyság szerint azt bizonyítja, hogy a beruházások időpontjában az volt a szándék, hogy – a társaságok hosszú távú életképességének biztosítása érdekében – tegyék lehetővé, hogy a társaságok piacukkal összeegyeztethető módon működjenek.

| (38) | A jelentésben szereplő számokból és adatokból a Bizottság arra az észrevételre jut, hogy az Egyesült Királyság állításait nem alkalmazták helyesen és alaposan. A beruházásra irányuló döntéshez vezető átfogó adatok hiányában a Bizottság valóban úgy véli, hogy a beruházás nem tekinthető nyereséges beruházásnak, és hogy ennélfogva a SLAP nem rendes magánbefektetőként járt el. |
| --- | --- |

(38)

A jelentésben szereplő számokból és adatokból a Bizottság arra az észrevételre jut, hogy az Egyesült Királyság állításait nem alkalmazták helyesen és alaposan. A beruházásra irányuló döntéshez vezető átfogó adatok hiányában a Bizottság valóban úgy véli, hogy a beruházás nem tekinthető nyereséges beruházásnak, és hogy ennélfogva a SLAP nem rendes magánbefektetőként járt el.

| (39) | A Whalsay-jelentést a Whalsay Ltd ügyvezető igazgatója adta ki, és az nem tekinthető a Whalsay-re és a társaságnak a Shetland Seafish Ltd általi lehetséges megszerzésére vonatkozó független jelentésnek. A jelentésben azt állítják, hogy mindkét társaság egyértelműen szenved a lazac korlátozott ellátásaitól a piacon, valamint, hogy a két társaság egyesülése „az ezen iparágban a folyamatos és fenntartható foglalkoztatás biztosításának nem csupán legjobb, hanem talán az egyetlen esélyét kínálja”. |
| --- | --- |

(39)

A Whalsay-jelentést a Whalsay Ltd ügyvezető igazgatója adta ki, és az nem tekinthető a Whalsay-re és a társaságnak a Shetland Seafish Ltd általi lehetséges megszerzésére vonatkozó független jelentésnek. A jelentésben azt állítják, hogy mindkét társaság egyértelműen szenved a lazac korlátozott ellátásaitól a piacon, valamint, hogy a két társaság egyesülése „az ezen iparágban a folyamatos és fenntartható foglalkoztatás biztosításának nem csupán legjobb, hanem talán az egyetlen esélyét kínálja”.

| (40) | A jelentés továbbá azt a következtetést vonja le, hogy „Ennélfogva a SLAP Igazgatótanácsa döntésének – amennyiben jóváhagyja a Seafish és a Whalsay egyesülésébe történő beruházásra irányuló javaslatokat – háttérként kell szolgálnia annak biztosításához, hogy a lazacellátás tartósan biztosítva legyen; annak a kockázatnak, hogy ennek elérése nem következik be, az egyesülés jóváhagyását igen kockázatos döntéssé kell tennie, és ez mind a SLAP-ot, mind a Seafish-t sebezhetővé tenné”. |
| --- | --- |

(40)

A jelentés továbbá azt a következtetést vonja le, hogy „Ennélfogva a SLAP Igazgatótanácsa döntésének – amennyiben jóváhagyja a Seafish és a Whalsay egyesülésébe történő beruházásra irányuló javaslatokat – háttérként kell szolgálnia annak biztosításához, hogy a lazacellátás tartósan biztosítva legyen; annak a kockázatnak, hogy ennek elérése nem következik be, az egyesülés jóváhagyását igen kockázatos döntéssé kell tennie, és ez mind a SLAP-ot, mind a Seafish-t sebezhetővé tenné”.

| (41) | A jelentés egyértelműen kétségeit fejezi ki a társaságok egyesüléséből következő nyereségek, valamint az ebben az iparban a foglalkoztatottság biztosítására történő hivatkozás tekintetében. A jelentés ezen túlmenően nem tartalmaz elégséges adatot a kérdéses beruházás nyereségességének alátámasztására. Rámutat arra, hogy a beruházásra vonatkozó döntéskor nem fértek hozzá és nem használtak fel további információkat; az Egyesült Királyság kifejezetten megerősítette, hogy a beruházásra vonatkozó döntést kizárólag e jelentés alapján hozták. Így – különös tekintettel a jelentésben kifejezett kétségre és az annak ellenkezőjét bizonyító további adatok hiányára – a Bizottság csakis arra a következtetésre juthat, hogy egy rendes magánbefektető nem hozta volna meg az erre a beruházásra vonatkozó döntést. |
| --- | --- |

(41)

A jelentés egyértelműen kétségeit fejezi ki a társaságok egyesüléséből következő nyereségek, valamint az ebben az iparban a foglalkoztatottság biztosítására történő hivatkozás tekintetében. A jelentés ezen túlmenően nem tartalmaz elégséges adatot a kérdéses beruházás nyereségességének alátámasztására. Rámutat arra, hogy a beruházásra vonatkozó döntéskor nem fértek hozzá és nem használtak fel további információkat; az Egyesült Királyság kifejezetten megerősítette, hogy a beruházásra vonatkozó döntést kizárólag e jelentés alapján hozták. Így – különös tekintettel a jelentésben kifejezett kétségre és az annak ellenkezőjét bizonyító további adatok hiányára – a Bizottság csakis arra a következtetésre juthat, hogy egy rendes magánbefektető nem hozta volna meg az erre a beruházásra vonatkozó döntést.

| (42) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a SLAP-nek a Shetland Seafish Ltd-be 1999-ben és 2000-ben történt beruházásai nem olyan rendes kereskedelmi beruházások, amelyekről bármely más rendes magánbefektető is döntött volna. |
| --- | --- |

(42)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a SLAP-nek a Shetland Seafish Ltd-be 1999-ben és 2000-ben történt beruházásai nem olyan rendes kereskedelmi beruházások, amelyekről bármely más rendes magánbefektető is döntött volna.

| (43) | A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett társaságok – a Shetland Seafish Ltd-be és a Whalsay Ltd-be beolvasztott L.A. Williamson Ltd és Ronas Ltd – nem folytathatták volna működésüket az érintett beruházások nélkül. A beruházások mindenesetre megerősítették piaci helyzetüket, ami másként nem következett volna be. |
| --- | --- |

(43)

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az érintett társaságok – a Shetland Seafish Ltd-be és a Whalsay Ltd-be beolvasztott L.A. Williamson Ltd és Ronas Ltd – nem folytathatták volna működésüket az érintett beruházások nélkül. A beruházások mindenesetre megerősítették piaci helyzetüket, ami másként nem következett volna be.

| (44) | A beruházások az érintett társaságok javát szolgálják, és e társaságok közvetlenül versenyeznek az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok más halfeldolgozó társaságaival; ennélfogva torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek. |
| --- | --- |

(44)

A beruházások az érintett társaságok javát szolgálják, és e társaságok közvetlenül versenyeznek az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok más halfeldolgozó társaságaival; ennélfogva torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek.

| (45) | A fentiek fényében a SLAP-nek a Shetland Seafish Ltd-be történő beruházásai az EK-Szerződés 87. cikke értelmében állami támogatásnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(45)

A fentiek fényében a SLAP-nek a Shetland Seafish Ltd-be történő beruházásai az EK-Szerződés 87. cikke értelmében állami támogatásnak tekinthetők.

B.   A közös piaccal való összeegyeztethetőség

| (46) | Egy állami támogatás akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha az megfelel az EK-Szerződésben megállapított valamelyik kivételnek. A halászati ágazatnak nyújtott állami támogatás tekintetében az állami támogatásra vonatkozó intézkedések akkor tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha azok megfelelnek a halászatnak és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó 2004-es iránymutatásoknak (6). Ezen iránymutatások 5.3. pontja szerint a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének (f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatást” a támogatást megállapító közigazgatási jogi aktus hatálybalépésének időpontjában alkalmazandó iránymutatásokkal összhangban fogják értékelni. |
| --- | --- |

(46)

Egy állami támogatás akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha az megfelel az EK-Szerződésben megállapított valamelyik kivételnek. A halászati ágazatnak nyújtott állami támogatás tekintetében az állami támogatásra vonatkozó intézkedések akkor tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha azok megfelelnek a halászatnak és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó 2004-es iránymutatásoknak (6). Ezen iránymutatások 5.3. pontja szerint a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének (f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatást” a támogatást megállapító közigazgatási jogi aktus hatálybalépésének időpontjában alkalmazandó iránymutatásokkal összhangban fogják értékelni.

| (47) | Mivel a SLAP beruházásai 1999-ben és 2000-ben történtek, a támogatás összeegyeztethetőségét a halászatnak és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó, az akkor hatályos 1997-es iránymutatások szerint kell majd értékelni (a továbbiakban: „az iránymutatások”; lásd a (22) bekezdést). |
| --- | --- |

(47)

Mivel a SLAP beruházásai 1999-ben és 2000-ben történtek, a támogatás összeegyeztethetőségét a halászatnak és akvakultúraágazatnak nyújtott állami támogatás vizsgálatára vonatkozó, az akkor hatályos 1997-es iránymutatások szerint kell majd értékelni (a továbbiakban: „az iránymutatások”; lásd a (22) bekezdést).

| (48) | Az iránymutatások 2.3. pontja szerint a halászati termékek feldolgozásába és forgalmazásába történő beruházásokkal kapcsolatos támogatás akkor minősül a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha nyújtásának feltételei összehasonlíthatók a 3699/93/EK rendeletben megállapított feltételekkel, és legalább olyan szigorúak, és feltéve továbbá, hogy a támogatás szintje támogatási egyenértékben kifejezve nem haladja meg az e szabályok szerint nyújtható nemzeti és közösségi támogatások teljes szintjét. Ezen túlmenően, ha a támogatás olyan beruházásokra vonatkozik, amelyek – a 3699/93/EK rendelet értelmében – nem részesíthetők közösségi támogatásban a Bizottságnak eseti alapon kell értékelnie a támogatásnak a közös halászati politika célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(48)

Az iránymutatások 2.3. pontja szerint a halászati termékek feldolgozásába és forgalmazásába történő beruházásokkal kapcsolatos támogatás akkor minősül a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha nyújtásának feltételei összehasonlíthatók a 3699/93/EK rendeletben megállapított feltételekkel, és legalább olyan szigorúak, és feltéve továbbá, hogy a támogatás szintje támogatási egyenértékben kifejezve nem haladja meg az e szabályok szerint nyújtható nemzeti és közösségi támogatások teljes szintjét. Ezen túlmenően, ha a támogatás olyan beruházásokra vonatkozik, amelyek – a 3699/93/EK rendelet értelmében – nem részesíthetők közösségi támogatásban a Bizottságnak eseti alapon kell értékelnie a támogatásnak a közös halászati politika célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségét.

| (49) | Az 1998. november 3-án a 3699/93/EK rendelet helyébe lépő 2468/98/EK rendelet (7) 11. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok a rendelet II. mellékletében szereplő feltételek mellett a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és forgalmazásának területén tőkeberuházást ösztönző intézkedéseket hozhatnak. A II. melléklet 2.4. pontja kimondja, hogy a feldolgozásra és a forgalmazásra irányuló, támogatható beruházások különösen épületek és létesítmények építéséhez és megszerzéséhez, a halászati és akvakultúra-termékeknek a kirakodás időpontja és a végtermékszakasz közötti feldolgozásához és forgalmazásához szükséges új felszerelések és berendezések megszerzéséhez, vagy a különösen a versenyképesség és az értékhozzáadás javítására szánt új technológiák alkalmazásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(49)

Az 1998. november 3-án a 3699/93/EK rendelet helyébe lépő 2468/98/EK rendelet (7) 11. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok a rendelet II. mellékletében szereplő feltételek mellett a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásának és forgalmazásának területén tőkeberuházást ösztönző intézkedéseket hozhatnak. A II. melléklet 2.4. pontja kimondja, hogy a feldolgozásra és a forgalmazásra irányuló, támogatható beruházások különösen épületek és létesítmények építéséhez és megszerzéséhez, a halászati és akvakultúra-termékeknek a kirakodás időpontja és a végtermékszakasz közötti feldolgozásához és forgalmazásához szükséges új felszerelések és berendezések megszerzéséhez, vagy a különösen a versenyképesség és az értékhozzáadás javítására szánt új technológiák alkalmazásához kapcsolódnak.

| (50) | A SLAP beruházásai nem tekinthetők e témákhoz kapcsolódó beruházásoknak, ezért azokat az iránymutatások 2.3. pontjával összhangban eseti alapon kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A SLAP beruházásai nem tekinthetők e témákhoz kapcsolódó beruházásoknak, ezért azokat az iránymutatások 2.3. pontjával összhangban eseti alapon kell értékelni.

| (51) | Mivel a beruházások hatása, hogy javítják a Shetland Seafish Ltd általános pénzügyi helyzetét, ezt a támogatást működési támogatásként kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(51)

Mivel a beruházások hatása, hogy javítják a Shetland Seafish Ltd általános pénzügyi helyzetét, ezt a támogatást működési támogatásként kell vizsgálni.

| (52) | Az iránymutatások 1.2. pontjában megállapított általános elvek értelmében a kedvezményezettek részére kötelezettség előírása nélkül nyújtott, és a vállalkozások helyzetének javítására, valamint üzleti likviditásuk növelésére szánt támogatás, vagy az olyan támogatás, amit az előállított vagy forgalmazott mennyiségre, termékárakra, előállított egységekre vagy termelési eszközökre számítanak ki, és ami oly módon hat, hogy – működési támogatásként – csökkenti a kedvezményezett termelési költségeit vagy javítja a kedvezményezett bevételét, a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(52)

Az iránymutatások 1.2. pontjában megállapított általános elvek értelmében a kedvezményezettek részére kötelezettség előírása nélkül nyújtott, és a vállalkozások helyzetének javítására, valamint üzleti likviditásuk növelésére szánt támogatás, vagy az olyan támogatás, amit az előállított vagy forgalmazott mennyiségre, termékárakra, előállított egységekre vagy termelési eszközökre számítanak ki, és ami oly módon hat, hogy – működési támogatásként – csökkenti a kedvezményezett termelési költségeit vagy javítja a kedvezményezett bevételét, a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

| (53) | Az ilyen működési támogatás tekintetében az iránymutatások azon pontja kimondja, hogy a Bizottság eseti alapon köteles értékelni azt, amennyiben az a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(53)

Az ilyen működési támogatás tekintetében az iránymutatások azon pontja kimondja, hogy a Bizottság eseti alapon köteles értékelni azt, amennyiben az a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódik.

| (54) | Az Egyesült Királyság nem nyújtott be a Bizottságnak értékelendő szerkezetátalakítási tervet. Mivel az iránymutatások szerint a működési támogatás csak akkor minősíthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha az ilyen támogatás a közös piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódik, a beruházások nem felelnek meg az iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

(54)

Az Egyesült Királyság nem nyújtott be a Bizottságnak értékelendő szerkezetátalakítási tervet. Mivel az iránymutatások szerint a működési támogatás csak akkor minősíthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek, ha az ilyen támogatás a közös piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódik, a beruházások nem felelnek meg az iránymutatásoknak.

C.   A támogatás visszatérítése

| (55) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. A jogos elvárások védelmének elve a közösségi jog egyik általános elve. A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben ez az elv a következő okok miatt zárja ki a visszatérítést. |
| --- | --- |

(55)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével. A jogos elvárások védelmének elve a közösségi jog egyik általános elve. A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben ez az elv a következő okok miatt zárja ki a visszatérítést.

| (56) | A Bizottság 2003/612/EK határozatával (8)2003. június 3-án elutasító határozatot hozott a Shetland-szigetekbeli halászati kvóták megvásárlásához nyújtott kölcsönök tekintetében. A Bizottság határozatában kimondta, hogy miközben nem volt szükségszerű kapcsolat a Bizottságnak az 1260/1999/EK tanácsi rendelet (9) összefüggésében a közösségi strukturális alapokkal kapcsolatban hozott intézkedései és határozatai, valamint az állami támogatásról szóló bizottsági határozatok között, a kérdéses ügy egyedi körülményei közt a kérdéses alap magánjellegére vonatkozó jogos elvárásokat számos esemény együttes előfordulása hozhatta létre. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság 2003/612/EK határozatával (8)2003. június 3-án elutasító határozatot hozott a Shetland-szigetekbeli halászati kvóták megvásárlásához nyújtott kölcsönök tekintetében. A Bizottság határozatában kimondta, hogy miközben nem volt szükségszerű kapcsolat a Bizottságnak az 1260/1999/EK tanácsi rendelet (9) összefüggésében a közösségi strukturális alapokkal kapcsolatban hozott intézkedései és határozatai, valamint az állami támogatásról szóló bizottsági határozatok között, a kérdéses ügy egyedi körülményei közt a kérdéses alap magánjellegére vonatkozó jogos elvárásokat számos esemény együttes előfordulása hozhatta létre.

| (57) | A Bizottság megállapította, hogy mind ő, mind az Egyesült Királyság kormánya következetesen oly módon járt el, hogy azt sugallja, hogy az alap a közösségi strukturális alapokra irányadó szabályok alkalmazásában magánalap volt, valamint, hogy még ha jogi értelemben nem is volt automatikus kapcsolat a két ügy között, ez a nemzeti hatóságok és halászok részéről ahhoz az ésszerű feltevéshez vezethetett, hogy az ilyen alapból származó támogatások nyújtása nem tartozik az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá, és így e tekintetben jogos elvárásokat teremtett. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság megállapította, hogy mind ő, mind az Egyesült Királyság kormánya következetesen oly módon járt el, hogy azt sugallja, hogy az alap a közösségi strukturális alapokra irányadó szabályok alkalmazásában magánalap volt, valamint, hogy még ha jogi értelemben nem is volt automatikus kapcsolat a két ügy között, ez a nemzeti hatóságok és halászok részéről ahhoz az ésszerű feltevéshez vezethetett, hogy az ilyen alapból származó támogatások nyújtása nem tartozik az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá, és így e tekintetben jogos elvárásokat teremtett.

| (58) | Határozatában ezen túlmenően a Bizottság úgy vélte, hogy – a hegyvidékekkel és szigetekkel kapcsolatos I. célkitűzés 1994-1996-os programja értelmében az Európai Regionális Fejlesztési Alapban (ERDF) – a SLAP-ból történő finanszírozást magán-hozzájárulásként tekintette. Ezen túlmenően az Orkney és Shetland közötti szoros kapcsolatok miatt a Shetland-szigetek hatóságai valószínűleg tudatában voltak annak a ténynek, hogy a párhuzamos Orkney Tartalékalapot (C 87/2001. sz. ügy (10)) az Egyesült Királyság hatóságai és a Bizottság gyakorlatilag magánjellegűnek tekintette, és ezzel az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EAGGF) történő finanszírozással összefüggésben egy magán társfinanszírozási hozzájárulás nyújtását tette megengedhetővé. |
| --- | --- |

(58)

Határozatában ezen túlmenően a Bizottság úgy vélte, hogy – a hegyvidékekkel és szigetekkel kapcsolatos I. célkitűzés 1994-1996-os programja értelmében az Európai Regionális Fejlesztési Alapban (ERDF) – a SLAP-ból történő finanszírozást magán-hozzájárulásként tekintette. Ezen túlmenően az Orkney és Shetland közötti szoros kapcsolatok miatt a Shetland-szigetek hatóságai valószínűleg tudatában voltak annak a ténynek, hogy a párhuzamos Orkney Tartalékalapot (C 87/2001. sz. ügy (10)) az Egyesült Királyság hatóságai és a Bizottság gyakorlatilag magánjellegűnek tekintette, és ezzel az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EAGGF) történő finanszírozással összefüggésben egy magán társfinanszírozási hozzájárulás nyújtását tette megengedhetővé.

| (59) | Ennek megfelelően a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy összességében ezek az elemek jogos elvárást teremtettek a shetlandi hatóságok és az érintett testületek, valamint a halászok között; a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy etekintetben tévesen feltételezhették, hogy nem kell alkalmazni a Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályait, még akkor is, ha jogi értelemben nem volt automatikus kapcsolat a két kérdés között. |
| --- | --- |

(59)

Ennek megfelelően a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy összességében ezek az elemek jogos elvárást teremtettek a shetlandi hatóságok és az érintett testületek, valamint a halászok között; a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy etekintetben tévesen feltételezhették, hogy nem kell alkalmazni a Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályait, még akkor is, ha jogi értelemben nem volt automatikus kapcsolat a két kérdés között.

| (60) | A SLAP jelenleg vizsgált beruházásait ugyanazon időkereten belül ugyanilyen típusú finanszírozásból finanszírozzák. Ahhoz az esethez hasonlóan a SLAP tevékenységeit egy magántársaságnak a Shetland Islands Charitable Trustból (Charitable Trust) történő magánfinanszírozást érintő tevékenységeinek tekintették. Ezen túlmenően – a körülményekre és a shetlandi közösség egyedi jellemzőire tekintettel – a Shetland Seafish Ltd-nek tudnia kellett a halászati kvóták megvásárlására vonatkozó kölcsönrendszerről, és különösen a 2003/612/EK határozat 68. bekezdésében említett magyarázó brosúráról, amely kimondja, hogy a Charitable Trustból származó támogatásokat és kölcsönöket magán-hozzájárulásoknak fogják tekinteni. |
| --- | --- |

(60)

A SLAP jelenleg vizsgált beruházásait ugyanazon időkereten belül ugyanilyen típusú finanszírozásból finanszírozzák. Ahhoz az esethez hasonlóan a SLAP tevékenységeit egy magántársaságnak a Shetland Islands Charitable Trustból (Charitable Trust) történő magánfinanszírozást érintő tevékenységeinek tekintették. Ezen túlmenően – a körülményekre és a shetlandi közösség egyedi jellemzőire tekintettel – a Shetland Seafish Ltd-nek tudnia kellett a halászati kvóták megvásárlására vonatkozó kölcsönrendszerről, és különösen a 2003/612/EK határozat 68. bekezdésében említett magyarázó brosúráról, amely kimondja, hogy a Charitable Trustból származó támogatásokat és kölcsönöket magán-hozzájárulásoknak fogják tekinteni.

| (61) | A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a nemzeti hatóság magatartásából eredően nem lehetnek jogos elvárások egy támogatás kedvezményezettje javára, ha nem tartották be a Szerződés 88. cikkében megállapított eljárást (a Bíróságnak az Alcan Deutschland ügyben hozott ítélete (11)). Mivel azonban a Bizottság szintén következetesen oly módon járt el, hogy azt sugallja, hogy az alap magánalap, a Bizottság úgy véli, hogy – az ügy körülményei és a fent említett bizottsági határozat ismeretében – a SLAP és a támogatás kedvezményezettje, a Shetland Seafish Ltd is feltételezhette, hogy csak magánalapok vesznek részt, és hogy ennélfogva nem kell alkalmazni a Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályait. |
| --- | --- |

(61)

A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a nemzeti hatóság magatartásából eredően nem lehetnek jogos elvárások egy támogatás kedvezményezettje javára, ha nem tartották be a Szerződés 88. cikkében megállapított eljárást (a Bíróságnak az Alcan Deutschland ügyben hozott ítélete (11)). Mivel azonban a Bizottság szintén következetesen oly módon járt el, hogy azt sugallja, hogy az alap magánalap, a Bizottság úgy véli, hogy – az ügy körülményei és a fent említett bizottsági határozat ismeretében – a SLAP és a támogatás kedvezményezettje, a Shetland Seafish Ltd is feltételezhette, hogy csak magánalapok vesznek részt, és hogy ennélfogva nem kell alkalmazni a Szerződés állami támogatásra vonatkozó szabályait.

| (62) | Ezen az alapon, valamint a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján – mivel a jogos elvárások védelmének elve „a közösségi jog egyik általános elve” nem fogják megkövetelni annak a támogatásnak a visszatérítését, amelyből a Shetland Seafish Ltd részesült. |
| --- | --- |

(62)

Ezen az alapon, valamint a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján – mivel a jogos elvárások védelmének elve „a közösségi jog egyik általános elve” nem fogják megkövetelni annak a támogatásnak a visszatérítését, amelyből a Shetland Seafish Ltd részesült.

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (63) | A IV. szakaszban elvégzett értékelés tükrében a Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Királyság – az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével – jogellenesen nyújtott támogatást a Shetland Seafish Ltd-nek azzal, hogy a társaságban részvényeket szerzett olyan körülmények és feltételek mellett, amelyek nem lettek volna elfogadhatók egy rendes piacgazdasági magánbefektető számára. |
| --- | --- |

(63)

A IV. szakaszban elvégzett értékelés tükrében a Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Királyság – az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével – jogellenesen nyújtott támogatást a Shetland Seafish Ltd-nek azzal, hogy a társaságban részvényeket szerzett olyan körülmények és feltételek mellett, amelyek nem lettek volna elfogadhatók egy rendes piacgazdasági magánbefektető számára.

| (64) | A Bizottság úgy véli, hogy ezek a beruházások nem összeegyeztethetők a közös piaccal, mivel nem tekinthetők olyan rendes kereskedelmi beruházásoknak, amelyekről egy rendes magánbefektető is így határozott volna. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság úgy véli, hogy ezek a beruházások nem összeegyeztethetők a közös piaccal, mivel nem tekinthetők olyan rendes kereskedelmi beruházásoknak, amelyekről egy rendes magánbefektető is így határozott volna.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Shetland Leasingnek és Property Ltd-nek a Shetland Seafish Ltd-be történő beruházásain keresztül 1999-ben és 2000-ben nyújtott támogatás a közös piaccal nem összeegyeztethető.

2. cikk

Az 1. cikkben említett támogatást nem kell visszatéríteni.

3. cikk

E határozat címzettje Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL C 141., 2005.6.10., 12. o.

2

(3)  HL C 100., 1997.3.27., 12. o.

3

(4)  HL L 211., 2003.8.21., 63. o.

4

(5)  A C 482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy, [2002] EBHT I-4397.

5

(6)  HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

6

(7)  A halászati és akvakultúra-ágazatban, valamint termékeik feldolgozására és forgalmazására nyújtott közösségi strukturális támogatásokra vonatkozó kritériumok és szabályok megállapításáról szóló, 1998. november 3-i 2468/98/EK tanácsi rendelet (HL L 312., 1998.11.20., 19. o.).

7

(8)  HL L 211., 2003.8.21., 63. o.

8

(9)  HL L 161., 1999.6.26., 1. o.

9

(10)  HL C 38., 2002.2.12., 2. o.

10

(11)  A 24/95. sz. Land Rheinland-Pfalz kontra Alcan Deutschland ügy [1997] EBHT I-01591.

11

Land Rheinland-Pfalz kontra Alcan Deutschland

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/43

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. március 17.)

Izraelben a magas patogenitású madárinfluenza gyanújával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről

(az értesítés a C(2006) 902. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/227/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állategészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 22. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfiaknál és más madaraknál előforduló fertőző vírusos megbetegedés, amelynek folytán az állatok elhullása és a különféle zavarok fellépése rövid időn belül járványszerű méreteket ölthet, ezáltal súlyosan veszélyeztetheti az állatok és a lakosság egészségét és jelentősen leronthatja a baromfigazdaságok jövedelmezőségét. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója nemzetközi kereskedelem útján bekerülhet az élőbaromfi-állományba és a baromfitermékekbe. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfiaknál és más madaraknál előforduló fertőző vírusos megbetegedés, amelynek folytán az állatok elhullása és a különféle zavarok fellépése rövid időn belül járványszerű méreteket ölthet, ezáltal súlyosan veszélyeztetheti az állatok és a lakosság egészségét és jelentősen leronthatja a baromfigazdaságok jövedelmezőségét. Fennáll a veszélye, hogy a betegség kórokozója nemzetközi kereskedelem útján bekerülhet az élőbaromfi-állományba és a baromfitermékekbe.

| (2) | Izrael tájékoztatta a Bizottságot klinikai esetből származó H5 madárinfluenza-vírus izolálásáról. A klinikai vizsgálat magas patogenitású madárinfluenza gyanújára enged következtetni a neuraminidase (N) típus folyamatban lévő meghatározásáig. |
| --- | --- |

(2)

Izrael tájékoztatta a Bizottságot klinikai esetből származó H5 madárinfluenza-vírus izolálásáról. A klinikai vizsgálat magas patogenitású madárinfluenza gyanújára enged következtetni a neuraminidase (N) típus folyamatban lévő meghatározásáig.

| (3) | Tekintettel a betegségnek a Közösség területén való megjelenése által az állategészségügyre jelentett veszélyére, helyénvaló azonnali intézkedéseket hozni az élő baromfi, a laposmellű futómadár, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok, a baromfin kívüli élő madarak és e fajok keltetőtojásainak Izraelből történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a betegségnek a Közösség területén való megjelenése által az állategészségügyre jelentett veszélyére, helyénvaló azonnali intézkedéseket hozni az élő baromfi, a laposmellű futómadár, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok, a baromfin kívüli élő madarak és e fajok keltetőtojásainak Izraelből történő behozatalára vonatkozóan.

| (4) | Mivel engedélyezett a vadásztrófea és az emberi fogyasztásra szánt tojás Izraelből történő behozatala, fel kell függeszteni az állat-egészségügyre jelentett veszély miatt e termékeknek a Közösségbe történő behozatalát is. |
| --- | --- |

(4)

Mivel engedélyezett a vadásztrófea és az emberi fogyasztásra szánt tojás Izraelből történő behozatala, fel kell függeszteni az állat-egészségügyre jelentett veszély miatt e termékeknek a Közösségbe történő behozatalát is.

| (5) | Továbbá fel kell függeszteni a friss baromfihús, a laposmellű futómadár húsa, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok húsa, illetve az e fajok húsából készült vagy e fajok húsát tartalmazó húskészítmények, darált hús, mechanikai úton elválasztott hús és húsipari termékek behozatalát Izraelből a Közösségbe. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá fel kell függeszteni a friss baromfihús, a laposmellű futómadár húsa, a vadon élő és tenyésztett vadszárnyasok húsa, illetve az e fajok húsából készült vagy e fajok húsát tartalmazó húskészítmények, darált hús, mechanikai úton elválasztott hús és húsipari termékek behozatalát Izraelből a Közösségbe.

| (6) | A 2006. február 15-e előtt levágott baromfiból származó bizonyos termékeket továbbra is engedélyezni kell, figyelembe véve a betegség lappangási idejét. |
| --- | --- |

(6)

A 2006. február 15-e előtt levágott baromfiból származó bizonyos termékeket továbbra is engedélyezni kell, figyelembe véve a betegség lappangási idejét.

| (7) | Az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK bizottsági határozat (3) megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a tagállamok engedélyezhetik húsipari termékek behozatalát, és meghatározza a szóban forgó kórokozó inaktiválásához hatékonynak ítélt kezelési eljárásokat. A betegség e termékek révén történő terjedésének megakadályozása érdekében a származási országban uralkodó egészségügyi állapotoknak és a termék előállításához felhasznált fajnak megfelelő kezelést kell alkalmazni. Ezért helyénvalónak tűnik engedélyezni azon Izraelből származó baromfitermékek behozatalát, amelyeket az egész terméken legalább 70 °C-ot elérve hőkezeltek. |
| --- | --- |

(7)

Az emberi fogyasztásra szánt húskészítmények harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 97/41/EK, a 97/221/EK és a 97/222/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/432/EK bizottsági határozat (3) megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a tagállamok engedélyezhetik húsipari termékek behozatalát, és meghatározza a szóban forgó kórokozó inaktiválásához hatékonynak ítélt kezelési eljárásokat. A betegség e termékek révén történő terjedésének megakadályozása érdekében a származási országban uralkodó egészségügyi állapotoknak és a termék előállításához felhasznált fajnak megfelelő kezelést kell alkalmazni. Ezért helyénvalónak tűnik engedélyezni azon Izraelből származó baromfitermékek behozatalát, amelyeket az egész terméken legalább 70 °C-ot elérve hőkezeltek.

| (8) | E határozatot felülvizsgálják az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság következő ülésén, |
| --- | --- |

(8)

E határozatot felülvizsgálják az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság következő ülésén,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok felfüggesztik a következő termékek behozatalát Izrael területéről:

| — | élő baromfi, laposmellű futómadár, vadon élő és tenyésztett vadszárnyas, a 2000/666/EK határozat 1. cikke harmadik francia bekezdésének meghatározása szerinti baromfin kívüli élő madár, valamint e fajok keltetőtojásai, és |
| --- | --- |

—

élő baromfi, laposmellű futómadár, vadon élő és tenyésztett vadszárnyas, a 2000/666/EK határozat 1. cikke harmadik francia bekezdésének meghatározása szerinti baromfin kívüli élő madár, valamint e fajok keltetőtojásai, és

| — | baromfi, laposmellű futómadár, tenyésztett és vadon élő vadszárnyas friss húsa, |
| --- | --- |

—

baromfi, laposmellű futómadár, tenyésztett és vadon élő vadszárnyas friss húsa,

| — | az említett fajok húsából készült vagy azt tartalmazó darált hús, húskészítmény, mechanikai úton elválasztott hús és húsipari termékek, |
| --- | --- |

—

az említett fajok húsából készült vagy azt tartalmazó darált hús, húskészítmény, mechanikai úton elválasztott hús és húsipari termékek,

| — | e fajok bármely részét tartalmazó nyers kisállateledel és feldolgozatlan takarmány-alapanyag, |
| --- | --- |

—

e fajok bármely részét tartalmazó nyers kisállateledel és feldolgozatlan takarmány-alapanyag,

| — | emberi fogyasztásra szánt tojás, valamint |
| --- | --- |

—

emberi fogyasztásra szánt tojás, valamint

| — | bármelyik madárfajból készült, nem kezelt vadásztrófea |
| --- | --- |

—

bármelyik madárfajból készült, nem kezelt vadásztrófea

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezik az (1) bekezdés elsőtől a negyedik francia bekezdésének hatálya alá tartozó azon termékek behozatalát, amelyek 2006. február 15-e előtt levágott madarakból származnak.

(3)   A (2) bekezdésben említett termékek szállítmányait kísérő állatorvosi bizonyítványokon/kereskedelmi okmányokon fel kell tüntetni az alábbi szöveget, az adott fajnak megfelelően:

„A 2006/227/EK bizottsági határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2006. február 15-e előtt levágott madárból származó friss baromfihús/laposmellű futómadár friss húsa/vadon élő vadszárnyas friss húsa/tenyésztett vadszárnyas friss húsa/baromfi, laposmellű futómadár, illetve tenyésztett vagy vadon élő vadszárnyas húsát tartalmazó vagy abból készült húsipari termék/baromfi, laposmellű futómadár, illetve tenyésztett vagy vadon élő vadszárnyas húsát tartalmazó vagy abból készült húskészítmény/baromfi, laposmellű futómadár, vadon élő vagy tenyésztett vadszárnyas bármely részét tartalmazó nyers kisállateledel és feldolgozatlan takarmány-alapanyag (4)
   (5).

(4)   Az (1) bekezdés harmadik franciabekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezik a baromfi, a laposmellű futómadár, a tenyésztett és vadon élő vadszárnyasok húsából készült vagy húsát tartalmazó húsipari termékek behozatalát, amennyiben azokon elvégezték a 2005/432/EK bizottsági határozat II. melléklete IV. részének B., C. vagy D. pontjában leírt különleges kezeléseket.

2. cikk

A tagállamok módosítják behozatalra vonatkozó intézkedéseiket, hogy azok megfeleljenek e határozatnak, és a megfelelő módon haladéktalanul közzéteszik az elfogadott intézkedéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Ezt a határozatot 2006. május 31-ig kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 17-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

1

(2)  HL L 24., 1998.1.31., 9. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv; helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

2

(3)  HL L 151., 2005.6.14., 3. o.

3

(4)  A nem kívánt rész törlendő.

4

(5)  HL L 81., 2006.3.18., 35. o.”

5

---

Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/45

---

A TANÁCS 2006/228/IB HATÁROZATA

(2006. március 9.)

a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló 2005/211/IB tanácsi határozat egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló, 2005. február 24-i 2005/211/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 2. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/211/IB határozat meghatározza, hogy amint a szükséges előfeltételek teljesülnek, az említett határozat 1. cikkének rendelkezései a Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók, valamint azt, hogy a Tanács az egyes rendelkezések alkalmazására különböző időpontokat állapíthat meg. Az említett előfeltételek teljesültek a 2005/211/IB határozat 1. cikkének (7) bekezdése, az új 100. cikk (3) bekezdésének f) pontja vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/211/IB határozat meghatározza, hogy amint a szükséges előfeltételek teljesülnek, az említett határozat 1. cikkének rendelkezései a Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók, valamint azt, hogy a Tanács az egyes rendelkezések alkalmazására különböző időpontokat állapíthat meg. Az említett előfeltételek teljesültek a 2005/211/IB határozat 1. cikkének (7) bekezdése, az új 100. cikk (3) bekezdésének f) pontja vonatkozásában.

| (2) | Svájcot illetően ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (2) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek – e megállapodásnak az Európai Unió, illetve az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK (3) és 2004/860/EK tanácsi határozat (4) 4. cikke (1) bekezdésével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak, |
| --- | --- |

(2)

Svájcot illetően ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (2) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek – e megállapodásnak az Európai Unió, illetve az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK (3) és 2004/860/EK tanácsi határozat (4) 4. cikke (1) bekezdésével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2005/211/IB határozat 1. cikkének (7) bekezdését, az új 100. cikk (3) bekezdésének f) pontját 2006. március 31-től kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. PRÖLL

---

(1)  HL L 68., 2005.3.15., 44. o.

1

(2)  13054/04 tanácsi dokumentum, elérhető: http://register.consilium.eu.int

2

(3)  HL L 368., 2004.12.15., 26. o.

3

(4)  HL L 370., 2004.12.17., 78. o.

4

(5)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

5

---

| 18.3.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 81/46

---

A TANÁCS 2006/229/IB HATÁROZATA

(2006. március 9.)

a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló 2005/211/IB tanácsi határozat egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló, 2005. február 24-i 2005/211/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 2. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/211/IB határozat meghatározza, hogy amint a szükséges előfeltételek teljesülnek, az említett határozat 1. cikkének rendelkezései a Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók, valamint azt, hogy a Tanács az egyes rendelkezések alkalmazására különböző időpontokat állapíthat meg. Az említett előfeltételek teljesültek a 2005/211/IB határozat 1. cikkének (7) bekezdése, az új 100. cikk (3) bekezdésének f) pontja vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/211/IB határozat meghatározza, hogy amint a szükséges előfeltételek teljesülnek, az említett határozat 1. cikkének rendelkezései a Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók, valamint azt, hogy a Tanács az egyes rendelkezések alkalmazására különböző időpontokat állapíthat meg. Az említett előfeltételek teljesültek a 2005/211/IB határozat 1. cikkének (7) bekezdése, az új 100. cikk (3) bekezdésének f) pontja vonatkozásában.

| (2) | Svájcot illetően ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (2) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek – e megállapodásnak az Európai Unió, illetve az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK (3) és 2004/860/EK tanácsi határozat (4) 4. cikke (1) bekezdésével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak, |
| --- | --- |

(2)

Svájcot illetően ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (2) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek – e megállapodásnak az Európai Unió, illetve az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK (3) és 2004/860/EK tanácsi határozat (4) 4. cikke (1) bekezdésével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2005/211/IB határozat 1. cikkének (7) bekezdését, az új 100. cikk (3) bekezdésének f) pontját 2006. március 31-től kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. március 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. PRÖLL

---

(1)  HL L 68., 2005.3.15., 44. o.

1

(2)  13054/04 tanácsi dokumentum, elérhető: http://register.consilium.eu.int

2

(3)  HL L 368., 2004.12.15., 26. o.

3

(4)  HL L 370., 2004.12.17., 78. o.

4

(5)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

5

---