# Europeiska unionens L 55/25 f

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 55 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången25 februari 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 55

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången25 februari 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 337/2006 av den 24 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 338/2006 av den 24 februari 2006 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 339/2006 av den 24 februari 2006 om ändring av bilaga XI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller import av levande nötkreatur och av produkter från nötkreatur, får och getter (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 340/2006 av den 24 februari 2006 om fastställande av det stöd som avses i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 för privat lagring av smör och grädde samt om undantag från förordning (EG) nr 2771/1999 | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 341/2006 av den 24 februari 2006 om antagande av specifikationer för 2007 års ad hoc-modul om olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem i enlighet med rådets förordning (EG) nr 577/98 och om ändring av förordning (EG) nr 384/2005 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 342/2006 av den 24 februari 2006 om inledande av en översyn, avseende en ny exportör, av rådets förordning (EG) nr 428/2005 beträffande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina, samt om upphävande av tullen på import från en exportör i det landet och om registrering av denna import | 14 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 343/2006 av den 24 februari 2006 om uppköp av smör i vissa medlemsstater under perioden 1 mars–31 augusti 2006 | 17 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 344/2006 av den 24 februari 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06 | 18 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 337/2006 av den 24 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 338/2006 av den 24 februari 2006 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 339/2006 av den 24 februari 2006 om ändring av bilaga XI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller import av levande nötkreatur och av produkter från nötkreatur, får och getter (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 340/2006 av den 24 februari 2006 om fastställande av det stöd som avses i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 för privat lagring av smör och grädde samt om undantag från förordning (EG) nr 2771/1999

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 341/2006 av den 24 februari 2006 om antagande av specifikationer för 2007 års ad hoc-modul om olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem i enlighet med rådets förordning (EG) nr 577/98 och om ändring av förordning (EG) nr 384/2005 (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 342/2006 av den 24 februari 2006 om inledande av en översyn, avseende en ny exportör, av rådets förordning (EG) nr 428/2005 beträffande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina, samt om upphävande av tullen på import från en exportör i det landet och om registrering av denna import

14

Kommissionens förordning (EG) nr 343/2006 av den 24 februari 2006 om uppköp av smör i vissa medlemsstater under perioden 1 mars–31 augusti 2006

17

Kommissionens förordning (EG) nr 344/2006 av den 24 februari 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

18

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) | 20 |
| | * | Rådets beslut av den 20 februari 2006 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Kroatien och om upphävande av beslut 2004/648/EG | 30 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 februari 2006 om vissa skyddsåtgärder avseende vissa flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien
  [delgivet med nr K(2006) 417]

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 februari 2006 om förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 och om därtill knutna bestämmelser om förflyttningar i Nederländerna
  [delgivet med nr K(2006) 630] | 47 |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 februari 2006 om förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 och om därtill knutna bestämmelser om förflyttningar i Frankrike
  [delgivet med nr K(2006) 632] | 51 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013)

20

*

Rådets beslut av den 20 februari 2006 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Kroatien och om upphävande av beslut 2004/648/EG

30

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 21 februari 2006 om vissa skyddsåtgärder avseende vissa flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien
  [delgivet med nr K(2006) 417]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 417]

1

44

*

Kommissionens beslut av den 24 februari 2006 om förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 och om därtill knutna bestämmelser om förflyttningar i Nederländerna
  [delgivet med nr K(2006) 630]

[delgivet med nr K(2006) 630]

47

*

Kommissionens beslut av den 24 februari 2006 om förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 och om därtill knutna bestämmelser om förflyttningar i Frankrike
  [delgivet med nr K(2006) 632]

[delgivet med nr K(2006) 632]

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 337/2006

av den 24 februari 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 77,8 |
| 204 | 41,4 |
| 212 | 112,1 |
| 999 | 77,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,8 |
| 204 | 90,1 |
| 628 | 131,0 |
| 999 | 112,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 60,4 |
| 999 | 60,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 131,0 |
| 204 | 50,0 |
| 999 | 90,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,8 |
| 204 | 50,6 |
| 212 | 46,1 |
| 220 | 50,6 |
| 624 | 61,5 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 99,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 56,0 |
| 204 | 128,5 |
| 220 | 48,0 |
| 464 | 141,8 |
| 624 | 80,1 |
| 662 | 54,4 |
| 999 | 84,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 76,5 |
| 220 | 39,9 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 95,3 |
| 400 | 133,2 |
| 404 | 100,9 |
| 528 | 87,4 |
| 720 | 78,6 |
| 999 | 99,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 105,2 |
| 220 | 60,6 |
| 388 | 92,8 |
| 400 | 94,8 |
| 512 | 68,8 |
| 528 | 71,9 |
| 720 | 45,7 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

77,8

204

41,4

212

112,1

999

77,1

0707 00 05

052

114,8

204

90,1

628

131,0

999

112,0

0709 10 00

220

60,4

999

60,4

0709 90 70

052

131,0

204

50,0

999

90,5

0805 10 20

052

47,8

204

50,6

212

46,1

220

50,6

624

61,5

999

51,3

0805 20 10

204

99,4

999

99,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

56,0

204

128,5

220

48,0

464

141,8

624

80,1

662

54,4

999

84,8

0805 50 10

052

76,5

220

39,9

999

58,2

0808 10 80

388

95,3

400

133,2

404

100,9

528

87,4

720

78,6

999

99,1

0808 20 50

052

105,2

220

60,6

388

92,8

400

94,8

512

68,8

528

71,9

720

45,7

999

77,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 338/2006

av den 24 februari 2006

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Det är i syfte att sörja för enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som utgör en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, nödvändigt att anta bestämmelser om klassificering av sådana varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Det är i syfte att sörja för enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som utgör en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, nödvändigt att anta bestämmelser om klassificering av sådana varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 fastställdes allmänna bestämmelser för tolkning av Kombinerade nomenklaturen. De bestämmelserna gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller tillfogar underuppdelningar till denna och har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser i syfte att tillämpa tulltaxeåtgärder och andra åtgärder som rör handeln med varor. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 fastställdes allmänna bestämmelser för tolkning av Kombinerade nomenklaturen. De bestämmelserna gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller tillfogar underuppdelningar till denna och har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser i syfte att tillämpa tulltaxeåtgärder och andra åtgärder som rör handeln med varor.

| (3) | I enlighet med de allmänna bestämmelserna bör sådana varor som avses i kolumn 1 i den tabell som intagits i bilagan klassificeras enligt det KN-nummer som anges i kolumn 2, av de skäl som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med de allmänna bestämmelserna bör sådana varor som avses i kolumn 1 i den tabell som intagits i bilagan klassificeras enligt det KN-nummer som anges i kolumn 2, av de skäl som anges i kolumn 3.

| (4) | Det är lämpligt, om inte annat följer av gällande bestämmelser i gemenskapen avseende systemen för dubbelkontroll samt övervakning på gemenskapsnivå, i förväg eller i efterhand, av textilvaror som importeras till gemenskapen, att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av 60 dagar. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt, om inte annat följer av gällande bestämmelser i gemenskapen avseende systemen för dubbelkontroll samt övervakning på gemenskapsnivå, i förväg eller i efterhand, av textilvaror som importeras till gemenskapen, att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av 60 dagar.

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Sådana varor som avses i kolumn 1 i den tabell som intagits i bilagan skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt det KN-nummer som anges i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Om inte annat följer av gällande bestämmelser i gemenskapen avseende systemen för dubbelkontroll samt övervakning på gemenskapsnivå, i förväg eller i efterhand, av textilvaror som importeras till gemenskapen kan bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av 60 dagar.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2175/2005 (EUT L 347, 30.12.2005, s. 9).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordning senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering KN-nummer | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Konfektionerad vara av textilvävnad (100 % bomull): oblekt, rektangulär, ca 180 × 90 cm, med fållade kanter på bredden och stadkanter på längden.
  (sänglinne)
  (Se foto nr 638) (1) | 6302 31 00 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 7 c till avdelning XI, anmärkning 1 till kapitel 63 samt texten till KN-nr 6302 och 6302 31 00.
  Varan är ”konfektionerad” i den mening som avses i anmärkning 7 c till avdelning XI, eftersom två av kanterna är fållade.
  Med tanke på varans egenskaper, att den är tvättbar, på dess mått och det material den är gjord av, anses varan ha de egenskaper som utmärker sänglinne, för den skyddar madrassen från normalt slitage när den har stoppats om denna. Varan anses därför vara sänglinne i den mening som avses i KN-nr 6302 31 00.
  Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6302, inledningen till och punkt 1 i första stycket. |

Varubeskrivning

Klassificering KN-nummer

Motivering

(1)

(2)

(3)

Konfektionerad vara av textilvävnad (100 % bomull): oblekt, rektangulär, ca 180 × 90 cm, med fållade kanter på bredden och stadkanter på längden.

(sänglinne)

(Se foto nr 638) (1)

6302 31 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 7 c till avdelning XI, anmärkning 1 till kapitel 63 samt texten till KN-nr 6302 och 6302 31 00.

Varan är ”konfektionerad” i den mening som avses i anmärkning 7 c till avdelning XI, eftersom två av kanterna är fållade.

Med tanke på varans egenskaper, att den är tvättbar, på dess mått och det material den är gjord av, anses varan ha de egenskaper som utmärker sänglinne, för den skyddar madrassen från normalt slitage när den har stoppats om denna. Varan anses därför vara sänglinne i den mening som avses i KN-nr 6302 31 00.

Se även de förklarande anmärkningarna till HS, nr 6302, inledningen till och punkt 1 i första stycket.

Image

---

(1)  Fotot är av rent vägledande karaktär.

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 339/2006

av den 24 februari 2006

om ändring av bilaga XI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller import av levande nötkreatur och av produkter från nötkreatur, får och getter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I sina yttranden från 2001 om den geografiska BSE-risken i Brasilien, Chile, El Salvador, Nicaragua, Botswana, Namibia och Swaziland drog vetenskapliga styrkommittén (SSC) slutsatsen att förekomsten av BSE hos inhemska nötkreatur är högst osannolik i dessa länder. De infördes därför i förteckningen över länder som undantas från vissa TSE-relaterade handelsvillkor för levande nötkreatur och produkter från nötkreatur, får och getter. |
| --- | --- |

(1)

I sina yttranden från 2001 om den geografiska BSE-risken i Brasilien, Chile, El Salvador, Nicaragua, Botswana, Namibia och Swaziland drog vetenskapliga styrkommittén (SSC) slutsatsen att förekomsten av BSE hos inhemska nötkreatur är högst osannolik i dessa länder. De infördes därför i förteckningen över länder som undantas från vissa TSE-relaterade handelsvillkor för levande nötkreatur och produkter från nötkreatur, får och getter.

| (2) | I sina uppdaterade yttranden om den geografiska BSE-risken i vissa tredjeländer, som antogs i februari 2005 och augusti 2005, konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att förekomsten av BSE hos inhemska nötkreatur i Brasilien, Chile, El Salvador, Nicaragua, Botswana, Namibia och Swaziland inte längre är högst osannolik. Därför bör dessa länder inte längre undantas från de TSE-relaterade handelsvillkoren för levande nötkreatur och produkter från nötkreatur, får och getter. |
| --- | --- |

(2)

I sina uppdaterade yttranden om den geografiska BSE-risken i vissa tredjeländer, som antogs i februari 2005 och augusti 2005, konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att förekomsten av BSE hos inhemska nötkreatur i Brasilien, Chile, El Salvador, Nicaragua, Botswana, Namibia och Swaziland inte längre är högst osannolik. Därför bör dessa länder inte längre undantas från de TSE-relaterade handelsvillkoren för levande nötkreatur och produkter från nötkreatur, får och getter.

| (3) | Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XI till förordning (EG) nr 999/2001 skall ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1974/2005 (EUT L 317, 3.12.2005, s. 4).

1

---

BILAGA

Bilaga XI till förordning (EG) nr 999/2001 skall ändras på följande sätt:

| a) | I del A skall förteckningen över länder i punkt 15 b andra stycket ersättas med följande:






  ”— | Argentina |
| --- | --- | --- |

a)

I del A skall förteckningen över länder i punkt 15 b andra stycket ersättas med följande:

”—

Argentina

| — | Australien |
| --- | --- |

—

Australien

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Nya Kaledonien |
| --- | --- |

—

Nya Kaledonien

| — | Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Nya Zeeland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

| — | Vanuatu” |
| --- | --- |

—

Vanuatu”

| b) | I del D skall punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Punkt 2 skall inte gälla import av nötkreatur som är födda och oavbrutet uppfödda i följande länder:






  — | Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I del D skall punkt 3 ersättas med följande:

”3.

Punkt 2 skall inte gälla import av nötkreatur som är födda och oavbrutet uppfödda i följande länder:

—

Argentina

| — | Australien |
| --- | --- |

—

Australien

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Nya Kaledonien |
| --- | --- |

—

Nya Kaledonien

| — | Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Nya Zeeland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

| — | Vanuatu” |
| --- | --- |

—

Vanuatu”

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 340/2006

av den 24 februari 2006

om fastställande av det stöd som avses i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 för privat lagring av smör och grädde samt om undantag från förordning (EG) nr 2771/1999

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 34.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) anges att det stödbelopp för privat lagring som avses i artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall fastställas varje år. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 34.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) anges att det stödbelopp för privat lagring som avses i artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall fastställas varje år.

| (2) | I artikel 6.3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 anges att stödet skall fastställas med hänsyn till lagringskostnaderna och den sannolika utvecklingen av priserna på färskt smör och lagrat smör. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 6.3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1255/1999 anges att stödet skall fastställas med hänsyn till lagringskostnaderna och den sannolika utvecklingen av priserna på färskt smör och lagrat smör.

| (3) | När det gäller lagringskostnaderna bör särskilt kostnaderna för inlagring och uttag av de berörda produkterna, dagskostnad för kyllagring och den finansiella kostnaden för lagring beaktas. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller lagringskostnaderna bör särskilt kostnaderna för inlagring och uttag av de berörda produkterna, dagskostnad för kyllagring och den finansiella kostnaden för lagring beaktas.

| (4) | När det gäller den sannolika prisutvecklingen bör hänsyn tas till de minskningar av interventionspriset för smör som anges i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 och de sänkta marknadspriser för färskt smör och lagrat smör som förväntas bli följden av dessa, och högre stöd bör beviljas ansökningar om kontrakt som tas emot före den 1 juli 2006. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller den sannolika prisutvecklingen bör hänsyn tas till de minskningar av interventionspriset för smör som anges i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 och de sänkta marknadspriser för färskt smör och lagrat smör som förväntas bli följden av dessa, och högre stöd bör beviljas ansökningar om kontrakt som tas emot före den 1 juli 2006.

| (5) | För att undvika överdrivna ansökningar om privat lagring före detta datum bör en vägledande kvantitet och ett anmälningssystem som gör det möjligt för kommissionen att fastställa när denna kvantitet är nådd införas för perioden fram till den 1 juli 2006. Den vägledande kvantiteten bör fastställas med hänsyn till hur stora kvantiteter som har omfattats av lagringskontrakt under de senaste åren. |
| --- | --- |

(5)

För att undvika överdrivna ansökningar om privat lagring före detta datum bör en vägledande kvantitet och ett anmälningssystem som gör det möjligt för kommissionen att fastställa när denna kvantitet är nådd införas för perioden fram till den 1 juli 2006. Den vägledande kvantiteten bör fastställas med hänsyn till hur stora kvantiteter som har omfattats av lagringskontrakt under de senaste åren.

| (6) | I artikel 29.1 i förordning (EG) nr 2771/1999 anges att inlagring måste göras mellan den 15 mars och den 15 augusti. Den nuvarande situationen på smörmarknaden motiverar att datumet för inlagring av smör och grädde under 2006 tidigareläggs till den 1 mars. Därför bör det göras ett undantag från den artikeln. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 29.1 i förordning (EG) nr 2771/1999 anges att inlagring måste göras mellan den 15 mars och den 15 augusti. Den nuvarande situationen på smörmarknaden motiverar att datumet för inlagring av smör och grädde under 2006 tidigareläggs till den 1 mars. Därför bör det göras ett undantag från den artikeln.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det stöd som avses i artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall beräknas per ton smör eller smörekvivalent för kontrakt som sluts 2006 på grundval av följande faktorer:

| a) | För alla kontrakt:






  — | 17,64 euro för fastställda lagringskostnader, |
| --- | --- | --- |

a)

För alla kontrakt:

—

17,64 euro för fastställda lagringskostnader,

| — | 0,31 euro för kostnaden för kyllagring för varje dags kontrakterad lagring, |
| --- | --- |

—

0,31 euro för kostnaden för kyllagring för varje dags kontrakterad lagring,

| — | ett belopp per dag för kontraktsenlig lagring, beräknat på grundval av 90 % av det interventionspris för smör som gäller den dag då den kontraktsenliga lagringen inleds och på grundval av en årlig ränta på 2,50 %, |
| --- | --- |

—

ett belopp per dag för kontraktsenlig lagring, beräknat på grundval av 90 % av det interventionspris för smör som gäller den dag då den kontraktsenliga lagringen inleds och på grundval av en årlig ränta på 2,50 %,

och

| b) | 103,20 euro för kontrakt som har slutits på grundval av ansökningar som mottogs av interventionsorganen före den 1 juli 2006. |
| --- | --- |

b)

103,20 euro för kontrakt som har slutits på grundval av ansökningar som mottogs av interventionsorganen före den 1 juli 2006.

2.   Interventionsorganet skall registrera datum för mottagande av ansökningar om att sluta ett kontrakt i enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 2771/1999 samt motsvarande kvantiteter och tillverkningsdatum och den plats där smöret lagras.

3.   Medlemsstaterna skall senast kl. 12.00 (lokal tid Bryssel) varje tisdag informera kommissionen om hur stora kvantiteter som omfattas av den föregående veckans ansökningar.

4.   När kommissionen har meddelat medlemsstaterna att ansökningarna har nått 80 000 ton skall medlemsstaterna varje dag före kl. 12.00 (lokal tid Bryssel) informera kommissionen om hur stora kvantiteter som omfattas av den föregående dagens ansökningar.

5.   Kommissionen kommer att upphäva tillämpningen av punkt 1 b och punkt 4 när det konstateras att de ansökningar som avses i punkt 1 b har nått 110 000 ton.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 29.1 i förordning (EG) nr 2771/1999 får inlagring under 2006 göras från och med den 1 mars.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 341/2006

av den 24 februari 2006

om antagande av specifikationer för 2007 års ad hoc-modul om olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem i enlighet med rådets förordning (EG) nr 577/98 och om ändring av förordning (EG) nr 384/2005

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 384/2005 av den 7 mars 2005 om antagande av programmet med ad hoc-moduler för åren 2007 till 2009 för arbetskraftsundersökningen enligt rådets förordning (EG) nr 577/98 (2) omfattar en ad hoc-modul om olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 384/2005 av den 7 mars 2005 om antagande av programmet med ad hoc-moduler för åren 2007 till 2009 för arbetskraftsundersökningen enligt rådets förordning (EG) nr 577/98 (2) omfattar en ad hoc-modul om olycksfall i arbetet och arbetsrelaterade hälsoproblem.

| (2) | I rådets resolution 2002/C 161/01 av den 3 juni 2002 om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2002–2006) (3) uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera det pågående arbetet för harmonisering av statistiken om olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar i syfte att få fram jämförbara data, varigenom man objektivt kan utvärdera konsekvenserna av och effektiviteten hos de åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens nya arbetsmiljöstrategi. |
| --- | --- |

(2)

I rådets resolution 2002/C 161/01 av den 3 juni 2002 om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2002–2006) (3) uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera det pågående arbetet för harmonisering av statistiken om olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar i syfte att få fram jämförbara data, varigenom man objektivt kan utvärdera konsekvenserna av och effektiviteten hos de åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens nya arbetsmiljöstrategi.

| (3) | I rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (4) föreskrivs att arbetsgivarna är skyldiga att föra ett register över arbetsolycksfall som resulterat i att arbetstagaren varit arbetsoförmögen under mer än tre dagar samt att i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis upprätta rapporter över arbetsolycksfall som drabbat arbetstagarna. I kommissionens rekommendation 2003/670/EG av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (5) rekommenderas medlemsstaterna att se till att alla arbetssjukdomsfall anmäls samt att gradvis anpassa den nationella statistiken över arbetssjukdomar till den europeiska förteckningen och det pågående arbetet inom ramen för EU-statistik när det gäller harmonisering av den europeiska statistiken över arbetssjukdomar. I meddelandet från kommissionen av den 11 mars 2002 (6) om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 2002–2006 understryks att statistiken inte endast bör gälla antalet erkända olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar samt deras orsaker och följder, utan även ge uppgifter för kvantifiering av arbetsmiljörelaterade faktorer som kan förorsaka dessa olycksfall och sjukdomar. Det skall även finnas statistiska uppgifter tillgängliga för nya företeelser, såsom stressrelaterade besvär och muskelbesvär. |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (4) föreskrivs att arbetsgivarna är skyldiga att föra ett register över arbetsolycksfall som resulterat i att arbetstagaren varit arbetsoförmögen under mer än tre dagar samt att i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis upprätta rapporter över arbetsolycksfall som drabbat arbetstagarna. I kommissionens rekommendation 2003/670/EG av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (5) rekommenderas medlemsstaterna att se till att alla arbetssjukdomsfall anmäls samt att gradvis anpassa den nationella statistiken över arbetssjukdomar till den europeiska förteckningen och det pågående arbetet inom ramen för EU-statistik när det gäller harmonisering av den europeiska statistiken över arbetssjukdomar. I meddelandet från kommissionen av den 11 mars 2002 (6) om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 2002–2006 understryks att statistiken inte endast bör gälla antalet erkända olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar samt deras orsaker och följder, utan även ge uppgifter för kvantifiering av arbetsmiljörelaterade faktorer som kan förorsaka dessa olycksfall och sjukdomar. Det skall även finnas statistiska uppgifter tillgängliga för nya företeelser, såsom stressrelaterade besvär och muskelbesvär.

| (4) | Det är dessutom nödvändigt att uppdatera specifikationen för det urval som anges i avsnitt 1 i bilagan till förordning (EG) nr 384/2005 för att säkerställa att urvalet tillgängligt för analys i ad hoc-modulen är så rättvisande som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Det är dessutom nödvändigt att uppdatera specifikationen för det urval som anges i avsnitt 1 i bilagan till förordning (EG) nr 384/2005 för att säkerställa att urvalet tillgängligt för analys i ad hoc-modulen är så rättvisande som möjligt.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den detaljerade förteckning över uppgifter som skall samlas in 2007 i ad hoc-modulen om arbetsolyckor och arbetsrelaterade hälsoproblem enligt punkt 1 i bilagan till förordning (EG) nr 384/2005, skall utformas enligt bilagan till denna förordning.

Artikel 2

I punkt 1 i bilagan till förordning (EG) nr 384/2005 skall texten till ”Urval” ersättas med följande:

”Urval: Urvalet för denna modul omfattar personer i åldersgruppen 15 år eller äldre.”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 77, 14.3.1998, s. 3. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2257/2003 (EUT L 336, 23.12.2003, s. 6).

1

(2)  EUT L 61, 8.3.2005, s. 23.

2

(3)  EGT C 161, 5.7.2002, s. 1.

3

(4)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EUT L 238, 25.9.2003, s. 28.

5

(6)  KOM(2002) 118 slutlig, 11.3.2002.

6

---

BILAGA

ARBETSKRAFTSUNDERSÖKNINGEN

Specifikationer för 2007 års ad hoc-modul om arbetsolyckor och arbetsrelaterade hälsoproblem

| 1. | Berörda medlemsstater och regioner: alla. |
| --- | --- |

1.

Berörda medlemsstater och regioner: alla.

| 2. | Variablerna skall kodas enligt anvisningarna nedan.
  Numreringen av variablerna i arbetskraftsundersökningen i kolumnen ”Filter” avser kommissionens förordning (EG) nr 430/2005 (1).








  Kolumn | Kod | Beskrivning | Filter/anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OLYCKSFALL I ARBETET SOM DRABBAT PERSONER SOM ARBETAT UNDER DE GÅNGNA 12 MÅNADERNA |
| 209 | | Skador som är följden av olycka(-or), ej sjukdomar, som uppstått på arbetsplatsen eller i arbetet under de gångna 12 månaderna | (Kol. 24 = 1, 2) eller (kol. 84 = 1 och kol. 85/88 och kol. 89/90 är inte tidigare än ett år före dagen för intervjun) |
| 0 | Inget |
| 1 | Ett |
| 2 | Två eller fler |
| 9 | Ej tillämpligt (kol. 24 = 3-9 och (kol. ≠ 1 eller (kol. 85/88 och kol. 89/90 är mer än ett år före dagen för intervjun, eller är ej ifylld))) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 210 | | Typ av olycksfall som senast inträffat på arbetsplatsen eller i arbetet | Kol. 209 = 1-2 |
| 1 | Vägtrafikolycka |
| 2 | Annan olycka än vägtrafikolycka |
| 9 | Ej tillämpligt (kol. 209 = 0, 9, ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 211/212 | | Dag då personen återupptog arbetet efter det senaste olycksfallet | Kol. 209 = 1-2 |
| 00 | Fortfarande borta från arbetet pga. ej återställd från olyckan, men kommer förmodligen att återuppta arbetet senare |
| 01 | Kommer förmodligen aldrig att arbeta igen pga. olyckan |
| 02 | Ej borta från arbetet eller samma dag som olyckan |
| 03 | Dagen efter olyckan |
| 04 | Två till fyra dagar efter olyckan |
| 05 | Minst fem dagar men mindre än två veckor efter olyckan |
| 06 | Minst två veckor men mindre än en månad efter olyckan |
| 07 | Minst en månad men mindre än tre månader efter olyckan |
| 08 | Minst tre månader men mindre än sex månader efter olyckan |
| 09 | Minst sex månader men mindre än nio månader efter olyckan |
| 10 | Nio månader eller mer efter olyckan |
| 99 | Ej tillämpligt (Kol. 209 = 0, 9 eller ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 213 | | Arbetsuppgift då senaste olycksfallet inträffade (ange tillämpligt alternativ) | Kol. 209 = 1-2 |
| 1 | Huvudverksamhet som utövas |
| 2 | Bisyssla som utövas |
| 3 | Senaste arbetet (personen ej sysselsatt) |
| 4 | Arbete för ett år sedan |
| 5 | Annat arbete |
| 9 | Ej tillämpligt (Kol. 209 = 0, 9, ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| ARBETSRELATERADE HÄLSOPROBLEM UNDER DE SENASTE 12 MÅNADERNA
  (förutom skador som är följden av olycka) |
| 214 | | Sjukdom(-ar), handikapp eller andra fysiska eller psykiska hälsoproblem (ej skador som är följden av olycka) som drabbat personen under de gångna 12 månaderna (som föregick intervjun) och som orsakats eller förvärrats av arbetet | (Kol. 24 = 1, 2 eller Kol. 84 = 1) |
| 0 | Inget |
| 1 | Ett |
| 2 | Två eller fler |
| 9 | Ej tillämpligt (Kol. 24 = 3-9 och Kol. 84 ≠ 1) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 215/216 | | Den allvarligaste typen av problem som orsakats eller förvärrats av arbetet | Kol. 214 = 1-2 |
| 00 | Problem relaterade till benstommen, leder eller muskler som främst påverkar hals, axlar, armar eller händer |
| 01 | Problem relaterade till benstommen, leder eller muskler som främst påverkar höfter, ben eller fötter |
| 02 | Problem relaterade till benstommen, leder eller muskler som främst påverkar ryggen |
| 03 | Andningssvårigheter eller problem med lungorna |
| 04 | Hudproblem |
| 05 | Problem med hörseln |
| 06 | Stress, depressioner eller ångest |
| 07 | Huvudvärk och/eller irriterade ögon |
| 08 | Hjärtsjukdom eller slaganfall eller andra problem med blodomloppet |
| 09 | Smittsam sjukdom (virus, bakterier eller annan typ av infektion) |
| 10 | Annan typ av hälsoproblem |
| 99 | Ej tillämpligt (Kol. 214 = 0, 9, ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 217 | | Huruvida den allvarligaste typen av hälsoproblem som orsakats eller förvärrats av arbetet begränsar förmågan att utföra normala löpande aktiviteter på eller utanför arbetsplatsen | Kol. 214 = 1-2 |
| 0 | Nej |
| 1 | Ja, i viss mån |
| 2 | Ja, avsevärt |
| 9 | Ej tillämpligt (Kol. 214 = 0, 9, ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 218/219 | | Antal dagar av arbetsfrånvaro under de senaste 12 månaderna pga. den allvarligaste typen av hälsoproblem som orsakats eller förvärrats av arbetet | Kol. 214 = 1-2 |
| 00 | Personen har inte arbetat under de senaste 12 månaderna, men av skäl som inte sammanhänger med det hälsoproblem som orsakats eller förvärrats av arbetet (t.ex. pensionering) |
| 01 | Kommer förmodligen aldrig att arbeta igen pga. denna sjukdom |
| 02 | Mindre än en dag av arbetsfrånvaro eller ingen alls |
| 03 | Minst en dag men mindre än fyra dagar |
| 04 | Minst fyra dagar men mindre än två veckor |
| 05 | Minst två veckor men mindre än en månad |
| 06 | Minst en månad men mindre än tre månader |
| 07 | Minst tre månader men mindre än sex månader |
| 08 | Minst sex månader men mindre än nio månader |
| 09 | Minst nio månader |
| 99 | Ej tillämpligt (kol. 214 = 0, 9, ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 220 | | Arbete som var orsaken till eller förvärrade det allvarligaste problemet (ange tillämpligt alternativ) | Kol. 214 = 1-2 och (Kol. 85/88 är inte tidigare än åtta år före året för intervjun) |
| 1 | Huvudverksamhet som utövas |
| 2 | Bisyssla som utövas |
| 3 | Senaste arbetet (personen ej sysselsatt) |
| 4 | Arbete för ett år sedan |
| 5 | Annat arbete |
| 9 | Ej tillämpligt (Kol 214 = 0, 9, ej ifylld) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| FAKTORER PÅ ARBETSPLATSEN SOM KAN INVERKA NEGATIVT PÅ DET PSYKISKA VÄLBEFINNANDET ELLER DEN FYSISKA HÄLSAN |
| 221 | | Huruvida personen är särskilt exponerad för särskilda faktorer på arbetsplatsen som kan inverka negativt på hans eller hennes psykiska välbefinnande | Kol. 24 = 1, 2 |
| 0 | Nej |
| 1 | Ja, främst trakasseri eller mobbning |
| 2 | Ja, främst våld eller hot om våld |
| 3 | Ja, främst tidspress eller arbetsbelastning |
| 9 | Ej tillämpligt (Kol. 24 = 3-9) |
| ej ifylld | Svar saknas |
| 222 | | Huruvida personen är särskilt exponerad för särskilda faktorer på arbetsplatsen som kan inverka negativt på hans eller hennes fysiska hälsa | Kol. 24 = 1, 2 |
| 0 | Nej |
| 1 | Ja, främst kemikalier, stoft, avgaser, rök eller gaser |
| 2 | Ja, främst buller eller vibrationer |
| 3 | Ja, främst svåra arbetsställningar, arbetsrörelser eller tunga lyft |
| 4 | Ja, främst olycksrisk |
| 9 | Ej tillämpligt (Kol. 24 = 3-9) |
| ej ifylld | Svar saknas |

2.

Variablerna skall kodas enligt anvisningarna nedan.

Numreringen av variablerna i arbetskraftsundersökningen i kolumnen ”Filter” avser kommissionens förordning (EG) nr 430/2005 (1).

Kolumn

Kod

Beskrivning

Filter/anmärkningar

OLYCKSFALL I ARBETET SOM DRABBAT PERSONER SOM ARBETAT UNDER DE GÅNGNA 12 MÅNADERNA

209

Skador som är följden av olycka(-or), ej sjukdomar, som uppstått på arbetsplatsen eller i arbetet under de gångna 12 månaderna

(Kol. 24 = 1, 2) eller (kol. 84 = 1 och kol. 85/88 och kol. 89/90 är inte tidigare än ett år före dagen för intervjun)

0

Inget

1

Ett

2

Två eller fler

9

Ej tillämpligt (kol. 24 = 3-9 och (kol. ≠ 1 eller (kol. 85/88 och kol. 89/90 är mer än ett år före dagen för intervjun, eller är ej ifylld)))

ej ifylld

Svar saknas

210

Typ av olycksfall som senast inträffat på arbetsplatsen eller i arbetet

Kol. 209 = 1-2

1

Vägtrafikolycka

2

Annan olycka än vägtrafikolycka

9

Ej tillämpligt (kol. 209 = 0, 9, ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

211/212

Dag då personen återupptog arbetet efter det senaste olycksfallet

Kol. 209 = 1-2

00

Fortfarande borta från arbetet pga. ej återställd från olyckan, men kommer förmodligen att återuppta arbetet senare

01

Kommer förmodligen aldrig att arbeta igen pga. olyckan

02

Ej borta från arbetet eller samma dag som olyckan

03

Dagen efter olyckan

04

Två till fyra dagar efter olyckan

05

Minst fem dagar men mindre än två veckor efter olyckan

06

Minst två veckor men mindre än en månad efter olyckan

07

Minst en månad men mindre än tre månader efter olyckan

08

Minst tre månader men mindre än sex månader efter olyckan

09

Minst sex månader men mindre än nio månader efter olyckan

10

Nio månader eller mer efter olyckan

99

Ej tillämpligt (Kol. 209 = 0, 9 eller ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

213

Arbetsuppgift då senaste olycksfallet inträffade (ange tillämpligt alternativ)

Kol. 209 = 1-2

1

Huvudverksamhet som utövas

2

Bisyssla som utövas

3

Senaste arbetet (personen ej sysselsatt)

4

Arbete för ett år sedan

5

Annat arbete

9

Ej tillämpligt (Kol. 209 = 0, 9, ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

ARBETSRELATERADE HÄLSOPROBLEM UNDER DE SENASTE 12 MÅNADERNA

(förutom skador som är följden av olycka)

214

Sjukdom(-ar), handikapp eller andra fysiska eller psykiska hälsoproblem (ej skador som är följden av olycka) som drabbat personen under de gångna 12 månaderna (som föregick intervjun) och som orsakats eller förvärrats av arbetet

(Kol. 24 = 1, 2 eller Kol. 84 = 1)

0

Inget

1

Ett

2

Två eller fler

9

Ej tillämpligt (Kol. 24 = 3-9 och Kol. 84 ≠ 1)

ej ifylld

Svar saknas

215/216

Den allvarligaste typen av problem som orsakats eller förvärrats av arbetet

Kol. 214 = 1-2

00

Problem relaterade till benstommen, leder eller muskler som främst påverkar hals, axlar, armar eller händer

01

Problem relaterade till benstommen, leder eller muskler som främst påverkar höfter, ben eller fötter

02

Problem relaterade till benstommen, leder eller muskler som främst påverkar ryggen

03

Andningssvårigheter eller problem med lungorna

04

Hudproblem

05

Problem med hörseln

06

Stress, depressioner eller ångest

07

Huvudvärk och/eller irriterade ögon

08

Hjärtsjukdom eller slaganfall eller andra problem med blodomloppet

09

Smittsam sjukdom (virus, bakterier eller annan typ av infektion)

10

Annan typ av hälsoproblem

99

Ej tillämpligt (Kol. 214 = 0, 9, ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

217

Huruvida den allvarligaste typen av hälsoproblem som orsakats eller förvärrats av arbetet begränsar förmågan att utföra normala löpande aktiviteter på eller utanför arbetsplatsen

Kol. 214 = 1-2

0

Nej

1

Ja, i viss mån

2

Ja, avsevärt

9

Ej tillämpligt (Kol. 214 = 0, 9, ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

218/219

Antal dagar av arbetsfrånvaro under de senaste 12 månaderna pga. den allvarligaste typen av hälsoproblem som orsakats eller förvärrats av arbetet

Kol. 214 = 1-2

00

Personen har inte arbetat under de senaste 12 månaderna, men av skäl som inte sammanhänger med det hälsoproblem som orsakats eller förvärrats av arbetet (t.ex. pensionering)

01

Kommer förmodligen aldrig att arbeta igen pga. denna sjukdom

02

Mindre än en dag av arbetsfrånvaro eller ingen alls

03

Minst en dag men mindre än fyra dagar

04

Minst fyra dagar men mindre än två veckor

05

Minst två veckor men mindre än en månad

06

Minst en månad men mindre än tre månader

07

Minst tre månader men mindre än sex månader

08

Minst sex månader men mindre än nio månader

09

Minst nio månader

99

Ej tillämpligt (kol. 214 = 0, 9, ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

220

Arbete som var orsaken till eller förvärrade det allvarligaste problemet (ange tillämpligt alternativ)

Kol. 214 = 1-2 och (Kol. 85/88 är inte tidigare än åtta år före året för intervjun)

1

Huvudverksamhet som utövas

2

Bisyssla som utövas

3

Senaste arbetet (personen ej sysselsatt)

4

Arbete för ett år sedan

5

Annat arbete

9

Ej tillämpligt (Kol 214 = 0, 9, ej ifylld)

ej ifylld

Svar saknas

FAKTORER PÅ ARBETSPLATSEN SOM KAN INVERKA NEGATIVT PÅ DET PSYKISKA VÄLBEFINNANDET ELLER DEN FYSISKA HÄLSAN

221

Huruvida personen är särskilt exponerad för särskilda faktorer på arbetsplatsen som kan inverka negativt på hans eller hennes psykiska välbefinnande

Kol. 24 = 1, 2

0

Nej

1

Ja, främst trakasseri eller mobbning

2

Ja, främst våld eller hot om våld

3

Ja, främst tidspress eller arbetsbelastning

9

Ej tillämpligt (Kol. 24 = 3-9)

ej ifylld

Svar saknas

222

Huruvida personen är särskilt exponerad för särskilda faktorer på arbetsplatsen som kan inverka negativt på hans eller hennes fysiska hälsa

Kol. 24 = 1, 2

0

Nej

1

Ja, främst kemikalier, stoft, avgaser, rök eller gaser

2

Ja, främst buller eller vibrationer

3

Ja, främst svåra arbetsställningar, arbetsrörelser eller tunga lyft

4

Ja, främst olycksrisk

9

Ej tillämpligt (Kol. 24 = 3-9)

ej ifylld

Svar saknas

---

(1)  EUT L 71, 17.3.2005, s. 36.

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 342/2006

av den 24 februari 2006

om inledande av en översyn, avseende en ny exportör, av rådets förordning (EG) nr 428/2005 beträffande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina, samt om upphävande av tullen på import från en exportör i det landet och om registrering av denna import

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1), särskilt artikel 11.4,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   BEGÄRAN OM ÖVERSYN

| (1) | Kommissionen har tagit emot en begäran om en översyn avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen. Begäran ingavs av Huvis Sichuan (nedan kallad ”den sökande”), en exporterande tillverkare i Kina (nedan kallat ”det berörda landet”). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har tagit emot en begäran om en översyn avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen. Begäran ingavs av Huvis Sichuan (nedan kallad ”den sökande”), en exporterande tillverkare i Kina (nedan kallat ”det berörda landet”).

B.   PRODUKT

| (2) | Den produkt som är föremål för översyn är syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Kina (nedan kallade ”den berörda produkten”), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(2)

Den produkt som är föremål för översyn är syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Kina (nedan kallade ”den berörda produkten”), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

C.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (3) | De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 428/2005 (2), enligt vilken import till gemenskapen av den berörda produkt med ursprung i Kina som tillverkas av den sökande omfattas av en slutgiltig antidumpningstull på 49,7 %, med undantag av de särskilt omnämnda företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 428/2005 (2), enligt vilken import till gemenskapen av den berörda produkt med ursprung i Kina som tillverkas av den sökande omfattas av en slutgiltig antidumpningstull på 49,7 %, med undantag av de särskilt omnämnda företag som omfattas av individuella tullsatser.

D.   GRUND FÖR ÖVERSYNEN

| (4) | Den sökande gör gällande att företaget är verksamt under marknadsmässiga förhållanden enligt definitionen i artikel 2.7 c i grundförordningen, eller kräver alternativt individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen, att företaget inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under den undersökningsperiod som låg till grund för införandet av antidumpningsåtgärderna, dvs. perioden från och med den 1 januari 2003 till och med den 31 december 2003 (nedan kallad ”den ursprungliga undersökningsperioden”) och att det inte är närstående någon av de exporterande tillverkare av den berörda produkten som är föremål för antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(4)

Den sökande gör gällande att företaget är verksamt under marknadsmässiga förhållanden enligt definitionen i artikel 2.7 c i grundförordningen, eller kräver alternativt individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen, att företaget inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under den undersökningsperiod som låg till grund för införandet av antidumpningsåtgärderna, dvs. perioden från och med den 1 januari 2003 till och med den 31 december 2003 (nedan kallad ”den ursprungliga undersökningsperioden”) och att det inte är närstående någon av de exporterande tillverkare av den berörda produkten som är föremål för antidumpningsåtgärderna.

| (5) | Den sökande gör vidare gällande att företaget började exportera den berörda produkten till gemenskapen först efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(5)

Den sökande gör vidare gällande att företaget började exportera den berörda produkten till gemenskapen först efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden.

E.   FÖRFARANDE

| (6) | De tillverkare i gemenskapen som såvitt känt är berörda har underrättats om begäran och har givits tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter har mottagits. |
| --- | --- |

(6)

De tillverkare i gemenskapen som såvitt känt är berörda har underrättats om begäran och har givits tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter har mottagits.

| (7) | Efter att ha granskat den tillgängliga bevisningen drar kommissionen slutsatsen att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en översyn avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen inleds i syfte att fastställa om den sökande är verksam under marknadsmässiga förhållanden enligt definitionen i artikel 2.7 c i grundförordningen, eller alternativt om den sökande uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull enligt artikel 9.5 i grundförordningen. Om så är fallet bör det fastställas en individuell dumpningsmarginal för den sökande samt, om dumpning skulle konstateras, nivån på den tull som bör tillämpas på den sökandes import av den berörda produkten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha granskat den tillgängliga bevisningen drar kommissionen slutsatsen att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en översyn avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen inleds i syfte att fastställa om den sökande är verksam under marknadsmässiga förhållanden enligt definitionen i artikel 2.7 c i grundförordningen, eller alternativt om den sökande uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull enligt artikel 9.5 i grundförordningen. Om så är fallet bör det fastställas en individuell dumpningsmarginal för den sökande samt, om dumpning skulle konstateras, nivån på den tull som bör tillämpas på den sökandes import av den berörda produkten till gemenskapen.

| (8) | Om det fastställs att den sökande uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull kan det bli nödvändigt att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från de företag som inte omnämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 428/2005.






  a) | Frågeformulär

  För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till den sökande. |
| --- | --- | --- |

(8)

Om det fastställs att den sökande uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull kan det bli nödvändigt att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från de företag som inte omnämns i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 428/2005.

a)

Frågeformulär

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till den sökande.

| b) | Insamling av uppgifter; utfrågningar

  Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa.
  Kommissionen kan vidare höra berörda parter, om de lämnar en skriftlig begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem.
  Det bör noteras att de flesta av de processuella rättigheter som anges i förordning (EG) nr 384/96 endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom den tidsfrist som anges i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Insamling av uppgifter; utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa.

Kommissionen kan vidare höra berörda parter, om de lämnar en skriftlig begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem.

Det bör noteras att de flesta av de processuella rättigheter som anges i förordning (EG) nr 384/96 endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom den tidsfrist som anges i den här förordningen.

| c) | Val av land med marknadsekonomi

  Om den sökande inte beviljas marknadsekonomisk status, men uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull enligt artikel 9.5 i grundförordningen, kommer i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ett lämpligt land med marknadsekonomi att användas för fastställande av normalvärdet för Kina. Kommissionen har för avsikt att åter använda Förenta staterna för detta ändamål, i likhet med vad den gjorde vid den undersökning som ledde till införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Kina. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfrist som anges i artikel 4.2 i denna förordning lämna synpunkter på lämpligheten av detta val.
  Om den sökande beviljas marknadsekonomisk status får kommissionen dessutom vid behov även använda resultat som framkommit vid fastställandet av normalvärdet i ett lämpligt land med marknadsekonomi, t.ex. för att ersätta otillförlitliga kostnads- eller prisuppgifter i Kina som är nödvändiga för fastställandet av normalvärdet, om tillförlitliga uppgifter inte finns att tillgå i Kina. Kommissionen har för avsikt att använda Förenta staterna även för detta ändamål. |
| --- | --- |

c)

Val av land med marknadsekonomi

Om den sökande inte beviljas marknadsekonomisk status, men uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull enligt artikel 9.5 i grundförordningen, kommer i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ett lämpligt land med marknadsekonomi att användas för fastställande av normalvärdet för Kina. Kommissionen har för avsikt att åter använda Förenta staterna för detta ändamål, i likhet med vad den gjorde vid den undersökning som ledde till införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Kina. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfrist som anges i artikel 4.2 i denna förordning lämna synpunkter på lämpligheten av detta val.

Om den sökande beviljas marknadsekonomisk status får kommissionen dessutom vid behov även använda resultat som framkommit vid fastställandet av normalvärdet i ett lämpligt land med marknadsekonomi, t.ex. för att ersätta otillförlitliga kostnads- eller prisuppgifter i Kina som är nödvändiga för fastställandet av normalvärdet, om tillförlitliga uppgifter inte finns att tillgå i Kina. Kommissionen har för avsikt att använda Förenta staterna även för detta ändamål.

| d) | Marknadsekonomisk status

  Om den sökande lägger fram tillräcklig bevisning för att företaget är verksamt under marknadsmässiga förhållanden, dvs. uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen, kommer normalvärdet att fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. En väl underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status måste lämnas till kommissionen inom den tidsfrist som anges i artikel 4.3 i den här förordningen. Kommissionen kommer att sända ansökningsformulär till den sökande och till myndigheterna i Kina. |
| --- | --- |

d)

Marknadsekonomisk status

Om den sökande lägger fram tillräcklig bevisning för att företaget är verksamt under marknadsmässiga förhållanden, dvs. uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen, kommer normalvärdet att fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. En väl underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status måste lämnas till kommissionen inom den tidsfrist som anges i artikel 4.3 i den här förordningen. Kommissionen kommer att sända ansökningsformulär till den sökande och till myndigheterna i Kina.

F.   UPPHÄVANDE AV DEN GÄLLANDE TULLEN OCH REGISTRERING AV IMPORTEN

| (9) | I enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen skall den gällande antidumpningstullen upphävas för import av den berörda produkten som tillverkas och säljs för export till gemenskapen av den sökande. Samtidigt skall denna import registreras i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen för att antidumpningstullar skall kunna tas ut retroaktivt från och med den dag då denna översyn inleds, i det fall översynen skulle visa att den sökande har sålt produkten till dumpade priser. Storleken på den sökandes eventuella framtida betalningsförpliktelser kan inte uppskattas i detta skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen skall den gällande antidumpningstullen upphävas för import av den berörda produkten som tillverkas och säljs för export till gemenskapen av den sökande. Samtidigt skall denna import registreras i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen för att antidumpningstullar skall kunna tas ut retroaktivt från och med den dag då denna översyn inleds, i det fall översynen skulle visa att den sökande har sålt produkten till dumpade priser. Storleken på den sökandes eventuella framtida betalningsförpliktelser kan inte uppskattas i detta skede av förfarandet.

G.   TIDSFRISTER

| (10) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas tidsfrister inom vilka






  — | berörda parter kan ge sig till känna för kommissionen och skriftligen lämna sina synpunkter och besvara det frågeformulär som anges i artikel 4.1 i denna förordning eller lämna andra uppgifter som bör beaktas i samband med undersökningen, |
| --- | --- | --- |

(10)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas tidsfrister inom vilka

—

berörda parter kan ge sig till känna för kommissionen och skriftligen lämna sina synpunkter och besvara det frågeformulär som anges i artikel 4.1 i denna förordning eller lämna andra uppgifter som bör beaktas i samband med undersökningen,

| — | berörda parter skriftligen kan begära att bli hörda av kommissionen, |
| --- | --- |

—

berörda parter skriftligen kan begära att bli hörda av kommissionen,

| — | berörda parter kan lämna synpunkter på lämpligheten av att Förenta staterna, i det fall den sökande inte beviljas marknadsekonomisk status, väljs som ett land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina, |
| --- | --- |

—

berörda parter kan lämna synpunkter på lämpligheten av att Förenta staterna, i det fall den sökande inte beviljas marknadsekonomisk status, väljs som ett land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina,

| — | den sökande kan inge en väl underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

—

den sökande kan inge en väl underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status.

H.   BRISTANDE SAMARBETE

| (11) | Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(11)

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (12) | Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar alls eller endast delvis samarbetar och resultaten därför grundas på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen kan resultatet bli mindre gynnsamt för den parten än om den hade samarbetat. |
| --- | --- |

(12)

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar alls eller endast delvis samarbetar och resultaten därför grundas på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen kan resultatet bli mindre gynnsamt för den parten än om den hade samarbetat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En översyn av förordning (EG) nr 428/2005 inleds härmed i enlighet med artikel 11.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 i syfte att fastställa om, och i så fall i vilken utsträckning, import av syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, som klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 med ursprung i Kina, som tillverkas och säljs på export till gemenskapen av Huvis Sichuan (TARIC-tilläggsnummer A736), bör omfattas av den antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 428/2005.

Artikel 2

Den antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 428/2005 skall upphävas när det gäller import av den produkt som anges i artikel 1.

Artikel 3

Medlemsstaternas tullmyndigheter uppmanas härmed, i enlighet med artikel 14.5 i förordning (EG) nr 384/96, vidta lämpliga åtgärder för att registrera den import som avses i artikel 1. Registreringen skall upphöra nio månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 4

1.   Om de berörda parternas uppgifter skall kunna beaktas vid undersökningen skall parterna, om inget annat anges, ge sig till känna för kommissionen och skriftligen lämna sina synpunkter och svaret på det frågeformulär som anges i skäl 8 a i denna förordning eller lämna andra uppgifter inom 40 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Berörda parter kan även inom samma tidsfrist på 40 dagar skriftligen begära att bli hörda av kommissionen.

2.   De parter som berörs av undersökningen och som önskar lämna synpunkter på lämpligheten av valet av Förenta staterna som ett tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina skall lämna sina synpunkter senast tio dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft.

3.   Väl underbyggda ansökningar om marknadsekonomisk status skall ha inkommit till kommissionen inom 21 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft.

4.   Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i denna förordning, svar på frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahållit konfidentiellt skall märkas ”Limited (3)” och i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 384/96 åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning med påskriften ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Uppgifter rörande ärendet och begäran om att bli hörd skall sändas till nedanstående adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bryssel

Fax: (32-2) 295 65 05

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 71, 17.3.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1333/2005 (EUT L 211, 13.8.2005, s. 1).

2

(3)  Detta innebär att dokumentet endast är avsett för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 384/96 och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

3

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 343/2006

av den 24 februari 2006

om uppköp av smör i vissa medlemsstater under perioden 1 mars–31 augusti 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall interventionsorganen köpa upp smör om det visar sig att marknadspriserna på smör i en eller flera medlemsstater under en representativ period är lägre än 92 % av interventionspriset. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall interventionsorganen köpa upp smör om det visar sig att marknadspriserna på smör i en eller flera medlemsstater under en representativ period är lägre än 92 % av interventionspriset.

| (2) | På grundval av de marknadspriser som medlemsstaterna informerat om har kommissionen i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EG) nr 2771/1999 konstaterat att priserna i Tyskland, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Polen, Portugal, Sverige och Förenade kungariket har varit lägre än 92 % av interventionspriset under två veckor i rad. Interventionsuppköp bör därför inledas i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av de marknadspriser som medlemsstaterna informerat om har kommissionen i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EG) nr 2771/1999 konstaterat att priserna i Tyskland, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Polen, Portugal, Sverige och Förenade kungariket har varit lägre än 92 % av interventionspriset under två veckor i rad. Interventionsuppköp bör därför inledas i dessa medlemsstater.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppköp av smör i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall inledas i följande medlemsstater:

| — | Tyskland |
| --- | --- |

—

Tyskland

| — | Estland |
| --- | --- |

—

Estland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Frankrike |
| --- | --- |

—

Frankrike

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Nederländerna |
| --- | --- |

—

Nederländerna

| — | Polen |
| --- | --- |

—

Polen

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 344/2006

av den 24 februari 2006

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (2), särskilt artikel 1.2, andra stycket, andra meningen och artikel 3.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 281/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 281/2006 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95, och som fastställs i förordning (EG) nr 1011/2005 för regleringsåret 2005/06 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (EGT L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 47, 17.2.2006, s. 38.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 25 februari 2006 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 36,58 | 0,31 |
| 1701 11 90 (1) | 36,58 | 3,93 |
| 1701 12 10 (1) | 36,58 | 0,18 |
| 1701 12 90 (1) | 36,58 | 3,63 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

36,58

0,31

1701 11 90 (1)

36,58

3,93

1701 12 10 (1)

36,58

0,18

1701 12 90 (1)

36,58

3,63

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.I i förordning (EG) nr 1260/2001.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/20

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 februari 2006

om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013)

(2006/144/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1), särskilt artikel 9.2 första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 anges att strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för programperioden 1 januari 2007–31 december 2013 bör antas på gemenskapsnivå så att prioriteringar sätts för landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 anges att strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för programperioden 1 januari 2007–31 december 2013 bör antas på gemenskapsnivå så att prioriteringar sätts för landsbygdsutvecklingen.

| (2) | Dessa strategiska riktlinjer bör återspegla den mångfacetterade roll som lantbruket spelar när det gäller rikedomen och mångfalden hos landskap, livsmedel samt kultur- och naturarv i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Dessa strategiska riktlinjer bör återspegla den mångfacetterade roll som lantbruket spelar när det gäller rikedomen och mångfalden hos landskap, livsmedel samt kultur- och naturarv i hela gemenskapen.

| (3) | I dessa strategiska riktlinjer bör de områden anges som är viktiga för att gemenskapens prioriteringar skall kunna bli verklighet, särskilt i fråga om hållbarhetsmålen från Göteborg och den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning som fastställdes av Europeiska rådet i Göteborg (15 och 16 juni 2001) och Thessaloniki (20 och 21 juni 2003). |
| --- | --- |

(3)

I dessa strategiska riktlinjer bör de områden anges som är viktiga för att gemenskapens prioriteringar skall kunna bli verklighet, särskilt i fråga om hållbarhetsmålen från Göteborg och den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning som fastställdes av Europeiska rådet i Göteborg (15 och 16 juni 2001) och Thessaloniki (20 och 21 juni 2003).

| (4) | Med dessa strategiska riktlinjer som underlag bör varje medlemsstat utarbeta sin nationella strategiplan, som skall utgöra referensramverket för utarbetandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen. |
| --- | --- |

(4)

Med dessa strategiska riktlinjer som underlag bör varje medlemsstat utarbeta sin nationella strategiplan, som skall utgöra referensramverket för utarbetandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) antas härmed, såsom de anges i bilagan.

Utfärdat i Bryssel den 20 februari 2006.

På rådets vägnar

J. PRÖLL

Ordförande

---

(1)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

2

---

BILAGA

Gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013)

1.   INLEDNING

I förordning (EG) nr 1698/2005 om landsbygdsutveckling definieras vilket syfte och vilken omfattning stödet från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling skall ha. I gemenskapens strategiska riktlinjer anges de områden inom denna ram som är viktiga för att gemenskapens prioriteringar skall kunna bli verklighet, främst i fråga om hållbarhetsmålen från Göteborg och den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen.

Gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling kommer att bidra till att

| — | identifiera och fastställa de områden där EU-stödet för landsbygdsutveckling skapar mest mervärde på EU-nivå, |
| --- | --- |

—

identifiera och fastställa de områden där EU-stödet för landsbygdsutveckling skapar mest mervärde på EU-nivå,

| — | skapa en koppling till de viktigaste EU-prioriteringarna (Lissabon, Göteborg) och omsätta dem i strategier för landsbygdsutveckling, |
| --- | --- |

—

skapa en koppling till de viktigaste EU-prioriteringarna (Lissabon, Göteborg) och omsätta dem i strategier för landsbygdsutveckling,

| — | sörja för överensstämmelse med övrig EU-politik, främst på områdena sammanhållning och miljö, |
| --- | --- |

—

sörja för överensstämmelse med övrig EU-politik, främst på områdena sammanhållning och miljö,

| — | underlätta genomförandet av den nya marknadsinriktade gemensamma jordbrukspolitiken och den nödvändiga omstrukturering som den kommer att medföra i både nya och gamla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

underlätta genomförandet av den nya marknadsinriktade gemensamma jordbrukspolitiken och den nödvändiga omstrukturering som den kommer att medföra i både nya och gamla medlemsstater.

2.   LANDSBYGDSUTVECKLING OCH GEMENSKAPENS ÖVERGRIPANDE MÅL

2.1   Den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutveckling

Jordbruket är fortfarande den största markanvändaren på landsbygden och har också en avgörande betydelse för landsbygdens och miljöns kvalitet. Genom den nyligen genomförda utvidgningen av Europeiska unionen har den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen ökat i betydelse och relevans.

Om inte de två pelarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, marknadspolitiken och landsbygdsutvecklingen hade funnits, skulle många landsbygdsområden i Europa stå inför ökande ekonomiska, sociala och miljörelaterade problem. Den europeiska jordbruksmodellen återspeglar den mångfacetterade roll som jordbruket spelar när det gäller rikedomen och mångfalden hos landskap, livsmedel samt kulturarv och naturminnen. (1)

De vägledande principerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, marknads- och landsbygdsutvecklingspolitiken, fastställdes vid Europeiska rådets möte i Göteborg (15 och 16 juni 2001). Enligt Europeiska rådets slutsatser måste en hög ekonomisk effektivitet gå hand i hand med hållbar användning av naturresurserna och avfallsnivåer, med bibehållande av biologisk mångfald, bevarande av ekosystemen och undvikande av ökenspridning. För att möta dessa utmaningar bör den gemensamma jordbrukspolitiken och dess framtida utveckling bland annat ha som mål att bidra till att hållbar utveckling åstadkoms genom att ytterligare tonvikt läggs vid att främja hälsosamma produkter av god kvalitet, tillverkningsmetoder som är hållbara ur miljösynpunkt inklusive ekologisk produktion, förnybara råmaterial och skydd av biologisk mångfald.

Dessa vägledande principer bekräftades i slutsatserna om Lissabonstrategin från Europeiska rådets möte i Thessaloniki (20 och 21 juni 2003). Den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen kan under de kommande åren ge ett viktigt bidrag till konkurrenskraften och den hållbara utvecklingen.

2.2   Mot ett hållbart jordbruk: 2003 och 2004 års reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken

2003 och 2004 års reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär ett stort steg framåt för att förbättra konkurrenskraften och den hållbara utvecklingen inom EU:s jordbruk och ange ramarna för framtida reformer. Flera successiva reformer har bidragit till det europeiska jordbrukets konkurrenskraft genom att minska prisstödsgarantierna och uppmuntra strukturell anpassning. Införandet av det frikopplade direktstödet uppmuntrar jordbrukarna att reagera på marknadssignaler genererade av konsumenternas efterfrågan snarare än på kvantitetsrelaterade politiska incitament. Införandet av normer för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurens välbefinnande i tvärvillkoren stärker konsumenternas förtroende och jordbrukets miljömässiga hållbarhet.

2.3   Landsbygdsutvecklingen 2007–2013

Politiken för den framtida landsbygdsutvecklingen är inriktad på följande tre huvudområden: livsmedelsekonomin, miljön och den vidare landsbygdsekonomin och landsbygdsbefolkningen. Den nya generationens strategier och program för landsbygdsutveckling kommer att byggas kring följande fyra axlar: axel 1, om att förbättra konkurrenskraften inom jord- och skogsbruk, axel 2, om att förbättra miljön och landsbygden, axel 3, om livskvalite och diversifierad ekonomi på landsbygden och axel 4, om Leader.

Kring axel 1 kommer ett flertal åtgärder att inriktas på mänskligt och fysiskt kapital inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorerna (genom att gynna kunskapsöverföring och innovation). Axel 2 rymmer åtgärder för skydd och förbättring av naturresurser, samt för bevarande av jord- och skogsbruk med högt naturvärde samt kulturlandskap i Europas landsbygdsområden. Axel 3 bidrar till att utveckla lokal infrastruktur och det mänskliga kapitalet i landsbygdsområden, för att förbättra villkoren för tillväxt och skapa nya arbetstillfällen i samtliga sektorer samt för att öka diversifieringen av den ekonomiska verksamheten. Genom axel 4, som baseras på erfarenheter från programmet Leader, införs möjligheter till innovativ styrning genom lokalt baserade bottom-up-initiativ för landsbygdsutveckling.

2.4   Att anta utmaningarna

Landsbygdsområden kännetecknas av mycket olikartade villkor, allt från avlägsna landsbygdsområden som lider av avfolkning och nedgång till områden i närheten av städer som blir allt mer pressade av dessa.

Enligt OECD-definitionen, som baseras på befolkningstäthet, utgör landsbygdsregioner (2) 92 % av EU:s territorium. Dessutom bor 19 % av befolkningen i områden som huvudsakligen är att betrakta som landsbygdsregioner och 37 % i utpräglade landsbygdsregioner. Dessa regioner genererar 45 % av bruttoförädlingsvärdet i EU och svarar för 53 % av sysselsättningen, men tycks släpa efter i fråga om ett antal socio-ekonomiska indikatorer jämfört med icke-landsbygdsområden, till exempel i fråga om strukturella indikatorer. Inkomsten per capita ligger cirka en tredjedel lägre i landsbygdsområden (3) och förvärvsfrekvensen för kvinnor är lägre. Servicesektorn är mindre utvecklad, antalet högutbildade är i allmänhet lägre och andelen hushåll med bredbandsuppkoppling är lägre. I vissa landsbygdsområden är långa avstånd och avlägset läge stora problem. De nackdelarna verkar vara ännu mer framträdande i regioner som är starkt landsbygdspräglade, även om den allmänna bilden inom EU kan skifta kraftigt mellan medlemsstaterna. I avlägsna landsbygdsområden är bristen på möjligheter, kontakter och utbildningsinfrastruktur ett särskilt allvarligt problem för kvinnor och yngre personer.

Utvidgningen har ändrat jordbrukskartan. I de gamla medlemsstaterna står jordbruket för 2 % av BNP, i de nya medlemsstaterna för 3 % och mer än 10 % i Rumänien och Bulgarien. I de nya medlemsstaterna är andelen sysselsatta inom jordbruket tre gånger högre (12 %) än i de gamla medlemsstaterna (4 %). I Bulgarien och Rumänien är andelen sysselsatta inom jordbruket betydligt högre.

EU:s kombinerade jordbruks- och livsmedelssektor utgör en viktig del av EU:s ekonomi, med cirka 15 miljoner arbetstillfällen (8,3 % av den totala sysselsättningen) och 4,4 % av BNP. EU, som är världens största producent av livsmedel och drycker, har en total produktion på uppskattningsvis 675 miljarder euro. Sektorn är dock storleksmässigt sett starkt polariserad och splittrad, vilket innebär stora möjligheter och risker för denna typ av företag. Skogsbruk och därtill kopplad verksamhet sysselsätter ungefär 3,4 miljoner människor och har en omsättning på 350 miljarder euro; för närvarande utnyttjas dock bara 60 % av den årliga skogstillväxten.

Jord- och skogsbruk utgör 77 % av markanvändningen inom EU. Jordbrukets miljöprestanda i fråga om att bevara och förbättra naturresurser har under de senaste åren varit ganska blandade. Vattenkvaliteten kännetecknas av att det totala kväveöverflödet har minskat i viss mån sedan 1990 i de flesta av de gamla medlemsstaterna, även om några länder och regioner fortfarande är utsatta för betydande tryck från näringsläckage. I många områden kvarstår problem med ammoniakutsläpp, övergödning, markförstöring och minskad biologisk mångfald. En allt större del av jordbruksarealen används emellertid för ekologisk produktion (5,4 miljoner hektar för EU) och förnybara resurser (uppskattningsvis 1,4 miljoner hektar användes för produktion av bioenergi 2004, varav 0,3 miljoner hektar med bidrag för energigrödor och 0,6 miljoner hektar på mark som ligger i träda). Långsiktiga trender i klimatförändringen kommer att i allt högre utsträckning bestämma hur jord- och skogsbruket utformas. Skyddet av den biologiska mångfalden har tack vare genomförandet av Natura 2000 förbättrats; cirka 12–13 % av jordbruks- och skogsarealen ingår nu i Natura 2000-nätet. Jordbruk med högt naturvärde spelar en viktig roll för att bevara både den biologiska mångfalden och livsmiljöer samt för att skydda landskapet och markkvaliteten. I de flesta medlemsstater står dessa jordbrukssystem för mellan 10 och 30 % av jordbruksarealen. I vissa områden kan nedläggning av jordbruk leda till allvarliga miljörisker.

Landsbygdsområden står därför under de närmaste åren inför särskilda utmaningar när det gäller tillväxt, arbetstillfällen och hållbarhet. Samtidigt erbjuder de dock verkliga fördelar när det gäller potential för tillväxt i nya sektorer, rekreationsvärde och möjligheter till turism, attraktiva bostads- och arbetsmiljöer, goda naturresurser och högt värderade landskap.

För att kunna möta de ökande kraven från marknaden både i Europa och globalt måste jordbruks- och livsmedelssektorn utnyttja de möjligheter som nya metoder, ny teknik och innovation erbjuder. Framför allt kommer investeringar i nyckelresursen mänskligt kapital att innebära att landsbygdsområden och livsmedelssektorn kan se ljust på framtiden.

När Lissabonstrategin nystartades, bekräftade Europeiska rådet att strategin måste ses i ett vidare sammanhang av hållbar utveckling, dvs. att dagens behov skall uppfyllas utan att kommande generationers möjligheter att få sina behov tillgodosedda skall äventyras (4). Den nya programperioden är ett unikt tillfälle att inrikta stödet från den nya fonden för landsbygdsutveckling på tillväxt, arbetstillfällen och hållbarhet. I det avseendet överensstämmer den helt och hållet med förklaringen om riktlinjer för en hållbar utveckling (5) och det förnyade programmet för Lissabonstrategin där man strävar efter att styra resurserna på ett sådant sätt att Europa blir attraktivare för investeringar och arbete, att man gynnar kunskaper och innovation för tillväxt och att man skapar fler och bättre arbetstillfällen.

Politiken för landsbygdsutveckling måste hjälpa landsbygdsområdena att uppnå dessa mål under perioden 2007–2013. För det krävs att frågor kring konkurrenskraften, skapandet av nya arbetstillfällen och innovation på landsbygden angrips på ett mer strategiskt sätt och att programmen styrs bättre. Tyngdpunkten måste läggas på långsiktiga investeringar i människor, know-how och kapital i jord- och skogsbrukssektorerna, på nya sätt att ta frammiljötjänster som gagnar alla inblandade och på att skapa fler och bättre arbeten genom diversifiering, främst för kvinnor och yngre. Genom att bidra till att EU:s landsbygdsområden kan uppfylla sin potential som attraktiva platser för investeringar, arbete och boende, kan politiken för landsbygdsutveckling spela en roll för en hållbar utveckling för Europas territorium.

3.   ATT ANGE GEMENSKAPENS PRIORITERINGAR FÖR LANDSBYGDSUTVECKLINGEN UNDER PROGRAMPERIODEN 2007–2013

Inom ramen för de mål som fastställs i förordning (EG) nr 1698/2005 anger nedanstående strategiska riktlinjer gemenskapens prioriteringar enligt artikel 9 i den förordningen. Riktlinjerna syftar till att integrera de viktigaste av de politiska prioriteringarna i slutsatserna från Europeiska rådets möten i Lissabon och Göteborg. För varje uppsättning prioriteringar presenteras nyckelåtgärder som tjänar som exempel. Med dessa strategiska riktlinjer som underlag kommer medlemsstaterna att förbereda sina nationella strategiplaner för landsbygdsutveckling, som utgör referensramen för utarbetandet av programmen för landsbygdsutveckling.

Hur mycket resurser som avsatts för gemenskapens prioriteringar för landsbygdsutvecklingen (inom de fastställda minimigränserna för finansiering av varje axel) kommer att avgöras av den specifika situationen samt svagheter, styrkor och möjligheter inom varje programområde. Samtliga gemenskapsprioriteringar, och deras bidrag till Lissabon- och Göteborgsmålen, måste i de nationella strategiska planerna och programmen för landsbygdsutveckling anpassas till de nationella förutsättningarna. I många fall kommer det att anges nationella eller regionala prioriteringar för särskilda problem för livsmedelskedjan eller den miljömässiga, klimatmässiga eller geografiska situationen för jord- och skogsbruket. Landsbygdsområden kan också behöva ta itu med andra problem som trycket från städerna, arbetslöshet, avlägset läge eller låg befolkningstäthet.

3.1   Att förbättra jord- och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft

Gemenskapens strategiska riktlinje

Europas jord- och skogsbruk samt livsmedelsbearbetningssektor har goda förutsättningar att i högre grad utveckla produkter av hög kvalitet och med högt mervärde som kan uppfylla de skilda och ökande krav som konsumenter i Europa och övriga världen ställer.

De resurser som avsatts för axel 1 bör bidra till en stark och dynamisk europeisk livsmedelssektor genom att de inriktas på de prioriterade områdena kunskapsöverföring, modernisering, innovation och kvalitet i livsmedelskedjan och investeringar i fysiskt och mänskligt kapital.

För att uppfylla dessa prioriteringar, uppmuntras medlemsstaterna att inrikta sitt stöd på nyckelåtgärder, till exempel följande:

| i) | Att omstrukturera och modernisera jordbrukssektorn, som fortsätter att spela en viktig roll i utvecklingen av många landsbygdsområden, i synnerhet i de nya medlemsstaterna. En lyckad anpassning av jordbruket kan vara rätt instrument för att förbättra jordbrukssektorns konkurrenskraft och miljömässiga hållbarhet och för att skapa fler arbetstillfällen och öka tillväxten i de områden av ekonomin som har anknytning till jordbruket. Detta kan ske bland annat genom att man stöder förberedelser inför de förändringar som omstruktureringen kommer att leda till inom jordbrukssektorn och genom att man moderniserar och utvecklar en proaktiv inställning till utbildning och vidareutbildning av jordbrukare, framför allt i fråga om överförbara färdigheter. |
| --- | --- |

i)

Att omstrukturera och modernisera jordbrukssektorn, som fortsätter att spela en viktig roll i utvecklingen av många landsbygdsområden, i synnerhet i de nya medlemsstaterna. En lyckad anpassning av jordbruket kan vara rätt instrument för att förbättra jordbrukssektorns konkurrenskraft och miljömässiga hållbarhet och för att skapa fler arbetstillfällen och öka tillväxten i de områden av ekonomin som har anknytning till jordbruket. Detta kan ske bland annat genom att man stöder förberedelser inför de förändringar som omstruktureringen kommer att leda till inom jordbrukssektorn och genom att man moderniserar och utvecklar en proaktiv inställning till utbildning och vidareutbildning av jordbrukare, framför allt i fråga om överförbara färdigheter.

| ii) | Att förbättra integrering i livsmedelskedjan. Europas livsmedelsindustri tillhör världens mest konkurrenskraftiga och innovativa, men står inför allt hårdare internationell konkurrens. Inom landsbygdsekonomin finns goda förutsättningar för att skapa och marknadsföra nya produkter, att behålla mervärde på landsbygden genom kvalitetsprogram och att förbättra imagen hos europeiska produkter på världsmarknaden. Rådgivande tjänster och stöd i syfte att uppnå gemenskapsstandarder kommer att bidra till den integreringsprocessen. En marknadsinriktad jordbrukssektor kommer att bidra till att ytterligare befästa den europeiska livsmedelssektorns ställning som en viktig arbetsgivare och källa till ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

ii)

Att förbättra integrering i livsmedelskedjan. Europas livsmedelsindustri tillhör världens mest konkurrenskraftiga och innovativa, men står inför allt hårdare internationell konkurrens. Inom landsbygdsekonomin finns goda förutsättningar för att skapa och marknadsföra nya produkter, att behålla mervärde på landsbygden genom kvalitetsprogram och att förbättra imagen hos europeiska produkter på världsmarknaden. Rådgivande tjänster och stöd i syfte att uppnå gemenskapsstandarder kommer att bidra till den integreringsprocessen. En marknadsinriktad jordbrukssektor kommer att bidra till att ytterligare befästa den europeiska livsmedelssektorns ställning som en viktig arbetsgivare och källa till ekonomisk tillväxt.

| iii) | Att underlätta innovation och tillgång till forskning och utveckling. Innovation blir allt viktigare för Europas jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorer. Samtidigt som Europas stora livsmedelsföretag ofta ligger i frontlinjen i fråga om nya trender, kan införandet av nya produkter och processer i stor utsträckning bidra till bättre resultat för mindre förädlingsföretag och jordbruksföretag. Framför allt skulle nya samarbetsformer kunna underlätta åtkomsten till forskning och utveckling, innovation och åtgärder som vidtas inom sjunde ramprogrammet. (6) |
| --- | --- |

iii)

Att underlätta innovation och tillgång till forskning och utveckling. Innovation blir allt viktigare för Europas jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorer. Samtidigt som Europas stora livsmedelsföretag ofta ligger i frontlinjen i fråga om nya trender, kan införandet av nya produkter och processer i stor utsträckning bidra till bättre resultat för mindre förädlingsföretag och jordbruksföretag. Framför allt skulle nya samarbetsformer kunna underlätta åtkomsten till forskning och utveckling, innovation och åtgärder som vidtas inom sjunde ramprogrammet. (6)

| iv) | Att verka för att informations- och kommunikationsteknik (IKT) används och sprids i högre grad. Livsmedelssektorn som helhet har pekats ut som en sektor som släpar efter i fråga om att utnyttja IKT. Detta gäller särskilt mindre företag. Om man bortser från stora multinationella företag och deras större leverantörer används e-affärstillämpningar fortfarande i relativt liten utsträckning. Fonder för landsbygdsutveckling bör komplettera framtida initiativ från kommissionen, exempelvis i2010, inom e-affärer (främst i fråga om små och medelstora företag), e-kompetens och e-lärande. |
| --- | --- |

iv)

Att verka för att informations- och kommunikationsteknik (IKT) används och sprids i högre grad. Livsmedelssektorn som helhet har pekats ut som en sektor som släpar efter i fråga om att utnyttja IKT. Detta gäller särskilt mindre företag. Om man bortser från stora multinationella företag och deras större leverantörer används e-affärstillämpningar fortfarande i relativt liten utsträckning. Fonder för landsbygdsutveckling bör komplettera framtida initiativ från kommissionen, exempelvis i2010, inom e-affärer (främst i fråga om små och medelstora företag), e-kompetens och e-lärande.

| v) | Att främja en dynamisk företagaranda. De nyligen genomförda reformerna har skapat en marknadsorienterad miljö för det europeiska jordbruket, vilket skapat nya möjligheter för branschen. Om denna ekonomiska potential kan förverkligas beror dock på hur den strategiska och organisatoriska förmågan utvecklas. Uppmuntran till unga jordbrukare att ge sig in i yrket kan härvid spela en viktig roll. |
| --- | --- |

v)

Att främja en dynamisk företagaranda. De nyligen genomförda reformerna har skapat en marknadsorienterad miljö för det europeiska jordbruket, vilket skapat nya möjligheter för branschen. Om denna ekonomiska potential kan förverkligas beror dock på hur den strategiska och organisatoriska förmågan utvecklas. Uppmuntran till unga jordbrukare att ge sig in i yrket kan härvid spela en viktig roll.

| vi) | Att utveckla nya marknader för jord- och skogsbruksprodukter. Nya marknader kan erbjuda ökat mervärde, i synnerhet för kvalitetsprodukter. Stöd för investeringar och utbildning på området för annan produktion än livsmedelsproduktion inom ramen för landsbygdsutveckling kan komplettera åtgärder som vidtagits inom den första pelaren genom att det skapas innovativa nya marknader för produktion eller genom att man gynnar utvecklingen av material för förnybar energi, biobränslen och förädlingskapacitet. |
| --- | --- |

vi)

Att utveckla nya marknader för jord- och skogsbruksprodukter. Nya marknader kan erbjuda ökat mervärde, i synnerhet för kvalitetsprodukter. Stöd för investeringar och utbildning på området för annan produktion än livsmedelsproduktion inom ramen för landsbygdsutveckling kan komplettera åtgärder som vidtagits inom den första pelaren genom att det skapas innovativa nya marknader för produktion eller genom att man gynnar utvecklingen av material för förnybar energi, biobränslen och förädlingskapacitet.

| vii) | Att förbättra miljöprestanda inom jord- och skogsbruk. Långsiktig hållbarhet kan bara uppnås om det tillverkas produkter som konsumenterna är villiga att köpa, samtidigt som hårda miljökrav efterlevs. Investeringar i förbättrade miljöprestande kan också leda till effektivitetsvinster i tillverkningen, vilket gynnar bägge områdena. |
| --- | --- |

vii)

Att förbättra miljöprestanda inom jord- och skogsbruk. Långsiktig hållbarhet kan bara uppnås om det tillverkas produkter som konsumenterna är villiga att köpa, samtidigt som hårda miljökrav efterlevs. Investeringar i förbättrade miljöprestande kan också leda till effektivitetsvinster i tillverkningen, vilket gynnar bägge områdena.

För att underlätta generationsskiftet inom jordbruket kan man eventuellt överväga en kombination av de åtgärder som finns under axel 1 och som är skräddarsydda för att möta behoven hos unga lantbrukare.

3.2   Att förbättra miljön och landsbygden

Gemenskapens strategiska riktlinje

För att skydda och förbättra EU:s naturresurser och landskap i landsbygdsområden, bör de resurser som avsatts för axel 2 bidra till följande tre prioriterade områden på EU-nivå: biologisk mångfald och bevarande och utvecklande av jord- och skogsbruk med högt naturvärde samt traditionella jordbrukslandskap, vatten, och klimatförändring.

De åtgärder som står till förfogande under axel 2 bör användas för att integrera dessa miljömål och bidra till genomförandet av nätverket Natura 2000 i fråga om jord- och skogsbruk, för åtagandet från Göteborg om att till 2010 vända nedgången i den biologiska mångfalden, för målen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (7) och för målen i Kyoto-protokollet om att dämpa klimatförändringen.

För att uppfylla dessa prioriteringar, uppmuntras medlemsstaterna att inrikta sitt stöd på nyckelåtgärder, till exempel följande:

| i) | Att främja miljötjänster och djurvänliga jordbruksmetoder. Europas medborgare förväntar sig att jordbruket uppfyller obligatoriska normer. Många anser dock också att jordbrukare skall belönas om de undertecknar åtaganden som sträcker sig längre än så och erbjuder tjänster som marknaden inte kan erbjuda på egen hand. Detta gäller främst särskilda resurser av särskild betydelse när det gäller jord- och skogsbruk som vatten och mark. |
| --- | --- |

i)

Att främja miljötjänster och djurvänliga jordbruksmetoder. Europas medborgare förväntar sig att jordbruket uppfyller obligatoriska normer. Många anser dock också att jordbrukare skall belönas om de undertecknar åtaganden som sträcker sig längre än så och erbjuder tjänster som marknaden inte kan erbjuda på egen hand. Detta gäller främst särskilda resurser av särskild betydelse när det gäller jord- och skogsbruk som vatten och mark.

| ii) | Att bevara odlingslandskapet och skogarna. I Europa är mycket av den högt uppskattade landsbygdsmiljön resultatet av jordbruk. Hållbara metoder för markanvändning kan bidra till att minska de risker som är kopplade till nedläggning, ökenspridning och skogsbränder, särskilt i mindre gynnade områden. Väl avpassade jordbrukssystem bidrar till att bevara landskap och livsmiljöer, allt från till exempel våtmarker till torra ängar och betesmarker i bergstrakter. I många områden utgör detta en viktig del av kulturarvet och naturminnena och av den övergripande dragningskraft som landsbygdsområden har som bostadsort och arbetsplats. |
| --- | --- |

ii)

Att bevara odlingslandskapet och skogarna. I Europa är mycket av den högt uppskattade landsbygdsmiljön resultatet av jordbruk. Hållbara metoder för markanvändning kan bidra till att minska de risker som är kopplade till nedläggning, ökenspridning och skogsbränder, särskilt i mindre gynnade områden. Väl avpassade jordbrukssystem bidrar till att bevara landskap och livsmiljöer, allt från till exempel våtmarker till torra ängar och betesmarker i bergstrakter. I många områden utgör detta en viktig del av kulturarvet och naturminnena och av den övergripande dragningskraft som landsbygdsområden har som bostadsort och arbetsplats.

| iii) | Att bekämpa klimatförändringar. Jord- och skogsbruket ligger mycket långt fram i utvecklingen av förnybar energi och som leverantör av material till bioenergianläggningar. Lämpliga jord- och skogsbruksmetoder kan bidra till att minska utsläpp av växthusgaser och bevara den kolreducerande effekten och organiskt material i marken och kan även bidra till en anpassning till klimatförändringens följder. |
| --- | --- |

iii)

Att bekämpa klimatförändringar. Jord- och skogsbruket ligger mycket långt fram i utvecklingen av förnybar energi och som leverantör av material till bioenergianläggningar. Lämpliga jord- och skogsbruksmetoder kan bidra till att minska utsläpp av växthusgaser och bevara den kolreducerande effekten och organiskt material i marken och kan även bidra till en anpassning till klimatförändringens följder.

| iv) | Att bevara bidraget från ekologiska jordbruk. Ekologiska jordbruk kännetecknas av en holistisk syn på hållbart jordbruk. Den typen av jordbruk bör i ännu högre grad kunna bidra till målen för miljön och djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

iv)

Att bevara bidraget från ekologiska jordbruk. Ekologiska jordbruk kännetecknas av en holistisk syn på hållbart jordbruk. Den typen av jordbruk bör i ännu högre grad kunna bidra till målen för miljön och djurens välbefinnande.

| v) | Att uppmuntra initiativ som gynnar både miljön och ekonomin. Ett miljövänligare jordbruk med ekologiska produkter kan bidra till identiteten hos landsbygdsområden och de livsmedel som tillverkas där. De kan ligga till grund för tillväxt och arbetstillfällen som skapas genom turism och satsningar på service och rekreationsmöjligheter, i synnerhet om det kopplas till en diversifiering till turism, hantverk, utbildning eller icke-livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

v)

Att uppmuntra initiativ som gynnar både miljön och ekonomin. Ett miljövänligare jordbruk med ekologiska produkter kan bidra till identiteten hos landsbygdsområden och de livsmedel som tillverkas där. De kan ligga till grund för tillväxt och arbetstillfällen som skapas genom turism och satsningar på service och rekreationsmöjligheter, i synnerhet om det kopplas till en diversifiering till turism, hantverk, utbildning eller icke-livsmedelssektorn.

| vi) | Att gynna balans mellan olika områden. Program för landsbygdsutveckling kan på ett viktigt sätt bidra till att göra landsbygdsområden attraktiva. De kan också bidra till man i en konkurrensutsatt kunskapsbaserad ekonomi upprätthåller en hållbar balans mellan stad och landsbygd. I kombination med andra programaxlar, kan markanvändningsåtgärder ge ett positivt bidrag till den geografiska fördelningen av den ekonomiska verksamheten och till sammanhållningen mellan olika områden. |
| --- | --- |

vi)

Att gynna balans mellan olika områden. Program för landsbygdsutveckling kan på ett viktigt sätt bidra till att göra landsbygdsområden attraktiva. De kan också bidra till man i en konkurrensutsatt kunskapsbaserad ekonomi upprätthåller en hållbar balans mellan stad och landsbygd. I kombination med andra programaxlar, kan markanvändningsåtgärder ge ett positivt bidrag till den geografiska fördelningen av den ekonomiska verksamheten och till sammanhållningen mellan olika områden.

3.3   Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av landsbygdsekonomin

Gemenskapens strategiska riktlinje

De resurser som är avsatta för diversifiering av landsbygdsekonomin och livskvalitet på landsbygden under axel 3 bör bidra till den överordnade prioriteringen att skapa arbetstillfällen och förutsättningar för tillväxt. Den uppsättning åtgärder som finns tillgängliga under axel 3 bör främst användas för att främja kapacitetsuppbyggnad, förvärvande av färdigheter och organisation av lokal strategiutveckling samt för att se till att landsbygdsområden även är attraktiva för kommande generationer. När utbildning, information och entreprenörskap skall främjas, bör de särskilda behoven hos kvinnor, ungdomar och äldre arbetstagare beaktas.

För att uppfylla dessa prioriteringar, uppmuntras medlemsstaterna att inrikta sitt stöd på nyckelåtgärder, till exempel följande:

| i) | Att öka den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningsnivån inom landsbygdsekonomin i vidare bemärkelse. Diversifiering är nödvändig för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i landsbygdsområden, och bidrar på så vis till bättre balans mellan olika områden, ur både ekonomisk och social synvinkel. Turism, hantverk och tillhandahållandet av rekreationsmöjligheter är tillväxtsektorer i många regioner och erbjuder möjligheter såväl för diversifiering i bruket av gården vid sidan av jordbruket som utveckling av mikroföretag inom landsbygdsekonomin i vidare bemärkelse. |
| --- | --- |

i)

Att öka den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningsnivån inom landsbygdsekonomin i vidare bemärkelse. Diversifiering är nödvändig för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i landsbygdsområden, och bidrar på så vis till bättre balans mellan olika områden, ur både ekonomisk och social synvinkel. Turism, hantverk och tillhandahållandet av rekreationsmöjligheter är tillväxtsektorer i många regioner och erbjuder möjligheter såväl för diversifiering i bruket av gården vid sidan av jordbruket som utveckling av mikroföretag inom landsbygdsekonomin i vidare bemärkelse.

| ii) | Att uppmuntra kvinnors inträde på arbetsmarknaden. I många landsbygdsområden skapar otillräcklig barnomsorg särskilda hinder. Lokala initiativ för bättre barnomsorg kan underlätta tillträdet till arbetsmarknaden. Det kan handla om utbyggd barnomsorg, eventuellt i kombination med olika initiativ för att uppmuntra startandet av småföretag som sysslar med landsbygdsrelaterad verksamhet och lokala tjänster. |
| --- | --- |

ii)

Att uppmuntra kvinnors inträde på arbetsmarknaden. I många landsbygdsområden skapar otillräcklig barnomsorg särskilda hinder. Lokala initiativ för bättre barnomsorg kan underlätta tillträdet till arbetsmarknaden. Det kan handla om utbyggd barnomsorg, eventuellt i kombination med olika initiativ för att uppmuntra startandet av småföretag som sysslar med landsbygdsrelaterad verksamhet och lokala tjänster.

| iii) | Att ge byarna nytt liv. Integrerade initiativ som kombinerar diversifiering, skapande av företag, investeringar i kulturarv, infrastruktur för lokala tjänster och renovering kan bidra till att förbättra både de ekonomiska framtidsutsikterna och livskvaliteten. |
| --- | --- |

iii)

Att ge byarna nytt liv. Integrerade initiativ som kombinerar diversifiering, skapande av företag, investeringar i kulturarv, infrastruktur för lokala tjänster och renovering kan bidra till att förbättra både de ekonomiska framtidsutsikterna och livskvaliteten.

| iv) | Att utveckla mikroföretag och hantverk. Detta kan ske med traditionella yrkeskunskaper eller nya kunskaper som bas, särskilt när de kombineras med inköp av utrustning, utbildning och mentorskap, vilket bidrar till att främja entreprenörskap och utveckla det ekonomiska nätet. |
| --- | --- |

iv)

Att utveckla mikroföretag och hantverk. Detta kan ske med traditionella yrkeskunskaper eller nya kunskaper som bas, särskilt när de kombineras med inköp av utrustning, utbildning och mentorskap, vilket bidrar till att främja entreprenörskap och utveckla det ekonomiska nätet.

| v) | Att utbilda ungdomar i yrkeskunskaper som behövs för den lokala ekonomins diversifiering kan hjälpa till att möta efterfrågan på turism, rekreation, miljötjänster, traditionella landsbygdsmetoder och kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

v)

Att utbilda ungdomar i yrkeskunskaper som behövs för den lokala ekonomins diversifiering kan hjälpa till att möta efterfrågan på turism, rekreation, miljötjänster, traditionella landsbygdsmetoder och kvalitetsprodukter.

| vi) | Att uppmuntra användningen och spridningen av IKT. Användningen och spridningen av IKT är av grundläggande betydelse på landsbygden när det gäller diversifiering, lokal utveckling, tillhandahållande av lokala tjänster och främjande av e-integration. Genom IKT-initiativ på mindre orter där man kombinerar IT-utrustning, nätverkssamarbete och utbildning inom e-kompetens kan man uppnå stordriftsfördelar. Den typen av initiativ kan göra det betydligt enklare för lokala jordbruk och landsbygdsföretag att använda IT och e-handel i större utsträckning. De möjligheter som Internet och bredband erbjuder måste utnyttjas fullt ut, till exempel genom regionala program inom strukturfonderna, så att de geografiska nackdelarna av läget på landsbygden kan mildras. |
| --- | --- |

vi)

Att uppmuntra användningen och spridningen av IKT. Användningen och spridningen av IKT är av grundläggande betydelse på landsbygden när det gäller diversifiering, lokal utveckling, tillhandahållande av lokala tjänster och främjande av e-integration. Genom IKT-initiativ på mindre orter där man kombinerar IT-utrustning, nätverkssamarbete och utbildning inom e-kompetens kan man uppnå stordriftsfördelar. Den typen av initiativ kan göra det betydligt enklare för lokala jordbruk och landsbygdsföretag att använda IT och e-handel i större utsträckning. De möjligheter som Internet och bredband erbjuder måste utnyttjas fullt ut, till exempel genom regionala program inom strukturfonderna, så att de geografiska nackdelarna av läget på landsbygden kan mildras.

| vii) | Att utveckla tillhandahållandet och den innovativa användningen av förnybara energikällor. Detta kan bidra till att skapa nya avsättningsmöjligheter för jord- och skogsbruksprodukter, tillhandahållande av lokala tjänster och diversifiering av landsbygdsekonomin. |
| --- | --- |

vii)

Att utveckla tillhandahållandet och den innovativa användningen av förnybara energikällor. Detta kan bidra till att skapa nya avsättningsmöjligheter för jord- och skogsbruksprodukter, tillhandahållande av lokala tjänster och diversifiering av landsbygdsekonomin.

| viii) | Att främja turismens utveckling. Turism är en viktig tillväxtsektor i många landsbygdsområden och kan bygga på kulturarv och naturminnen. Om IKT används mer inom turistnäringen för bokningar, reklam, marknadsföring, utformning av tjänster och fritidsaktiviteter kan det locka fler turister som stannar längre, speciellt om man skapar kopplingar till mindre företag och uppmuntrar jordbruksturism. |
| --- | --- |

viii)

Att främja turismens utveckling. Turism är en viktig tillväxtsektor i många landsbygdsområden och kan bygga på kulturarv och naturminnen. Om IKT används mer inom turistnäringen för bokningar, reklam, marknadsföring, utformning av tjänster och fritidsaktiviteter kan det locka fler turister som stannar längre, speciellt om man skapar kopplingar till mindre företag och uppmuntrar jordbruksturism.

| ix) | Att uppgradera den lokala infrastrukturen, främst i de nya medlemsstaterna. Under de närmaste åren kommer det att göras betydande investeringar i större infrastrukturer för telekommunikation, transport, energi och vatten. Strukturfonderna kommer att erbjuda betydande stöd, alltifrån stöd till transeuropeiska nät till utvecklingen av samarbete med företag eller vetenskapsparker (science parks). För att multiplikatoreffekten skall kunna omsättas helt och hållet i arbetstillfällen och tillväxt, kan småskalig lokal infrastruktur som får stöd via program för landsbygdsutveckling spela en betydande roll när det gäller att slussa dessa stora investeringar till lokala strategier för diversifiering och utveckling av den potential som finns inom jordbruks- och livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

ix)

Att uppgradera den lokala infrastrukturen, främst i de nya medlemsstaterna. Under de närmaste åren kommer det att göras betydande investeringar i större infrastrukturer för telekommunikation, transport, energi och vatten. Strukturfonderna kommer att erbjuda betydande stöd, alltifrån stöd till transeuropeiska nät till utvecklingen av samarbete med företag eller vetenskapsparker (science parks). För att multiplikatoreffekten skall kunna omsättas helt och hållet i arbetstillfällen och tillväxt, kan småskalig lokal infrastruktur som får stöd via program för landsbygdsutveckling spela en betydande roll när det gäller att slussa dessa stora investeringar till lokala strategier för diversifiering och utveckling av den potential som finns inom jordbruks- och livsmedelssektorn.

3.4   Att bygga lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering

Gemenskapens strategiska riktlinje

De resurser som avsatts för axel 4 (Leader) bör bidra till prioriteringarna inom axlarna 1 och 2, och framförallt axel 3, men även spela en viktig roll när det gäller den övergripande prioriteringen att förbättra styrningen och mobiliseringen av landsbygdsområdenas egen utvecklingspotential.

Stödet inom axel 4 erbjuder möjligheten att inom ramen för en gemenskapsledd lokal utvecklingsstrategi som är baserad på de behov och starka sidor som finns i området kombinera de tre målen konkurrenskraft, miljö och livskvalitet/diversifiering. Integrerade tillvägagångssätt som omfattar jordbrukare, skogsbrukare och andra aktörer på landsbygden kan skydda och förbättra de lokala naturminnena och det lokala kulturarvet, öka miljömedvetenheten och leda till investeringar i och främjande av specialprodukter, turism samt förnybara resurser och förnybar energi.

För att uppfylla dessa prioriteringar, uppmuntras medlemsstaterna att inrikta sitt stöd på nyckelåtgärder, till exempel följande:

| i) | Att bygga upp kapacitet för lokala partnerskap, och uppmuntra till ökade kunskaper kan bidra till att mobilisera den lokala potentialen. |
| --- | --- |

i)

Att bygga upp kapacitet för lokala partnerskap, och uppmuntra till ökade kunskaper kan bidra till att mobilisera den lokala potentialen.

| ii) | Att främja offentlig-privata partnerskap. Särskilt Leader kommer att fortsätta att spela en viktig roll för att främja innovativa metoder för landsbygdsutveckling och för att få till stånd samverkan mellan privata och offentliga sektorer. |
| --- | --- |

ii)

Att främja offentlig-privata partnerskap. Särskilt Leader kommer att fortsätta att spela en viktig roll för att främja innovativa metoder för landsbygdsutveckling och för att få till stånd samverkan mellan privata och offentliga sektorer.

| iii) | Att främja samarbete och innovation. Lokala initiativ (som Leader) och stöd till diversifiering kan spela en avgörande roll för att presentera nya idéer och metoder för människor, uppmuntra innovation och entreprenörskap samt för att gynna samhörighet och tillhandahållandet av lokala tjänster. Gemenskaper på nätet kan hjälpa till vid spridning av kunskaper, utbyte av bästa praxis och innovation i fråga om produkter och tjänster på landsbygden. |
| --- | --- |

iii)

Att främja samarbete och innovation. Lokala initiativ (som Leader) och stöd till diversifiering kan spela en avgörande roll för att presentera nya idéer och metoder för människor, uppmuntra innovation och entreprenörskap samt för att gynna samhörighet och tillhandahållandet av lokala tjänster. Gemenskaper på nätet kan hjälpa till vid spridning av kunskaper, utbyte av bästa praxis och innovation i fråga om produkter och tjänster på landsbygden.

| iv) | Att förbättra det lokala styret. Leader kan uppmuntra innovativa tillvägagångssätt för att knyta samman jord- och skogsbruk samt den lokala ekonomin och därigenom bidra till att öka diversifieringen av den ekonomiska basen och stärka de socio-ekonomiska banden på landsbygden. |
| --- | --- |

iv)

Att förbättra det lokala styret. Leader kan uppmuntra innovativa tillvägagångssätt för att knyta samman jord- och skogsbruk samt den lokala ekonomin och därigenom bidra till att öka diversifieringen av den ekonomiska basen och stärka de socio-ekonomiska banden på landsbygden.

3.5   Att säkerställa enhetlighet i programplaneringen

Gemenskapens strategiska riktlinje

När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier bör de se till att synergieffekter mellan och inom axlarna maximeras och att eventuella motsättningar undviks. Om det är lämpligt får de utveckla integrerade tillvägagångssätt. De bör också överväga hur andra EU-strategier kan beaktas, exempelvis handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk, åtagandet om ökad användning av förnybara energiresurser (8), behovet av att utveckla en EU-strategi på medellång och lång sikt för att bekämpa klimatförändringen (9) samt EU:s strategi och handlingsplan för skogsbruket (som kan bidra till att målen både för tillväxt, sysselsättning och hållbarhet uppnås) och prioriteringarna i gemenskapens sjätte handlingsprogram för miljön, som fastställdes genom Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 juli 2002, (10) i synnerhet de prioriteringar som har konstaterats kräva tematiska miljöstrategier (markskydd, skydd av havsmiljön, hållbar användning av bekämpningsmedel, luftförorening, stadsmiljö, hållbar användning och förvaltning av resurser och avfallsåtervinning).

På EU- och medlemsstatsnivå finns olika medel för att förbättra styrningen och det politiska arbetet. Tekniskt stöd kan användas för att bygga upp europeiska och nationella nät för landsbygdsutveckling som en plattform för utbyte av bästa praxis och expertis om alla aspekter som rör utformning av politiken, förvaltning och aktörernas genomförande. Frågan om information och offentliggörande måste behandlas när man förbereder de nationella strategierna och fastställas längre fram under genomförandet, så att olika aktörer kan involveras så tidigt som möjligt.

3.6   Komplementaritet mellan gemenskapsinstrument

Gemenskapens strategiska riktlinje

Synergieffekterna mellan struktur-, sysselsättnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken måste stödjas. Därför bör medlemsstaterna sörja för komplementaritet och samstämmighet mellan de åtgärder som skall finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska fiskerifonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling inom ett givet territorium och en given verksamhet. De viktigaste riktlinjerna i fråga om avgränsning av och samordning mellan de åtgärder som får stöd från de olika fonderna bör fastställas i de nationella strategiska referensramarna och de nationella strategiplanerna.

I fråga om infrastrukturinvesteringar kan interventionens omfattning vara en vägledande princip. Man kan till exempel använda instrumenten för sammanhållningspolitiken för investeringar i transporter och annan infrastruktur på medlemsstatsnivå, regional eller delregional nivå. På lokal nivå kan man däremot använda de grundläggande tjänsteåtgärderna under axel 3, vilket säkerställer kopplingen mellan lokala och regionala nivåer.

I fråga om utvecklingen av mänskligt kapital, riktas stödet inom landsbygdsutvecklingen till jordbrukare och de ekonomiska aktörer som är inblandade i diversifieringen av landsbygdsekonomin. Befolkningen på landsbygden skulle kunna få stöd som en del av integrerade, bottom-up-metoder. Åtgärder på dessa områden bör genomföras helt i enlighet med målen för den europeiska sysselsättningsstrategin, så som den anges i de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, och överensstämma med åtgärderna inom de nationella reformprogrammen inom ramen för Lissabonprocessen. I arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” eftersträvas uppnåendet av de Lissabonmål som rör utbildning. I centrum för det programmet står livslångt lärande som inkluderar alla typer och nivåer av utbildning, vilket givetvis även inkluderar jordbruks- och skogsbrukssektorerna.

4.   RAPPORTERINGSSYSTEMET

I förordning (EG) nr 1698/2005 om landsbygdsutveckling ingår strategisk övervakning av gemenskapsstrategier och nationella strategier. Underlaget för lägesrapporteringen kommer att utgöras av det gemensamma ramverket för övervakning och utvärdering som skall fastställas i samarbete med medlemsstaterna.

Ramverket kommer att innehålla ett begränsat antal gemensamma indikatorer och en gemensam metod. Det kommer att kompletteras med programanpassade indikatorer som anpassas till varje programområdes karaktär.

Tack vare en gemensam uppsättning indikatorer kan man på EU-nivå sammanställa uppgifter om resultat och effekter och få hjälp vid mätningen av hur väl gemenskapens prioriteringar uppnåtts. De referensindikatorer som fastställts vid programperiodens början gör det möjligt att bedöma den inledande fasen och utgör samtidigt basen för utvecklingen av programstrategin.

Utvärderingen skall ske fortlöpande och skall på programnivå ske på förhand, under programmets gång och i efterhand och skall även omfatta insatser för att förbättra programförvaltningen och programmets inverkan. Utvärderingen kommer att kompletteras av tematiska undersökningar och sammanfattande utvärderingar på gemenskapsnivå, samt verksamhet inom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling som en plattform för utbyte och uppbyggnad av utvärderingskapacitet i medlemsstaterna. Utbyte av bästa praxis och utvärderingsresultat kan i mycket hög grad bidra till en effektiv landsbygdsutveckling. På så vis kan det europeiska nätverket spela en central roll för att underlätta kontakter.

---

(1)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Luxemburg (12 och 13 december 1997), Berlin (24 och 25 mars 1999) och Bryssel (24 och 25 oktober 2002).

(2)  OECD-definitionen baseras på den del av befolkningen som lever i landsbygdskommuner (dvs. med färre än 150 invånare per km2) i en given NUTS III-region. Se den utvidgade konsekvensanalysen SEK(2004) 931. Detta är den enda internationellt erkända definitionen av landsbygdsområden. I vissa fall tar dock definitionen inte helt hänsyn till den befolkning som lever i mer tätbefolkade landsbygdsområden, främst i närheten av städer. När det gäller dessa riktlinjer används den endast för statistiska och beskrivande ändamål.

(3)  Mätt som BNP/PPP (köpkraftsparitet).

(4)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel (22 och 23 mars 2005).

(5)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel (16 och 17 juni 2005).

(6)  Arbetet i ständiga kommittén för jordbruksforskning bör också beaktas i det här sammanhanget.

(7)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

(8)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel (25 och 26 mars 2004).

(9)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel (22 och 23 mars 2005).

(10)  EUT L 242, 10.9.2002, s. 1.

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/30

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 februari 2006

om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Kroatien och om upphävande av beslut 2004/648/EG

(2006/145/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 533/2004 av den 22 mars 2004 om upprättande av europeiska partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (1), särskilt artiklarna 1a och 2,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 ställde sig bakom inrättandet av partnerskap som ett sätt för länderna på västra Balkan att förverkliga det europeiska perspektivet inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 ställde sig bakom inrättandet av partnerskap som ett sätt för länderna på västra Balkan att förverkliga det europeiska perspektivet inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen.

| (2) | I förordning (EG) nr 533/2004 föreskrivs att rådet skall besluta om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapen och om ändringar av dessa. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 533/2004 föreskrivs att rådet skall besluta om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapen och om ändringar av dessa.

| (3) | Den 13 september 2004 antog rådet ett europeiskt partnerskap med Kroatien (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 13 september 2004 antog rådet ett europeiskt partnerskap med Kroatien (2).

| (4) | Den 3 oktober 2005 inledde medlemsstaterna förhandlingar med Kroatien om dess anslutning till Europeiska unionen. Förhandlingarnas framskridande kommer att styras av Kroatiens förberedelser för anslutningen, vilka kommer att jämföras med bland annat genomförandet av partnerskapet, som regelbundet ses över. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 oktober 2005 inledde medlemsstaterna förhandlingar med Kroatien om dess anslutning till Europeiska unionen. Förhandlingarnas framskridande kommer att styras av Kroatiens förberedelser för anslutningen, vilka kommer att jämföras med bland annat genomförandet av partnerskapet, som regelbundet ses över.

| (5) | Det är därför lämpligt att anta ett partnerskap för anslutning som uppdaterar det nuvarande partnerskapet i syfte att fastställa nya prioriteringar för det vidare arbetet på grundval av slutsatserna i 2005 års framstegsrapport om Kroatiens förberedelser för en närmare integration med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att anta ett partnerskap för anslutning som uppdaterar det nuvarande partnerskapet i syfte att fastställa nya prioriteringar för det vidare arbetet på grundval av slutsatserna i 2005 års framstegsrapport om Kroatiens förberedelser för en närmare integration med Europeiska unionen.

| (6) | I förordning (EG) nr 533/2004 anges att uppföljningen av partnerskapen för anslutning skall säkerställas inom ramen för de mekanismer som inrättats enligt stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

(6)

I förordning (EG) nr 533/2004 anges att uppföljningen av partnerskapen för anslutning skall säkerställas inom ramen för de mekanismer som inrättats enligt stabiliserings- och associeringsprocessen.

| (7) | Kroatien förväntas utarbeta en plan, inklusive en tidsplan, med närmare uppgifter om hur landet avser att gå till väga för att uppfylla prioriteringarna i partnerskapet för anslutning, i syfte att förbereda sig för en närmare integration med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(7)

Kroatien förväntas utarbeta en plan, inklusive en tidsplan, med närmare uppgifter om hur landet avser att gå till väga för att uppfylla prioriteringarna i partnerskapet för anslutning, i syfte att förbereda sig för en närmare integration med Europeiska unionen.

| (8) | Beslut 2004/648/EG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2004/648/EG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Kroatien anges, i enlighet med artikel 1a i förordning (EG) nr 533/2004, i bilagan till detta beslut, vilken utgör en integrerad del av beslutet.

Artikel 2

Genomförandet av partnerskapet för anslutning skall granskas med hjälp av de mekanismer som inrättats enligt stabiliserings- och associeringsprocessen, framför allt de årliga framstegsrapporter som kommissionen lägger fram.

Artikel 3

Beslut 2004/648/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 4

Detta beslut får verkan från och med den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i |Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 februari 2006.

På rådets vägnar

J. PRÖLL

Ordförande

---

(1)  EUT L 86, 24.3.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 269/2006 (EUT L 47, 17.2.2006, s. 7).

1

(2)  Rådets beslut 2004/648/EG av den 13 september 2004 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien (EUT L 297, 22.9.2004, s. 19).

2

---

BILAGA

KROATIEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING 2005

1.   INLEDNING

Europeiska rådet i Thessaloniki ställde sig bakom inrättandet av partnerskap som ett sätt för länderna på västra Balkan att förverkliga det europeiska perspektivet inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen.

Ett europeiskt partnerskap med Kroatien antogs av rådet den 13 september 2004. Den 3 oktober 2005 inledde medlemsstaterna förhandlingar med Kroatien om dess anslutning till Europeiska unionen. Ett partnerskap för anslutning som på grundval av slutsatserna i kommissionens framstegsrapport om Kroatien från 2005 uppdaterar det tidigare europeiska partnerskapet bör antas. I detta nya partnerskap för anslutning fastställs nya prioriteringar för åtgärd. Dessa nya prioriteringar är anpassade till Kroatiens särskilda behov och till hur långt landet har kommit i sina förberedelser och kommer att uppdateras, när så är nödvändigt. Partnerskapet för anslutning ger också vägledning för det finansiella stödet till Kroatien.

Kroatien förväntas utarbeta en plan, inklusive en tidsplan, med närmare uppgifter om hur landet avser att gå till väga för att ta itu med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning.

2.   PRINCIPER

Stabiliserings- och associeringsprocessen fortsätter att utgöra ramen för länderna på västra Balkan på deras väg mot en framtida anslutning till Europeiska unionen.

De viktigaste prioriteringar som fastställts för Kroatien rör landets förmåga att göra framsteg med att förbereda sig för anslutning, särskilt dess förmåga att uppfylla de kriterier som fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn 1993, och de villkor som fastställts för stabiliserings- och associeringsprocessen, framför allt villkoren i rådets slutsatser av den 29 april 1997 och den 21 och 22 juni 1999, innehållet i slutförklaringen från toppmötet i Zagreb den 24 november 2000, Thessalonikiagendan samt kraven i den förhandlingsram som antogs av rådet den 3 oktober 2005.

3.   PRIORITERINGAR

Prioriteringarna i detta partnerskap för anslutning har valts på grundval av att det är realistiskt att förvänta sig att Kroatien kan genomföra prioriteringarna helt eller göra betydande framsteg med att genomföra dem under de närmaste åren. Det görs åtskillnad mellan prioriteringar på kort sikt, vilka förväntas bli genomförda inom ett till två år, och prioriteringar på medellång sikt, vilka förväntas bli genomförda inom tre till fyra år. Prioriteringarna rör både lagstiftning och genomförande av lagstiftning. Med tanke på de betydande kostnader som krävs för att tillämpa regelverket och kontrollera dess efterlevnad och hur komplicerade EU-kraven är på vissa områden, omfattar partnerskapet i detta skede inte alla viktiga uppgifter. Allteftersom landet gör framsteg kommer ytterligare prioriteringar att tas med i partnerskapet.

De viktigaste prioriteringarna på kort sikt har fastställts och sammanförts i början av avsnitt 3.1. Deras uppräkningsordning återspeglar inte deras betydelse.

3.1   PRIORITERINGAR PÅ KORT SIKT

Huvudprioriteringar

| — | Genomföra strategin och handlingsplanen för reform av rättsväsendet i samråd med berörda organ, inbegripet antagande av nödvändig ny lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Genomföra strategin och handlingsplanen för reform av rättsväsendet i samråd med berörda organ, inbegripet antagande av nödvändig ny lagstiftning.

| — | Anta och börja genomföra en nationell strategi för att förhindra och bekämpa korruption och sörja för den nödvändiga samordningen mellan berörda statliga myndigheter och organ vid genomförandet av strategin, bland annat se till att byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet blir fullt funktionsduglig. |
| --- | --- |

—

Anta och börja genomföra en nationell strategi för att förhindra och bekämpa korruption och sörja för den nödvändiga samordningen mellan berörda statliga myndigheter och organ vid genomförandet av strategin, bland annat se till att byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet blir fullt funktionsduglig.

| — | Påskynda genomförandet av grundlagen om nationella minoriteters rättigheter. I synnerhet vidta brådskande åtgärder för att sörja för att minoriteterna blir proportionellt företrädda i lokala och regionala organ för självstyre, i organ inom statsförvaltningen och rättsväsendet och i organ inom den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

—

Påskynda genomförandet av grundlagen om nationella minoriteters rättigheter. I synnerhet vidta brådskande åtgärder för att sörja för att minoriteterna blir proportionellt företrädda i lokala och regionala organ för självstyre, i organ inom statsförvaltningen och rättsväsendet och i organ inom den offentliga förvaltningen.

| — | Slutföra processen för flyktingars återvändande, inbegripet alla fall av återbördande, återuppbyggnad och tillhandahållande av bostäder för tidigare innehavare av hyres- eller besittningsrätter, samt ytterligare förstärka det regionala samarbetet för att påskynda processen för flyktingars återvändande och lokal integration, särskilt genom att bidra till att genomföra Sarajevoförklaringen. |
| --- | --- |

—

Slutföra processen för flyktingars återvändande, inbegripet alla fall av återbördande, återuppbyggnad och tillhandahållande av bostäder för tidigare innehavare av hyres- eller besittningsrätter, samt ytterligare förstärka det regionala samarbetet för att påskynda processen för flyktingars återvändande och lokal integration, särskilt genom att bidra till att genomföra Sarajevoförklaringen.

| — | Fortsätta bemödandena att nå försoning bland invånarna i regionen. |
| --- | --- |

—

Fortsätta bemödandena att nå försoning bland invånarna i regionen.

| — | Fortsätta att fullständigt samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att fullständigt samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien.

| — | Arbeta för att finna slutliga lösningar på olösta bilaterala frågor, särskilt gränsfrågor med Slovenien, Serbien och Montenegro samt Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Arbeta för att finna slutliga lösningar på olösta bilaterala frågor, särskilt gränsfrågor med Slovenien, Serbien och Montenegro samt Bosnien och Hercegovina.

| — | Se till att alla åtaganden som gjorts i stabiliserings- och associeringsavtalet, t.ex. när det gäller konkurrenspolitiken, genomförs korrekt, framför allt att den nödvändiga omstruktureringsplanen för stålsektorn antas och genomförs liksom åtagandet när det gäller förvärv av fast egendom. Slutföra pågående och kommande förhandlingar om handelsrelaterade frågor med anknytning till stabiliserings- och associeringsavtalet (t.ex. om ett protokoll om införande av en tullkvot för socker, utvidgningsprotokollet och ytterligare handelsmedgivanden för jordbruks- och fiskeriprodukter) och se till att resultaten genomförs på rätt sätt. |
| --- | --- |

—

Se till att alla åtaganden som gjorts i stabiliserings- och associeringsavtalet, t.ex. när det gäller konkurrenspolitiken, genomförs korrekt, framför allt att den nödvändiga omstruktureringsplanen för stålsektorn antas och genomförs liksom åtagandet när det gäller förvärv av fast egendom. Slutföra pågående och kommande förhandlingar om handelsrelaterade frågor med anknytning till stabiliserings- och associeringsavtalet (t.ex. om ett protokoll om införande av en tullkvot för socker, utvidgningsprotokollet och ytterligare handelsmedgivanden för jordbruks- och fiskeriprodukter) och se till att resultaten genomförs på rätt sätt.

Politiska kriterier

Demokrati och rättsstat

| — | Vidta åtgärder för att anta en konsekvent och permanent vallagstiftning med klara regler för sådana frågor som röstlängder, utlandsröstning och kampanjfinansiering. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att anta en konsekvent och permanent vallagstiftning med klara regler för sådana frågor som röstlängder, utlandsröstning och kampanjfinansiering.

Offentlig förvaltning

| — | Till fullo genomföra reformen av den offentliga förvaltningen med avseende på rekrytering, befordran och utbildning och förbättra personalförvaltningen i alla organ inom den offentliga förvaltningen i avsikt att sörja för ansvarsskyldighet, effektivitet, öppenhet, insyn och avpolitisering samt en hög grad av yrkeskunnande inom den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

—

Till fullo genomföra reformen av den offentliga förvaltningen med avseende på rekrytering, befordran och utbildning och förbättra personalförvaltningen i alla organ inom den offentliga förvaltningen i avsikt att sörja för ansvarsskyldighet, effektivitet, öppenhet, insyn och avpolitisering samt en hög grad av yrkeskunnande inom den offentliga förvaltningen.

| — | Sörja för en effektiv uppföljning av konstaterade brister i fråga om civil kontroll av alla säkerhetstjänster. |
| --- | --- |

—

Sörja för en effektiv uppföljning av konstaterade brister i fråga om civil kontroll av alla säkerhetstjänster.

Rättsväsen

| — | Göra framsteg med att minska antalet icke avgjorda mål i domstolarna. |
| --- | --- |

—

Göra framsteg med att minska antalet icke avgjorda mål i domstolarna.

| — | Göra framsteg med att rationalisera organisationen av domstolarna, bland annat utveckla moderna informationstekniksystem. |
| --- | --- |

—

Göra framsteg med att rationalisera organisationen av domstolarna, bland annat utveckla moderna informationstekniksystem.

| — | Inrätta ett öppet, rättvist och överskådligt system för rekrytering, bedömning och befordran samt öka yrkeskunnandet inom rättsväsendet genom att sörja för tillräcklig statlig finansiering av utbildning av hög kvalitet för domare, åklagare och administrativ personal. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett öppet, rättvist och överskådligt system för rekrytering, bedömning och befordran samt öka yrkeskunnandet inom rättsväsendet genom att sörja för tillräcklig statlig finansiering av utbildning av hög kvalitet för domare, åklagare och administrativ personal.

| — | Vidta åtgärder för att se till att avkunnade domar verkställs korrekt och fullständigt. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att se till att avkunnade domar verkställs korrekt och fullständigt.

| — | Sörja för möjlighet till domstolsprövning och rättshjälp och ställa nödvändiga budgetmedel till förfogande. Öka utbildningen i EU-rätt. |
| --- | --- |

—

Sörja för möjlighet till domstolsprövning och rättshjälp och ställa nödvändiga budgetmedel till förfogande. Öka utbildningen i EU-rätt.

Politik för bekämpning av korruption

| — | Fortsätta utarbetandet av en uppförandekod och etiska regler för tjänstemän och valda representanter samt handlingsplaner för att förhindra korruption inom berörda brottsbekämpande organ (gränspolisen, polisen, tullen, rättsväsendet). |
| --- | --- |

—

Fortsätta utarbetandet av en uppförandekod och etiska regler för tjänstemän och valda representanter samt handlingsplaner för att förhindra korruption inom berörda brottsbekämpande organ (gränspolisen, polisen, tullen, rättsväsendet).

| — | Vidta åtgärder för att se till att den rättsliga ramen för bekämpning av korruption anpassas och genomförs på ett enhetligt sätt och att efterlevnaden kontrolleras samt sörja för förstärkta insatser för att aktivt förebygga, avslöja och effektivt beivra korruption, särskilt korruption på hög nivå. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att se till att den rättsliga ramen för bekämpning av korruption anpassas och genomförs på ett enhetligt sätt och att efterlevnaden kontrolleras samt sörja för förstärkta insatser för att aktivt förebygga, avslöja och effektivt beivra korruption, särskilt korruption på hög nivå.

| — | Vidta konkreta åtgärder för att öka medvetenheten om att korruption är ett allvarligt brott. |
| --- | --- |

—

Vidta konkreta åtgärder för att öka medvetenheten om att korruption är ett allvarligt brott.

Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter

| — | Främja respekt för och skydd av minoriteter i enlighet med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de principer som fastställs i Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och i överensstämmelse med bästa praxis i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Främja respekt för och skydd av minoriteter i enlighet med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de principer som fastställs i Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och i överensstämmelse med bästa praxis i EU:s medlemsstater.

| — | Sörja för att etniskt motiverade brott alltid utreds och lagförs korrekt. |
| --- | --- |

—

Sörja för att etniskt motiverade brott alltid utreds och lagförs korrekt.

| — | Fortsätta genomförandet av strategin och handlingsplanen för skydd och integrering av romer och sörja för att nödvändiga medel ställs till förfogande för detta. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomförandet av strategin och handlingsplanen för skydd och integrering av romer och sörja för att nödvändiga medel ställs till förfogande för detta.

| — | Utveckla och börja genomföra en omfattande strategi mot diskriminering. |
| --- | --- |

—

Utveckla och börja genomföra en omfattande strategi mot diskriminering.

| — | Se över lagstiftningen om audiovisuella medier i enlighet med de rekommendationer som lämnades i februari 2004 av den gemensamma expertgruppen med företrädare för Europarådet, kommissionen och OSSE. I synnerhet se över lagen om elektroniska medier i syfte att fastställa en öppen, förutsägbar och effektiv rättslig ram och sörja för att rådet för elektroniska medier blir politiskt oberoende. Se till att Kroatiens radio och television och dess programråd kan verka självständigt och förblir stabila medan lagen om Kroatiens radio och television ses över. Ta ytterligare steg för att effektivt avkriminalisera förtal. |
| --- | --- |

—

Se över lagstiftningen om audiovisuella medier i enlighet med de rekommendationer som lämnades i februari 2004 av den gemensamma expertgruppen med företrädare för Europarådet, kommissionen och OSSE. I synnerhet se över lagen om elektroniska medier i syfte att fastställa en öppen, förutsägbar och effektiv rättslig ram och sörja för att rådet för elektroniska medier blir politiskt oberoende. Se till att Kroatiens radio och television och dess programråd kan verka självständigt och förblir stabila medan lagen om Kroatiens radio och television ses över. Ta ytterligare steg för att effektivt avkriminalisera förtal.

Regionala frågor och internationella förpliktelser

| — | Avsevärt förbättra lagföringen i samband med krigsförbrytarrättegångar, särskilt genom att se till att det blir ett slut på den negativa etniska särbehandlingen av serber och tillämpa enhetliga normer för straffrättsligt ansvar oberoende av nationalitet. |
| --- | --- |

—

Avsevärt förbättra lagföringen i samband med krigsförbrytarrättegångar, särskilt genom att se till att det blir ett slut på den negativa etniska särbehandlingen av serber och tillämpa enhetliga normer för straffrättsligt ansvar oberoende av nationalitet.

| — | När det gäller flyktingars återvändande, utan dröjsmål färdigbehandla de ansökningar om återuppbyggnad av bostäder som redan lämnats in. Före utgången av 2005 återuppbygga alla bostadshus för vilka det har fattats ett positivt beslut, och före utgången av 2006 återuppbygga alla andra bostadshus för vilka det kommer att fattas ett positivt beslut inom kort. Utan ytterligare dröjsmål avsluta återbördandet av bostadshus. |
| --- | --- |

—

När det gäller flyktingars återvändande, utan dröjsmål färdigbehandla de ansökningar om återuppbyggnad av bostäder som redan lämnats in. Före utgången av 2005 återuppbygga alla bostadshus för vilka det har fattats ett positivt beslut, och före utgången av 2006 återuppbygga alla andra bostadshus för vilka det kommer att fattas ett positivt beslut inom kort. Utan ytterligare dröjsmål avsluta återbördandet av bostadshus.

| — | Snarast påbörja och avsluta genomförandet av bostadsanskaffningsprogrammet för de flyktingar som förlorat sina hyres- eller besittningsrätter utanför de områden som är av särskilt intresse för staten och påskynda genomförandet av bostadsanskaffningsprogrammet för de flyktingar som återvänder till områden som är av särskilt intresse för staten. Sörja för en ändamålsenlig publicitets-/informationskampanj. |
| --- | --- |

—

Snarast påbörja och avsluta genomförandet av bostadsanskaffningsprogrammet för de flyktingar som förlorat sina hyres- eller besittningsrätter utanför de områden som är av särskilt intresse för staten och påskynda genomförandet av bostadsanskaffningsprogrammet för de flyktingar som återvänder till områden som är av särskilt intresse för staten. Sörja för en ändamålsenlig publicitets-/informationskampanj.

| — | Trygga tillfredsställande samordning och samarbete mellan alla behöriga myndigheter på central och lokal nivå i frågor som rör flyktingars återvändande. |
| --- | --- |

—

Trygga tillfredsställande samordning och samarbete mellan alla behöriga myndigheter på central och lokal nivå i frågor som rör flyktingars återvändande.

| — | Skapa de sociala och ekonomiska villkor som krävs för att förbättra förutsättningarna för de återvändandes återintegration och mottagandet från de samhällens sida som de återvänder till, bland annat genom regionala utvecklingsprogram i berörda områden. På nytt göra det möjligt att inge ansökningar om godkännande och ompröva alla ansökningar som ingetts efter det att den tidigare tidsfristen löpte ut. |
| --- | --- |

—

Skapa de sociala och ekonomiska villkor som krävs för att förbättra förutsättningarna för de återvändandes återintegration och mottagandet från de samhällens sida som de återvänder till, bland annat genom regionala utvecklingsprogram i berörda områden. På nytt göra det möjligt att inge ansökningar om godkännande och ompröva alla ansökningar som ingetts efter det att den tidigare tidsfristen löpte ut.

| — | Till fullo genomföra avtal med grannländer, särskilt om handel, bekämpning av organiserad brottslighet, gränsförvaltning och återtagande, gränsöverskridande samarbete samt rättsligt samarbete och polissamarbete, även i fråga om krigsförbrytelser, och ingå sådana avtal om de ännu inte finns. |
| --- | --- |

—

Till fullo genomföra avtal med grannländer, särskilt om handel, bekämpning av organiserad brottslighet, gränsförvaltning och återtagande, gränsöverskridande samarbete samt rättsligt samarbete och polissamarbete, även i fråga om krigsförbrytelser, och ingå sådana avtal om de ännu inte finns.

Ekonomiska kriterier

| — | Genomföra en försiktig, stabilitetsinriktad makroekonomisk politik, bland annat utveckla marknadsbaserade penningpolitiska instrument för att förbättra penningpolitikens effektivitet. |
| --- | --- |

—

Genomföra en försiktig, stabilitetsinriktad makroekonomisk politik, bland annat utveckla marknadsbaserade penningpolitiska instrument för att förbättra penningpolitikens effektivitet.

| — | Stärka budgetkonsolideringen på grundval av permanenta strukturåtgärder, särskilt när det gäller subventioner och sociala utgifter, och lösa frågan om återbetalning av den så kallade gamla pensionsskulden på ett sätt som inte äventyrar budgetkonsolideringen. Börja genomföra ytterligare åtgärder för en allomfattande reform av hälso- och sjukvårdssektorn i syfte att förbättra dess ekonomiska situation. |
| --- | --- |

—

Stärka budgetkonsolideringen på grundval av permanenta strukturåtgärder, särskilt när det gäller subventioner och sociala utgifter, och lösa frågan om återbetalning av den så kallade gamla pensionsskulden på ett sätt som inte äventyrar budgetkonsolideringen. Börja genomföra ytterligare åtgärder för en allomfattande reform av hälso- och sjukvårdssektorn i syfte att förbättra dess ekonomiska situation.

| — | Fortsätta strukturreformerna av de offentliga finanserna, i synnerhet inom utgiftsförvaltningen. Skapa kapacitet för en öppen och effektiv skuldförvaltning. |
| --- | --- |

—

Fortsätta strukturreformerna av de offentliga finanserna, i synnerhet inom utgiftsförvaltningen. Skapa kapacitet för en öppen och effektiv skuldförvaltning.

| — | Påskynda privatiseringen av företag inom ramen för privatiseringsfonden. Påskynda omstruktureringen och privatiseringen eller avvecklingen av stora statligt ägda företag, särskilt inom jordbruket och stål- och varvsindustrin. Börja genomföra ytterligare åtgärder för en omstrukturering eller privatisering av allmännyttiga företag (telekom, energi, olja etc.). Förbättra insynen i privatiseringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Påskynda privatiseringen av företag inom ramen för privatiseringsfonden. Påskynda omstruktureringen och privatiseringen eller avvecklingen av stora statligt ägda företag, särskilt inom jordbruket och stål- och varvsindustrin. Börja genomföra ytterligare åtgärder för en omstrukturering eller privatisering av allmännyttiga företag (telekom, energi, olja etc.). Förbättra insynen i privatiseringsprocessen.

| — | Ytterligare förbättra företagsklimatet genom att förenkla reglerna för marknadsinträde och marknadsutträde. I synnerhet påskynda registreringsförfarandena och förbättra genomförandet av konkursregler samt förbättra villkoren för utveckling av privata företag och utländska direktinvesteringar, bland annat genom effektivare förvaltning. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättra företagsklimatet genom att förenkla reglerna för marknadsinträde och marknadsutträde. I synnerhet påskynda registreringsförfarandena och förbättra genomförandet av konkursregler samt förbättra villkoren för utveckling av privata företag och utländska direktinvesteringar, bland annat genom effektivare förvaltning.

| — | Påskynda jordreformen, i synnerhet registreringen och privatiseringen av jordbruksmark genom upprättandet av ett modernt och effektivt fastighets- och jordbruksregister i avsikt att undanröja de nuvarande hindren för utveckling av fastighets- och bostadsmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Påskynda jordreformen, i synnerhet registreringen och privatiseringen av jordbruksmark genom upprättandet av ett modernt och effektivt fastighets- och jordbruksregister i avsikt att undanröja de nuvarande hindren för utveckling av fastighets- och bostadsmarknaderna.

| — | Utarbeta marknadsekonomisk statistik. |
| --- | --- |

—

Utarbeta marknadsekonomisk statistik.

Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap

Fri rörlighet för varor

| — | Slutföra omstruktureringen av den befintliga lagstiftningen och institutionella ramen i avsikt att säkerställa att tillsyn, ackreditering, standardisering och produktcertifiering skiljs åt och inrätta strukturer för marknadsövervakning som är förenliga med regelverket. Påskynda antagandet av europeiska standarder. Fortsätta arbetet med införlivandet av direktiv enligt den gamla och den nya metoden. |
| --- | --- |

—

Slutföra omstruktureringen av den befintliga lagstiftningen och institutionella ramen i avsikt att säkerställa att tillsyn, ackreditering, standardisering och produktcertifiering skiljs åt och inrätta strukturer för marknadsövervakning som är förenliga med regelverket. Påskynda antagandet av europeiska standarder. Fortsätta arbetet med införlivandet av direktiv enligt den gamla och den nya metoden.

| — | Inleda en genomgång av den nationella lagstiftningen för att kartlägga oförenligheter med artiklarna 28–30 i EG-fördraget, planera för att undanröja dem och se till att inga nya hinder införs. |
| --- | --- |

—

Inleda en genomgång av den nationella lagstiftningen för att kartlägga oförenligheter med artiklarna 28–30 i EG-fördraget, planera för att undanröja dem och se till att inga nya hinder införs.

Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster

| — | Börja anpassningen till regelverket om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, bland annat skapa den nödvändiga administrativa förmågan. |
| --- | --- |

—

Börja anpassningen till regelverket om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, bland annat skapa den nödvändiga administrativa förmågan.

| — | Inleda en genomgång av den nationella lagstiftningen för att kartlägga begränsningar av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster, planera för att undanröja dem och se till att inga nya hinder införs. |
| --- | --- |

—

Inleda en genomgång av den nationella lagstiftningen för att kartlägga begränsningar av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster, planera för att undanröja dem och se till att inga nya hinder införs.

| — | Stärka den nationella tillsynsmyndighetens kapacitet på området posttjänster och säkerställa dess oberoende ställning. |
| --- | --- |

—

Stärka den nationella tillsynsmyndighetens kapacitet på området posttjänster och säkerställa dess oberoende ställning.

Fri rörlighet för kapital

| — | Förbättra lagstiftningen mot penningtvätt och börja se till att den tillämpas effektivt. Stärka finansunderrättelseenhetens administrativa förmåga och förbättra dess samarbete med andra institutioner som deltar i bekämpningen av penningtvätt. |
| --- | --- |

—

Förbättra lagstiftningen mot penningtvätt och börja se till att den tillämpas effektivt. Stärka finansunderrättelseenhetens administrativa förmåga och förbättra dess samarbete med andra institutioner som deltar i bekämpningen av penningtvätt.

| — | Rationalisera förfarandena för tillstånd för EU-medborgare att köpa fast egendom utan diskriminering och väsentligt minska den stora mängden obehandlade ansökningar. |
| --- | --- |

—

Rationalisera förfarandena för tillstånd för EU-medborgare att köpa fast egendom utan diskriminering och väsentligt minska den stora mängden obehandlade ansökningar.

Offentlig upphandling

| — | Slutföra anpassningen av Kroatiens upphandlingslagstiftning och tillämpningsföreskrifter, bland annat på områdena offentlig upphandling, koncessioner och översynsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Slutföra anpassningen av Kroatiens upphandlingslagstiftning och tillämpningsföreskrifter, bland annat på områdena offentlig upphandling, koncessioner och översynsförfaranden.

| — | Förstärka den administrativa förmågan hos byrån för offentlig upphandling, så att den kan utföra de uppgifter som den tilldelas genom lagen om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Förstärka den administrativa förmågan hos byrån för offentlig upphandling, så att den kan utföra de uppgifter som den tilldelas genom lagen om offentlig upphandling.

Immaterialrätt

| — | Förbättra tillsynen över att immateriella, industriella och kommersiella rättigheter görs gällande, framför allt genom förstärkning av den administrativa förmågan, även inom de brottsbekämpande organen och domstolarna. |
| --- | --- |

—

Förbättra tillsynen över att immateriella, industriella och kommersiella rättigheter görs gällande, framför allt genom förstärkning av den administrativa förmågan, även inom de brottsbekämpande organen och domstolarna.

Konkurrens

| — | Sörja för ytterligare anpassning av primär- och sekundärlagstiftningen i syfte att möjliggöra en effektiv kontroll av bestämmelserna om konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd, med bindande beslut för alla ekonomiska sektorer och, i fråga om statligt stöd, för både stödordningar och enskilda stödåtgärder. |
| --- | --- |

—

Sörja för ytterligare anpassning av primär- och sekundärlagstiftningen i syfte att möjliggöra en effektiv kontroll av bestämmelserna om konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd, med bindande beslut för alla ekonomiska sektorer och, i fråga om statligt stöd, för både stödordningar och enskilda stödåtgärder.

| — | Förstärka konkurrensmyndighetens administrativa förmåga och oberoende ställning i fråga om både statligt stöd och konkurrensbegränsande samverkan. Sörja för domstolarnas utveckling och utbildning i konkurrensfrågor. |
| --- | --- |

—

Förstärka konkurrensmyndighetens administrativa förmåga och oberoende ställning i fråga om både statligt stöd och konkurrensbegränsande samverkan. Sörja för domstolarnas utveckling och utbildning i konkurrensfrågor.

| — | Förbättra resultatet i fråga om kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om konkurrensbegränsande samverkan, framför allt genom ökad fokusering på att förebygga allvarlig snedvridning av konkurrensen samt genom införande av ett avskräckande bötessystem. Förbättra resultatet i fråga om kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om statligt stöd, framför allt genom att sörja för att anmälningsskyldigheter respekteras och en förhandsbedömning görs av alla stödåtgärder. |
| --- | --- |

—

Förbättra resultatet i fråga om kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om konkurrensbegränsande samverkan, framför allt genom ökad fokusering på att förebygga allvarlig snedvridning av konkurrensen samt genom införande av ett avskräckande bötessystem. Förbättra resultatet i fråga om kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om statligt stöd, framför allt genom att sörja för att anmälningsskyldigheter respekteras och en förhandsbedömning görs av alla stödåtgärder.

| — | Sörja för att nuvarande stödordningar och all skattelagstiftning anpassas till regelverket om statligt stöd. |
| --- | --- |

—

Sörja för att nuvarande stödordningar och all skattelagstiftning anpassas till regelverket om statligt stöd.

| — | Anta och börja genomföra bärkraftiga program för omstrukturering av stål- och varvsindustrin i överensstämmelse med EU:s krav, bland annat för att se till att allt stöd är förenligt med regelverket. |
| --- | --- |

—

Anta och börja genomföra bärkraftiga program för omstrukturering av stål- och varvsindustrin i överensstämmelse med EU:s krav, bland annat för att se till att allt stöd är förenligt med regelverket.

| — | Sörja för insyn på området för statligt stöd genom upprättande av en heltäckande förteckning över stödordningar och rapportera alla stödåtgärder som är i kraft på alla nivåer av förvaltningen samt öka kunskaperna om konkurrensprinciperna. |
| --- | --- |

—

Sörja för insyn på området för statligt stöd genom upprättande av en heltäckande förteckning över stödordningar och rapportera alla stödåtgärder som är i kraft på alla nivåer av förvaltningen samt öka kunskaperna om konkurrensprinciperna.

Finansiella tjänster

| — | Stärka regelverket och den administrativa ramen för tillsynen av finansiella tjänster, i synnerhet förbereda övergången till den planerade integrerade tillsynsmyndigheten för andra finansiella tjänster än banktjänster. |
| --- | --- |

—

Stärka regelverket och den administrativa ramen för tillsynen av finansiella tjänster, i synnerhet förbereda övergången till den planerade integrerade tillsynsmyndigheten för andra finansiella tjänster än banktjänster.

| — | Förbereda införandet av den nya kapitalkravsramen för kreditinstitut och investeringsbolag. |
| --- | --- |

—

Förbereda införandet av den nya kapitalkravsramen för kreditinstitut och investeringsbolag.

Informationssamhället och medierna

| — | Ytterligare stärka den nationella tillsynsmyndighetens kapacitet på området teletjänster och garantera dess oberoende ställning. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stärka den nationella tillsynsmyndighetens kapacitet på området teletjänster och garantera dess oberoende ställning.

Jordbruk och landsbygdsutveckling

| — | Sörja för ett fullt funktionsdugligt Sapard-/Ipardorgan. |
| --- | --- |

—

Sörja för ett fullt funktionsdugligt Sapard-/Ipardorgan.

| — | Påskynda arbetet med att inrätta ett lämpligt system för identifiering av jordbruksskiften och ett system för identifiering och registrering av nötkreatur. |
| --- | --- |

—

Påskynda arbetet med att inrätta ett lämpligt system för identifiering av jordbruksskiften och ett system för identifiering och registrering av nötkreatur.

| — | Förbättra insamlingen och bearbetningen av jordbruksstatistik i överensstämmelse med EU:s normer och metoder. |
| --- | --- |

—

Förbättra insamlingen och bearbetningen av jordbruksstatistik i överensstämmelse med EU:s normer och metoder.

| — | Utarbeta en strategi för landsbygdsutveckling och riktlinjer för utarbetande, genomförande, förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av program för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en strategi för landsbygdsutveckling och riktlinjer för utarbetande, genomförande, förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av program för landsbygdsutveckling.

Livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor

| — | Fortsätta anpassningen på det veterinära och fytosanitära området, förbättra inspektionssystemen samt modernisera livsmedelsföretagen i syfte att uppfylla EU:s hygienkrav. |
| --- | --- |

—

Fortsätta anpassningen på det veterinära och fytosanitära området, förbättra inspektionssystemen samt modernisera livsmedelsföretagen i syfte att uppfylla EU:s hygienkrav.

| — | Utveckla en omfattande strategi i fråga om livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor. Förstärka de nödvändiga förvaltningsstrukturerna och förbättra samordningen mellan dem i syfte att garantera ett heltäckande tillvägagångssätt för att förbättra livsmedelssäkerheten genom hela livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

—

Utveckla en omfattande strategi i fråga om livsmedelssäkerhet och veterinära och fytosanitära frågor. Förstärka de nödvändiga förvaltningsstrukturerna och förbättra samordningen mellan dem i syfte att garantera ett heltäckande tillvägagångssätt för att förbättra livsmedelssäkerheten genom hela livsmedelskedjan.

Fiske

| — | Förstärka förvaltningsstrukturerna och, i synnerhet, inspektionsstrukturerna för fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Förstärka förvaltningsstrukturerna och, i synnerhet, inspektionsstrukturerna för fiskeripolitiken.

| — | Påbörja upprättandet av ett datoriserat fiskefartygsregister. |
| --- | --- |

—

Påbörja upprättandet av ett datoriserat fiskefartygsregister.

| — | I fråga om den skyddade miljö- och fiskezon som ensidigt förklarats av Kroatien, fortsätta genomförandet av det trepartsavtal som ingicks i juni 2004. |
| --- | --- |

—

I fråga om den skyddade miljö- och fiskezon som ensidigt förklarats av Kroatien, fortsätta genomförandet av det trepartsavtal som ingicks i juni 2004.

Transportpolitik

| — | Fortsätta tillämpningen av EU:s standarder för den sociala och tekniska lagstiftningen på vägtransportområdet och säkerhetsstandarderna på sjötransportområdet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta tillämpningen av EU:s standarder för den sociala och tekniska lagstiftningen på vägtransportområdet och säkerhetsstandarderna på sjötransportområdet.

| — | Stärka förvaltningsförmågan på järnvägstransportområdet. |
| --- | --- |

—

Stärka förvaltningsförmågan på järnvägstransportområdet.

| — | Sörja för att det inrättas ett oberoende organ för utredning av olyckor och förstärka de nationella tillsynsmyndigheterna inom luftfartssektorn. |
| --- | --- |

—

Sörja för att det inrättas ett oberoende organ för utredning av olyckor och förstärka de nationella tillsynsmyndigheterna inom luftfartssektorn.

| — | Ingå ett avtal om ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) med ett protokoll om övergångsåtgärder för genomförande av EU:s luftfartslagstiftning. |
| --- | --- |

—

Ingå ett avtal om ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) med ett protokoll om övergångsåtgärder för genomförande av EU:s luftfartslagstiftning.

Energi

| — | Fortsätta tillämpningen av EU:s regelverk för gas och elektricitet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta tillämpningen av EU:s regelverk för gas och elektricitet.

| — | Sörja för den nationella tillsynsmyndighetens operativa kapacitet och oberoende ställning. |
| --- | --- |

—

Sörja för den nationella tillsynsmyndighetens operativa kapacitet och oberoende ställning.

| — | Börja genomföra de åtaganden som gjorts inom ramen för fördraget om energigemenskapen. |
| --- | --- |

—

Börja genomföra de åtaganden som gjorts inom ramen för fördraget om energigemenskapen.

| — | Förstärka den administrativa förmågan och förbättra anpassningen till regelverket om energieffektivitet, förnybara energikällor och kärnenergi samt trygga en hög nivå av kärnsäkerhet och strålskydd. |
| --- | --- |

—

Förstärka den administrativa förmågan och förbättra anpassningen till regelverket om energieffektivitet, förnybara energikällor och kärnenergi samt trygga en hög nivå av kärnsäkerhet och strålskydd.

Beskattning

| — | Påskynda skattelagstiftningens anpassning till regelverket och sörja för en effektiv kontroll av dess efterlevnad, med särskild uppmärksamhet inriktad på att inkludera frizoner i den territoriella tillämpningen av mervärdesskattesystemet och avskaffa de nuvarande nollsatserna för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Påskynda skattelagstiftningens anpassning till regelverket och sörja för en effektiv kontroll av dess efterlevnad, med särskild uppmärksamhet inriktad på att inkludera frizoner i den territoriella tillämpningen av mervärdesskattesystemet och avskaffa de nuvarande nollsatserna för mervärdesskatt.

| — | Påbörja anpassningen till regelverket på området direkt beskattning, inbegripet bestämmelser om informationsutbyte med medlemsstaterna, i syfte att underlätta kontrollen av att åtgärder mot skatteundandragande och skatteflykt efterlevs. |
| --- | --- |

—

Påbörja anpassningen till regelverket på området direkt beskattning, inbegripet bestämmelser om informationsutbyte med medlemsstaterna, i syfte att underlätta kontrollen av att åtgärder mot skatteundandragande och skatteflykt efterlevs.

| — | Förbinda sig att följa principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning och se till att nya skatteåtgärder överensstämmer med de principerna. |
| --- | --- |

—

Förbinda sig att följa principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning och se till att nya skatteåtgärder överensstämmer med de principerna.

| — | Avsevärt stärka skatte- och tullförvaltningarnas kapacitet, i synnerhet när det gäller uppbörd och kontroll. Fortsätta arbetet för en fungerande myndighet, med fullgod bemanning, med ansvar för punktskatter. Förenkla förfarandena för att effektivt beivra skattebedrägeri. |
| --- | --- |

—

Avsevärt stärka skatte- och tullförvaltningarnas kapacitet, i synnerhet när det gäller uppbörd och kontroll. Fortsätta arbetet för en fungerande myndighet, med fullgod bemanning, med ansvar för punktskatter. Förenkla förfarandena för att effektivt beivra skattebedrägeri.

| — | Fortsätta utvecklingen av de IT-system som krävs för att elektroniskt datautbyte skall kunna ske med EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Fortsätta utvecklingen av de IT-system som krävs för att elektroniskt datautbyte skall kunna ske med EU och dess medlemsstater.

Statistik

| — | Stärka den kroatiska statistikbyråns förvaltningsförmåga, reformera dess regionala kontor och förbättra samordningen med andra organ som sammanställer offentlig statistik. |
| --- | --- |

—

Stärka den kroatiska statistikbyråns förvaltningsförmåga, reformera dess regionala kontor och förbättra samordningen med andra organ som sammanställer offentlig statistik.

| — | Utveckla företagsstatistik och socialstatistik. |
| --- | --- |

—

Utveckla företagsstatistik och socialstatistik.

Socialpolitik och sysselsättning

| — | Fortsätta anpassningen till regelverket i fråga om arbetsrätt, hälsa och säkerhet, jämställdhet och bekämpning av diskriminering. |
| --- | --- |

—

Fortsätta anpassningen till regelverket i fråga om arbetsrätt, hälsa och säkerhet, jämställdhet och bekämpning av diskriminering.

| — | Förstärka de därmed sammanhängande förvaltningsstrukturerna och strukturerna för kontroll av efterlevnaden samt samordningen mellan ministerierna. |
| --- | --- |

—

Förstärka de därmed sammanhängande förvaltningsstrukturerna och strukturerna för kontroll av efterlevnaden samt samordningen mellan ministerierna.

Företagspolitik och industripolitik

| — | Ytterligare förenkla och påskynda förfarandena för företagsregistrering. Införa onlinetillgång till utvalda offentliga inrättningar för små och medelstora företag. Vidareutveckla konsekvensanalyser av lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förenkla och påskynda förfarandena för företagsregistrering. Införa onlinetillgång till utvalda offentliga inrättningar för små och medelstora företag. Vidareutveckla konsekvensanalyser av lagstiftningsförslag.

| — | Fortsätta genomförandet av den europeiska stadgan för småföretag. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomförandet av den europeiska stadgan för småföretag.

Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument

| — | Utveckla en omfattande och konsekvent strategi för regional utveckling. |
| --- | --- |

—

Utveckla en omfattande och konsekvent strategi för regional utveckling.

| — | Utse de viktigaste förvaltningsmyndigheter och -organ som skall genomföra strukturinstrumenten samt bygga upp deras kapacitet. |
| --- | --- |

—

Utse de viktigaste förvaltningsmyndigheter och -organ som skall genomföra strukturinstrumenten samt bygga upp deras kapacitet.

Rättvisa, frihet och säkerhet

| — | Stärka gränsförvaltningen, i synnerhet genom att skärpa övervakningen av sjögränserna. Genomföra den integrerade gränsförvaltningsstrategin (bland annat i fråga om återtagande). Öka investeringarna i teknisk utrustning och infrastruktur. Rekrytera ytterligare personal och tillhandahålla lämplig utbildningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

Stärka gränsförvaltningen, i synnerhet genom att skärpa övervakningen av sjögränserna. Genomföra den integrerade gränsförvaltningsstrategin (bland annat i fråga om återtagande). Öka investeringarna i teknisk utrustning och infrastruktur. Rekrytera ytterligare personal och tillhandahålla lämplig utbildningsinfrastruktur.

| — | Förbättra den utrustning som används för att avslöja falska och förfalskade dokument och utbilda personalen på diplomatiska beskickningar och konsulat. |
| --- | --- |

—

Förbättra den utrustning som används för att avslöja falska och förfalskade dokument och utbilda personalen på diplomatiska beskickningar och konsulat.

| — | Ytterligare anpassa asyllagstiftningen till regelverket. Inrätta ett permanent nationellt mottagningscentrum för asylsökande. |
| --- | --- |

—

Ytterligare anpassa asyllagstiftningen till regelverket. Inrätta ett permanent nationellt mottagningscentrum för asylsökande.

| — | Förbättra samordningen mellan brottsbekämpande organ och rättsväsendet, i synnerhet i samband med ekonomisk brottslighet, organiserad brottslighet, bedrägeri, penningtvätt och korruption. Förstärka kampen mot narkotikahandel och öka insatserna för att förebygga narkotikamissbruk och minska efterfrågan på narkotika. Vidta effektiva åtgärder för att bekämpa människohandel och gränsöverskridande människosmuggling, särskilt med vederbörlig hänsyn till förebyggande, skydd och social återanpassning av offren. Sörja för att de brottsbekämpande organen får nödvändig specialutbildning. |
| --- | --- |

—

Förbättra samordningen mellan brottsbekämpande organ och rättsväsendet, i synnerhet i samband med ekonomisk brottslighet, organiserad brottslighet, bedrägeri, penningtvätt och korruption. Förstärka kampen mot narkotikahandel och öka insatserna för att förebygga narkotikamissbruk och minska efterfrågan på narkotika. Vidta effektiva åtgärder för att bekämpa människohandel och gränsöverskridande människosmuggling, särskilt med vederbörlig hänsyn till förebyggande, skydd och social återanpassning av offren. Sörja för att de brottsbekämpande organen får nödvändig specialutbildning.

| — | Öka det internationella samarbetet mot terrorism och till fullo genomföra de relevanta internationella konventionerna. Förbättra samarbetet och informationsutbytet mellan polisen och underrättelsetjänsterna, både inom landet och med andra stater. Öka insatserna för att förhindra finansiering och förberedelse av terroristhandlingar. |
| --- | --- |

—

Öka det internationella samarbetet mot terrorism och till fullo genomföra de relevanta internationella konventionerna. Förbättra samarbetet och informationsutbytet mellan polisen och underrättelsetjänsterna, både inom landet och med andra stater. Öka insatserna för att förhindra finansiering och förberedelse av terroristhandlingar.

Miljö

| — | Fortsätta utarbetandet av en övergripande lagstiftning, bland annat om miljökonsekvensbedömning och allmänhetens deltagande. |
| --- | --- |

—

Fortsätta utarbetandet av en övergripande lagstiftning, bland annat om miljökonsekvensbedömning och allmänhetens deltagande.

| — | Klart definiera ansvarsområdena och stärka den administrativa förmågan och den operativa kapaciteten på nationell och regional nivå i syfte att sörja för planering, inbegripet utarbetande av finansiella strategier. |
| --- | --- |

—

Klart definiera ansvarsområdena och stärka den administrativa förmågan och den operativa kapaciteten på nationell och regional nivå i syfte att sörja för planering, inbegripet utarbetande av finansiella strategier.

| — | Fortsätta att förstärka de nationella och regionala inspektionsmyndigheternas kapacitet och sätta dem i stånd att effektivt kontrollera efterlevnaden av miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att förstärka de nationella och regionala inspektionsmyndigheternas kapacitet och sätta dem i stånd att effektivt kontrollera efterlevnaden av miljölagstiftningen.

| — | Skyndsamt anta och inleda genomförandet av en avfallshanteringsplan. |
| --- | --- |

—

Skyndsamt anta och inleda genomförandet av en avfallshanteringsplan.

Tullunion

| — | Fortsätta förstärkningen av tullmyndigheternas administrativa förmåga och operativa kapacitet, i synnerhet när det gäller kontroller som avser ursprungsregler för förmånsbehandling, och påskynda anpassningen till EU:s regelverk. Se till att tullutbildningscentrumet blir fullt funktionsdugligt. |
| --- | --- |

—

Fortsätta förstärkningen av tullmyndigheternas administrativa förmåga och operativa kapacitet, i synnerhet när det gäller kontroller som avser ursprungsregler för förmånsbehandling, och påskynda anpassningen till EU:s regelverk. Se till att tullutbildningscentrumet blir fullt funktionsdugligt.

| — | Fortsätta utvecklingen av de IT-system som krävs för att elektroniskt datautbyte skall kunna ske med EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Fortsätta utvecklingen av de IT-system som krävs för att elektroniskt datautbyte skall kunna ske med EU och dess medlemsstater.

| — | Anta och genomföra etiska regler för tullförvaltningen. |
| --- | --- |

—

Anta och genomföra etiska regler för tullförvaltningen.

Yttre förbindelser

| — | Fortsätta handelsliberaliseringen genom att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet, WTO-åtaganden och bilaterala frihandelsavtal. Arbeta för framtida regionala frihandelsavtal i Sydösteuropa. |
| --- | --- |

—

Fortsätta handelsliberaliseringen genom att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet, WTO-åtaganden och bilaterala frihandelsavtal. Arbeta för framtida regionala frihandelsavtal i Sydösteuropa.

| — | Se till att handelspolitiska åtgärder är förenliga med landets åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet och med dess WTO-åtaganden. |
| --- | --- |

—

Se till att handelspolitiska åtgärder är förenliga med landets åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet och med dess WTO-åtaganden.

| — | Slutföra förhandlingarna om och fullständigt genomföra protokollet om införande av en tullkvot för socker i stabiliserings- och associeringsavtalet för att förbereda den kroatiska sockernäringen på de anpassningar som krävs för att verka i en realistisk och ekonomiskt hållbar miljö. Resultaten av förhandlingarna om protokollet skall inte föregripa utfallet av anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

—

Slutföra förhandlingarna om och fullständigt genomföra protokollet om införande av en tullkvot för socker i stabiliserings- och associeringsavtalet för att förbereda den kroatiska sockernäringen på de anpassningar som krävs för att verka i en realistisk och ekonomiskt hållbar miljö. Resultaten av förhandlingarna om protokollet skall inte föregripa utfallet av anslutningsförhandlingarna.

Finansiell kontroll

| — | Anta en konsekvent rättslig ram för intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn på grundval av strategidokumentet. |
| --- | --- |

—

Anta en konsekvent rättslig ram för intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn på grundval av strategidokumentet.

| — | Fortsätta att upprätta och förstärka de interna kontrollfunktionerna inom den offentliga sektorn genom att tillhandahålla tillräcklig personal, utbildning och utrustning. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att upprätta och förstärka de interna kontrollfunktionerna inom den offentliga sektorn genom att tillhandahålla tillräcklig personal, utbildning och utrustning.

| — | Inrätta effektiva förfaranden för att avslöja, handlägga, följa upp och underrätta kommissionen om oegentligheter och misstänkta fall av bedrägeri som påverkar gemenskapernas ekonomiska intressen samt inrätta de förvaltningsstrukturer som behövs för att skydda dessa intressen och för att samarbeta med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). |
| --- | --- |

—

Inrätta effektiva förfaranden för att avslöja, handlägga, följa upp och underrätta kommissionen om oegentligheter och misstänkta fall av bedrägeri som påverkar gemenskapernas ekonomiska intressen samt inrätta de förvaltningsstrukturer som behövs för att skydda dessa intressen och för att samarbeta med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

3.2   PRIORITERINGAR PÅ MEDELLÅNG SIKT

Politiska kriterier

Demokrati och rättsstaten

Offentlig förvaltning

| — | Fortsätta processen för uppbyggnad av sådana institutioner som är av direkt betydelse för regelverket och införa reformer för att förbättra effektiviteten i den offentliga förvaltningen överlag. |
| --- | --- |

—

Fortsätta processen för uppbyggnad av sådana institutioner som är av direkt betydelse för regelverket och införa reformer för att förbättra effektiviteten i den offentliga förvaltningen överlag.

Rättsväsen

| — | Fortsätta att genomföra reformen av rättsväsendet, även i fråga om utbildning, och vidta åtgärder för att ytterligare minska antalet icke avgjorda mål i alla domstolar. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att genomföra reformen av rättsväsendet, även i fråga om utbildning, och vidta åtgärder för att ytterligare minska antalet icke avgjorda mål i alla domstolar.

| — | Fortsätta att rationalisera domstolarnas organisation, bland annat utveckla moderna informationstekniksystem. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att rationalisera domstolarnas organisation, bland annat utveckla moderna informationstekniksystem.

| — | Se till att domstolarnas avgöranden verkställs korrekt och effektivt. |
| --- | --- |

—

Se till att domstolarnas avgöranden verkställs korrekt och effektivt.

Politik för bekämpning av korruption

| — | Främja ytterligare framsteg i kampen mot korruption och genomföra därmed sammanhängande lagstiftning. I synnerhet inrätta specialenheter för korruptionsbekämpning inom lämpliga myndigheter och förse dessa med ändamålsenlig utbildning och tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

—

Främja ytterligare framsteg i kampen mot korruption och genomföra därmed sammanhängande lagstiftning. I synnerhet inrätta specialenheter för korruptionsbekämpning inom lämpliga myndigheter och förse dessa med ändamålsenlig utbildning och tillräckliga resurser.

| — | Se till att de normer som fastställts i internationella avtal iakttas genom införande av lämpliga lagstiftnings- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Se till att de normer som fastställts i internationella avtal iakttas genom införande av lämpliga lagstiftnings- och förvaltningsåtgärder.

Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter

| — | Se till att grundlagen om nationella minoriteters rättigheter genomförs till fullo, särskilt i fråga om proportionell representation för minoriteter. |
| --- | --- |

—

Se till att grundlagen om nationella minoriteters rättigheter genomförs till fullo, särskilt i fråga om proportionell representation för minoriteter.

| — | Fortsätta genomförandet av en vittomfattande strategi för bekämpning av diskriminering. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomförandet av en vittomfattande strategi för bekämpning av diskriminering.

| — | Fortsätta att förbättra romernas situation genom ett intensifierat genomförande av strategin för detta, bland annat tillhandahållande av nödvändigt ekonomiskt stöd på nationell och lokal nivå, åtgärder mot diskriminering avsedda att främja möjligheterna till sysselsättning, förbättrat tillträde till utbildning och förbättrade bostadsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att förbättra romernas situation genom ett intensifierat genomförande av strategin för detta, bland annat tillhandahållande av nödvändigt ekonomiskt stöd på nationell och lokal nivå, åtgärder mot diskriminering avsedda att främja möjligheterna till sysselsättning, förbättrat tillträde till utbildning och förbättrade bostadsförhållanden.

| — | Fortsätta att förbättra de sociala och ekonomiska villkoren i syfte att främja återvändande personers återintegrering och förbättra mottagandet i de samhällen som de återvänder till. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att förbättra de sociala och ekonomiska villkoren i syfte att främja återvändande personers återintegrering och förbättra mottagandet i de samhällen som de återvänder till.

Regionala frågor och internationella förpliktelser

| — | Se till att slutgiltiga avtal om ännu olösta bilaterala frågor, särskilt gränsfrågor, genomförs smidigt. |
| --- | --- |

—

Se till att slutgiltiga avtal om ännu olösta bilaterala frågor, särskilt gränsfrågor, genomförs smidigt.

| — | Fortsätta genomförandet av befintliga bilaterala avtal. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomförandet av befintliga bilaterala avtal.

Ekonomiska kriterier

| — | Genomföra en hållbar finanspolitisk ram på medellång sikt genom en kontinuerlig minskning av de totala offentliga utgifterna, de allmänna underskotten i statsfinanserna och skulden som andel av BNP. Prioritera de offentliga utgifterna i syfte att frigöra medel till utgifter med anknytning till regelverket. Genomföra en övergripande reform av hälso- och sjukvårdssystemet samt pensionssystemet. Fortsätta att minska subventionerna till stora företag som går med förlust. |
| --- | --- |

—

Genomföra en hållbar finanspolitisk ram på medellång sikt genom en kontinuerlig minskning av de totala offentliga utgifterna, de allmänna underskotten i statsfinanserna och skulden som andel av BNP. Prioritera de offentliga utgifterna i syfte att frigöra medel till utgifter med anknytning till regelverket. Genomföra en övergripande reform av hälso- och sjukvårdssystemet samt pensionssystemet. Fortsätta att minska subventionerna till stora företag som går med förlust.

| — | Slutföra försäljningen av statens minoritets- och majoritetsaktier i företag som ingår i privatiseringsfonden. |
| --- | --- |

—

Slutföra försäljningen av statens minoritets- och majoritetsaktier i företag som ingår i privatiseringsfonden.

| — | Ytterligare förbättra förutsättningarna för etablering och upprättande av privata företag och utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättra förutsättningarna för etablering och upprättande av privata företag och utländska direktinvesteringar.

| — | Göra betydande framsteg med att förstärka den finansiella disciplinen i stora företag, särskilt inom stål-, varvs- och järnvägssektorerna. |
| --- | --- |

—

Göra betydande framsteg med att förstärka den finansiella disciplinen i stora företag, särskilt inom stål-, varvs- och järnvägssektorerna.

| — | Slutföra jordreformen, med särskild tonvikt på registrering och privatisering av jordbruksmark. |
| --- | --- |

—

Slutföra jordreformen, med särskild tonvikt på registrering och privatisering av jordbruksmark.

| — | Fortsätta arbetsmarknads- och utbildningsreformen i syfte att öka förvärvsfrekvensen och sysselsättningsgraden. |
| --- | --- |

—

Fortsätta arbetsmarknads- och utbildningsreformen i syfte att öka förvärvsfrekvensen och sysselsättningsgraden.

Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap

Fri rörlighet för varor

| — | Göra betydande framsteg med att införliva direktiv enligt den gamla metoden (till exempel på läkemedels- och kemikalieområdet) och den nya metoden och med att uppfylla kraven för medlemskap i de europeiska standardiseringsorganen CEN, Cenelec och ETSI. |
| --- | --- |

—

Göra betydande framsteg med att införliva direktiv enligt den gamla metoden (till exempel på läkemedels- och kemikalieområdet) och den nya metoden och med att uppfylla kraven för medlemskap i de europeiska standardiseringsorganen CEN, Cenelec och ETSI.

Fri rörlighet för arbetstagare

| — | Avskaffa alla åtgärder som innebär diskriminering av migrerande arbetare från och medborgare i EU. |
| --- | --- |

—

Avskaffa alla åtgärder som innebär diskriminering av migrerande arbetare från och medborgare i EU.

| — | Förstärka de administrativa strukturerna för samordning av de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

—

Förstärka de administrativa strukturerna för samordning av de sociala trygghetssystemen.

Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster

| — | Avskaffa de återstående hindren för fysiska eller juridiska personer från EU när det gäller etablering och tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

—

Avskaffa de återstående hindren för fysiska eller juridiska personer från EU när det gäller etablering och tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster.

| — | Göra betydande framsteg med anpassningen till EU:s regelverk avseende ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, inbegripet bestämmelser om utbildning, och vidareutveckla de administrativa strukturer som krävs. |
| --- | --- |

—

Göra betydande framsteg med anpassningen till EU:s regelverk avseende ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, inbegripet bestämmelser om utbildning, och vidareutveckla de administrativa strukturer som krävs.

Fri rörlighet för kapital

| — | Göra betydande framsteg med att undanröja återstående restriktioner för kapitalrörelser, särskilt vid förvärv av fast egendom, i överensstämmelse med skyldigheterna enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Göra betydande framsteg med att undanröja återstående restriktioner för kapitalrörelser, särskilt vid förvärv av fast egendom, i överensstämmelse med skyldigheterna enligt stabiliserings- och associeringsavtalet.

| — | Slutföra inrättandet av ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt, särskilt genom att sörja för att berörda organ är fullt funktionsdugliga, har tillräckliga resurser och är väl samordnade med motsvarande inhemska och internationella organ. |
| --- | --- |

—

Slutföra inrättandet av ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt, särskilt genom att sörja för att berörda organ är fullt funktionsdugliga, har tillräckliga resurser och är väl samordnade med motsvarande inhemska och internationella organ.

Offentlig upphandling

| — | Genomföra ett system för offentlig upphandling omfattande alla relevanta administrativa strukturer och verksamhetsinstrument, och göra betydande framsteg i riktning mot en fullständig anpassning till EU:s regelverk i syfte att sörja för att reglerna för offentlig upphandling genomförs effektivt av alla upphandlande myndigheter och enheter på alla nivåer. Främja användningen av elektroniska medel i samband med upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Genomföra ett system för offentlig upphandling omfattande alla relevanta administrativa strukturer och verksamhetsinstrument, och göra betydande framsteg i riktning mot en fullständig anpassning till EU:s regelverk i syfte att sörja för att reglerna för offentlig upphandling genomförs effektivt av alla upphandlande myndigheter och enheter på alla nivåer. Främja användningen av elektroniska medel i samband med upphandlingsförfaranden.

Immaterialrätt

| — | Slutföra anpassningen på området för immateriella och industriella rättigheter och stärka kontrollen av efterlevnaden av lagstiftningen om bekämpning av piratkopiering och varumärkesförfalskning. |
| --- | --- |

—

Slutföra anpassningen på området för immateriella och industriella rättigheter och stärka kontrollen av efterlevnaden av lagstiftningen om bekämpning av piratkopiering och varumärkesförfalskning.

| — | Fortsätta att stärka tillsynen över att immateriella, industriella och kommersiella rättigheter görs gällande och minska piratkopieringen och varumärkesförfalskningen. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att stärka tillsynen över att immateriella, industriella och kommersiella rättigheter görs gällande och minska piratkopieringen och varumärkesförfalskningen.

Konkurrens

| — | Ytterligare förstärka myndigheten med ansvar för frågor om konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd och uppnå trovärdiga resultat med att kontrollera efterlevnaden av reglerna. Avsevärt förbättra insynen i statligt stöd. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förstärka myndigheten med ansvar för frågor om konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd och uppnå trovärdiga resultat med att kontrollera efterlevnaden av reglerna. Avsevärt förbättra insynen i statligt stöd.

| — | Utveckla utbildningen i konkurrensrätt och konkurrenspolitik på alla nivåer inom förvaltningen och rättsväsendet. |
| --- | --- |

—

Utveckla utbildningen i konkurrensrätt och konkurrenspolitik på alla nivåer inom förvaltningen och rättsväsendet.

Finansiella tjänster

| — | Slutföra anpassningen till EU:s tillsynsregler och fortsätta förstärkningen av tillsynsmetoderna. |
| --- | --- |

—

Slutföra anpassningen till EU:s tillsynsregler och fortsätta förstärkningen av tillsynsmetoderna.

| — | Fullfölja genomförandet av den nya kapitalkravsramen för kreditinstitut och investeringsföretag. |
| --- | --- |

—

Fullfölja genomförandet av den nya kapitalkravsramen för kreditinstitut och investeringsföretag.

Informationssamhället och medierna

| — | Anta den nödvändiga primär- och sekundärlagstiftningen i syfte att fullborda den rättsliga ramen och införa konkurrens på alla områden. |
| --- | --- |

—

Anta den nödvändiga primär- och sekundärlagstiftningen i syfte att fullborda den rättsliga ramen och införa konkurrens på alla områden.

Jordbruk och landsbygdsutveckling

| — | Förstärka de administrativa strukturer och den administrativa kapacitet som behövs för att genomföra marknadspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

—

Förstärka de administrativa strukturer och den administrativa kapacitet som behövs för att genomföra marknadspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken.

| — | Upprätta ett vingårdsregister i överensstämmelse med EU:s normer. |
| --- | --- |

—

Upprätta ett vingårdsregister i överensstämmelse med EU:s normer.

| — | Fortsätta förberedelserna för att inrätta effektiva och finansiellt sunda utbetalningsorgan för förvaltning och kontroll av jordbruksmedel, som uppfyller EU:s krav och internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

—

Fortsätta förberedelserna för att inrätta effektiva och finansiellt sunda utbetalningsorgan för förvaltning och kontroll av jordbruksmedel, som uppfyller EU:s krav och internationella redovisningsstandarder.

Livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor

| — | Avsevärt förbättra anpassningen av livsmedelslagstiftningen och stärka de strukturer som behövs för dess genomförande. |
| --- | --- |

—

Avsevärt förbättra anpassningen av livsmedelslagstiftningen och stärka de strukturer som behövs för dess genomförande.

| — | Göra betydande framsteg med anpassningen på det veterinära och det fytosanitära området, inbegripet ett djuridentifieringssystem, behandling av animaliskt avfall, modernisering av livsmedelsföretag, program för bekämpning av djursjukdomar, växtskydd och kvaliteten på utsäde och plantförökningsmaterial. Avsevärt förbättra inspektionsstrukturerna. |
| --- | --- |

—

Göra betydande framsteg med anpassningen på det veterinära och det fytosanitära området, inbegripet ett djuridentifieringssystem, behandling av animaliskt avfall, modernisering av livsmedelsföretag, program för bekämpning av djursjukdomar, växtskydd och kvaliteten på utsäde och plantförökningsmaterial. Avsevärt förbättra inspektionsstrukturerna.

Fiske

| — | Avsevärt förbättra de administrativa strukturerna och utrustningen i syfte att se till att den gemensamma fiskeripolitiken genomförs effektivt, inbegripet resursförvaltning, inspektion och kontroll av fiskeriverksamheten, marknadspolitiken, strukturprogram och en förvaltningsplan för fiskeflottans kapacitet i överensstämmelse med tillgängliga fiskeresurser. |
| --- | --- |

—

Avsevärt förbättra de administrativa strukturerna och utrustningen i syfte att se till att den gemensamma fiskeripolitiken genomförs effektivt, inbegripet resursförvaltning, inspektion och kontroll av fiskeriverksamheten, marknadspolitiken, strukturprogram och en förvaltningsplan för fiskeflottans kapacitet i överensstämmelse med tillgängliga fiskeresurser.

| — | Slutföra inrättandet av ett datoriserat fiskefartygsregister och ett satellitbaserat fartygsövervakningssystem. |
| --- | --- |

—

Slutföra inrättandet av ett datoriserat fiskefartygsregister och ett satellitbaserat fartygsövervakningssystem.

Transportpolitik

| — | Fortsätta arbetet för en fullständig anpassning till EU:s regelverk på vägtransportområdet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta arbetet för en fullständig anpassning till EU:s regelverk på vägtransportområdet.

| — | Anta genomförandelagstiftning på järnvägstransportområdet, särskilt bestämmelser om driftskompatibilitet samt oberoende tilldelning av kapacitet. |
| --- | --- |

—

Anta genomförandelagstiftning på järnvägstransportområdet, särskilt bestämmelser om driftskompatibilitet samt oberoende tilldelning av kapacitet.

| — | Arbeta för en anpassning till EU:s regelverk på området för transporter på inre vattenvägar, särskilt navigationssäkerhet och flodinformationstjänster. |
| --- | --- |

—

Arbeta för en anpassning till EU:s regelverk på området för transporter på inre vattenvägar, särskilt navigationssäkerhet och flodinformationstjänster.

| — | Fortsätta anpassningen på sjötransportområdet och säkerställa lämplig flaggstatskontroll. |
| --- | --- |

—

Fortsätta anpassningen på sjötransportområdet och säkerställa lämplig flaggstatskontroll.

| — | Uppnå fullständig anpassning till EU:s regelverk på luftfartsområdet. |
| --- | --- |

—

Uppnå fullständig anpassning till EU:s regelverk på luftfartsområdet.

| — | Fortsätta genomförandet av samförståndsavtalet om utveckling av sydöstra Europas huvudnätverk för regionala transporter. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomförandet av samförståndsavtalet om utveckling av sydöstra Europas huvudnätverk för regionala transporter.

Energi

| — | Fortsätta att förstärka den administrativa förmågan och öka anpassningen till EU:s regelverk på områdena energieffektivitet och förnybara energikällor, den inre marknaden för energi (el och gas) samt kärnenergi. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att förstärka den administrativa förmågan och öka anpassningen till EU:s regelverk på områdena energieffektivitet och förnybara energikällor, den inre marknaden för energi (el och gas) samt kärnenergi.

| — | Se till att oljelagren räcker till för en fullgod energiförsörjning. |
| --- | --- |

—

Se till att oljelagren räcker till för en fullgod energiförsörjning.

| — | I vederbörlig ordning behandla frågan om radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

—

I vederbörlig ordning behandla frågan om radioaktivt avfall.

Beskattning

| — | Göra avsevärda framsteg med att fullfölja anpassningen till regelverket på skatteområdet i fråga om mervärdesskatt, punktskatter och direkt beskattning, inbegripet uppförandekoden för företagsbeskattning. |
| --- | --- |

—

Göra avsevärda framsteg med att fullfölja anpassningen till regelverket på skatteområdet i fråga om mervärdesskatt, punktskatter och direkt beskattning, inbegripet uppförandekoden för företagsbeskattning.

| — | Fortsätta att stärka skatteförvaltningen, även IT-sektorn, och se till att den fungerar korrekt så att den når upp till EU:s normer och kan sammanlänkas med IT-systemen. Utarbeta och genomföra etiska regler. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att stärka skatteförvaltningen, även IT-sektorn, och se till att den fungerar korrekt så att den når upp till EU:s normer och kan sammanlänkas med IT-systemen. Utarbeta och genomföra etiska regler.

Ekonomisk och monetär politik

| — | Förbättra penningpolitiken i syfte att öka användningen av marknadsorienterade penningpolitiska instrument och göra dem effektivare. |
| --- | --- |

—

Förbättra penningpolitiken i syfte att öka användningen av marknadsorienterade penningpolitiska instrument och göra dem effektivare.

Statistik

| — | Fortsätta att utveckla makroekonomisk statistik, företagsstatistik och social statistik. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att utveckla makroekonomisk statistik, företagsstatistik och social statistik.

Socialpolitik och sysselsättning

| — | Ytterligare anpassa lagstiftningen till regelverket och förstärka de därmed sammanhängande administrativa strukturerna och strukturerna för kontroll av efterlevnaden, inbegripet arbetsmiljöinspektionerna. |
| --- | --- |

—

Ytterligare anpassa lagstiftningen till regelverket och förstärka de därmed sammanhängande administrativa strukturerna och strukturerna för kontroll av efterlevnaden, inbegripet arbetsmiljöinspektionerna.

| — | Stödja arbetsmarknadsparternas ansträngningar att bygga upp sin kapacitet, särskilt genom en oberoende tvåpartsdialog. |
| --- | --- |

—

Stödja arbetsmarknadsparternas ansträngningar att bygga upp sin kapacitet, särskilt genom en oberoende tvåpartsdialog.

| — | Utarbeta och genomföra en vittomfattande sysselsättningsstrategi som inbegriper alla relevanta aktörer, med tanke på deltagande i den europeiska sysselsättningsstrategin. Sörja för att det finns en lämplig kapacitet för analys, genomförande och bedömning. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och genomföra en vittomfattande sysselsättningsstrategi som inbegriper alla relevanta aktörer, med tanke på deltagande i den europeiska sysselsättningsstrategin. Sörja för att det finns en lämplig kapacitet för analys, genomförande och bedömning.

| — | Utarbeta och genomföra en nationell strategi för social integration, med insamling av uppgifter, som är förenlig med EU:s praxis, med tanke på ett framtida deltagande i den europeiska strategin för social integration. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och genomföra en nationell strategi för social integration, med insamling av uppgifter, som är förenlig med EU:s praxis, med tanke på ett framtida deltagande i den europeiska strategin för social integration.

| — | Fastställa behovet av utveckling av mänskliga resurser i syfte att förbereda sig för den europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

—

Fastställa behovet av utveckling av mänskliga resurser i syfte att förbereda sig för den europeiska socialfonden.

Företagspolitik och industripolitik

| — | Uppdatera och klarare formulera det strategiska tillvägagångssättet med finansiella instrument för små och medelstora företag så att regeringen kan övergå från direkt långivning till ”mjukare” stödordningar. |
| --- | --- |

—

Uppdatera och klarare formulera det strategiska tillvägagångssättet med finansiella instrument för små och medelstora företag så att regeringen kan övergå från direkt långivning till ”mjukare” stödordningar.

Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument

| — | Sörja för en tydlig ansvarsfördelning och stärka samordningen, både mellan ministerier och mellan nationella och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Sörja för en tydlig ansvarsfördelning och stärka samordningen, både mellan ministerier och mellan nationella och regionala myndigheter.

| — | Fortsätta att bygga upp kapacitet inom de utsedda förvaltningsmyndigheterna och utbetalande myndigheterna, även lokala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga upp kapacitet inom de utsedda förvaltningsmyndigheterna och utbetalande myndigheterna, även lokala myndigheter.

| — | Förbättra utformningen och genomförandet av regionala utvecklingsplaner. |
| --- | --- |

—

Förbättra utformningen och genomförandet av regionala utvecklingsplaner.

| — | Inrätta fullgoda system för övervakning och utvärdering och förbättra förfarandena för ekonomisk förvaltning och finansiell kontroll. |
| --- | --- |

—

Inrätta fullgoda system för övervakning och utvärdering och förbättra förfarandena för ekonomisk förvaltning och finansiell kontroll.

| — | Införa adekvat regional statistik. |
| --- | --- |

—

Införa adekvat regional statistik.

Rättvisa, frihet och säkerhet

| — | Se till att den nationella lagstiftningen är förenlig med EU:s regler och bästa praxis och ytterligare förstärka gränskontrollen. Utarbeta nationella databaser och register samt sörja för samordning mellan berörda myndigheter. |
| --- | --- |

—

Se till att den nationella lagstiftningen är förenlig med EU:s regler och bästa praxis och ytterligare förstärka gränskontrollen. Utarbeta nationella databaser och register samt sörja för samordning mellan berörda myndigheter.

| — | Utveckla en nationell databas för kontroll av asylsökandes personuppgifter, inbegripet fingeravtryck, i syfte att förbereda deltagande i Eurodac. |
| --- | --- |

—

Utveckla en nationell databas för kontroll av asylsökandes personuppgifter, inbegripet fingeravtryck, i syfte att förbereda deltagande i Eurodac.

| — | Öka ansträngningarna för att integrera flyktingar. |
| --- | --- |

—

Öka ansträngningarna för att integrera flyktingar.

| — | Ytterligare förbättra polisväsendets utrustning och infrastruktur, med inrättande av ett datoriserat utredningssystem. Stärka samarbetet mellan polisen och andra brottsbekämpande organ. Skärpa bekämpningen av narkotikahandel, organiserad brottslighet, ekonomisk brottslighet (bland annat penningtvätt och penningförfalskning), bedrägerier och korruption. Förbättra anpassningen av relevant nationell lagstiftning till regelverket på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättra polisväsendets utrustning och infrastruktur, med inrättande av ett datoriserat utredningssystem. Stärka samarbetet mellan polisen och andra brottsbekämpande organ. Skärpa bekämpningen av narkotikahandel, organiserad brottslighet, ekonomisk brottslighet (bland annat penningtvätt och penningförfalskning), bedrägerier och korruption. Förbättra anpassningen av relevant nationell lagstiftning till regelverket på dessa områden.

| — | Förbereda tillämpningen av olika rättsliga instrument för straff- och civilrättsligt samarbete genom att tillhandahålla lämplig utbildning om samarbete mellan domstolar och andra relevanta frågor. |
| --- | --- |

—

Förbereda tillämpningen av olika rättsliga instrument för straff- och civilrättsligt samarbete genom att tillhandahålla lämplig utbildning om samarbete mellan domstolar och andra relevanta frågor.

Vetenskap och forskning

| — | Börja utforma och tillämpa en integrerad forskningspolitik. |
| --- | --- |

—

Börja utforma och tillämpa en integrerad forskningspolitik.

Utbildning och kultur

| — | Intensifiera insatserna för att skapa ett modernt system för yrkesutbildning och yrkespraktik och sörja för att Bolognakriterierna genomförs i den högre utbildningen. |
| --- | --- |

—

Intensifiera insatserna för att skapa ett modernt system för yrkesutbildning och yrkespraktik och sörja för att Bolognakriterierna genomförs i den högre utbildningen.

Miljö

| — | Sörja för att miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av politiken på andra områden. Utarbeta en miljöinvesteringsstrategi som bygger på beräkningar av kostnaderna för anpassningen. Fortsätta tillämpningen av övergripande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Sörja för att miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av politiken på andra områden. Utarbeta en miljöinvesteringsstrategi som bygger på beräkningar av kostnaderna för anpassningen. Fortsätta tillämpningen av övergripande lagstiftning.

| — | Fortsätta arbetet med att införliva EU:s regelverk, särskilt beträffande avfallshantering, vattenkvalitet, luftkvalitet, naturskydd och samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Öka investeringarna i miljöinfrastruktur med särskild tonvikt på uppsamling och behandling av avloppsvatten, dricksvattenförsörjning och avfallshantering. |
| --- | --- |

—

Fortsätta arbetet med att införliva EU:s regelverk, särskilt beträffande avfallshantering, vattenkvalitet, luftkvalitet, naturskydd och samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Öka investeringarna i miljöinfrastruktur med särskild tonvikt på uppsamling och behandling av avloppsvatten, dricksvattenförsörjning och avfallshantering.

| — | Ratificera Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Ratificera Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

Konsumentskydd och hälsoskydd

| — | Fullfölja anpassningen till EU:s regelverk om säkerhetsrelaterade åtgärder och stärka den administrativa kapacitet som behövs för en effektiv marknadsövervakning. |
| --- | --- |

—

Fullfölja anpassningen till EU:s regelverk om säkerhetsrelaterade åtgärder och stärka den administrativa kapacitet som behövs för en effektiv marknadsövervakning.

| — | Fortsätta anpassningen till EU:s regelverk om icke-säkerhetsrelaterade åtgärder. |
| --- | --- |

—

Fortsätta anpassningen till EU:s regelverk om icke-säkerhetsrelaterade åtgärder.

Tullunion

| — | Förstärka och befästa tullförvaltningens administrativa och operativa kapacitet. Öka utbildningen för all personal, öka användningen av informationsteknik som är förenlig med EU:s informationsteknik och fortsätta förberedelserna för en sammanlänkning med EU-systemen. Förbättra revisionen och användningen av riskanalys och selektivitet. |
| --- | --- |

—

Förstärka och befästa tullförvaltningens administrativa och operativa kapacitet. Öka utbildningen för all personal, öka användningen av informationsteknik som är förenlig med EU:s informationsteknik och fortsätta förberedelserna för en sammanlänkning med EU-systemen. Förbättra revisionen och användningen av riskanalys och selektivitet.

| — | Göra avsevärda framsteg med anpassningen till regelverket, särskilt med avseende på frizoner, transitering, avgifter, tullkvoter samt övervakning av import och export av varor. |
| --- | --- |

—

Göra avsevärda framsteg med anpassningen till regelverket, särskilt med avseende på frizoner, transitering, avgifter, tullkvoter samt övervakning av import och export av varor.

Finansiell kontroll

| — | Utveckla kapaciteten hos och anpassningen till regelverket av systemet för intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn, med decentraliserad ansvarsskyldighet för ledningen och en funktionellt oberoende intern revision samt central samordning och harmonisering. |
| --- | --- |

—

Utveckla kapaciteten hos och anpassningen till regelverket av systemet för intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn, med decentraliserad ansvarsskyldighet för ledningen och en funktionellt oberoende intern revision samt central samordning och harmonisering.

| — | Reformera och förstärka den externa revisionen i enlighet med internationella normer och bästa praxis i EU. |
| --- | --- |

—

Reformera och förstärka den externa revisionen i enlighet med internationella normer och bästa praxis i EU.

4.   PROGRAMPLANERING

| — | Gemenskapens bistånd till länderna på västra Balkan inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen kommer att tillhandahållas genom de nuvarande ekonomiska instrumenten, särskilt genom rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1) (Cardsförordningen) och föranslutningsinstrumenten för Phare (2), Sapard (3) och ISPA (4). Detta beslut får därför inga konsekvenser för budgeten. Kroatien kommer dessutom att få tillgång till medel från program som omfattar flera länder och från övergripande program. |
| --- | --- |

—

Gemenskapens bistånd till länderna på västra Balkan inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen kommer att tillhandahållas genom de nuvarande ekonomiska instrumenten, särskilt genom rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1) (Cardsförordningen) och föranslutningsinstrumenten för Phare (2), Sapard (3) och ISPA (4). Detta beslut får därför inga konsekvenser för budgeten. Kroatien kommer dessutom att få tillgång till medel från program som omfattar flera länder och från övergripande program.

5.   VILLKORLIGHET

| — | Gemenskapens bistånd till länderna på västra Balkan inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen ges på villkor av att det görs ytterligare framsteg med att uppfylla Köpenhamnskriterierna samt framsteg beträffande de särskilda prioriteringarna i detta partnerskap för anslutning. Om dessa villkor inte uppfylls kan rådet komma att vidta lämpliga åtgärder på grundval av artikel 5 i förordning (EG) nr 2666/2000. För gemenskapsbiståndet skall också de villkor gälla som fastställts av rådet i dess slutsatser av den 29 april 1997 och den 21 och 22 juni 1999, särskilt vad gäller mottagarländernas åtagande att genomföra demokratiska, ekonomiska och institutionella reformer. |
| --- | --- |

—

Gemenskapens bistånd till länderna på västra Balkan inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen ges på villkor av att det görs ytterligare framsteg med att uppfylla Köpenhamnskriterierna samt framsteg beträffande de särskilda prioriteringarna i detta partnerskap för anslutning. Om dessa villkor inte uppfylls kan rådet komma att vidta lämpliga åtgärder på grundval av artikel 5 i förordning (EG) nr 2666/2000. För gemenskapsbiståndet skall också de villkor gälla som fastställts av rådet i dess slutsatser av den 29 april 1997 och den 21 och 22 juni 1999, särskilt vad gäller mottagarländernas åtagande att genomföra demokratiska, ekonomiska och institutionella reformer.

| — | Gemenskapens bistånd för finansiering av projekt genom de tre föranslutningsinstrumenten Phare, ISPA och Sapard ges vidare på villkor att Kroatien fullgör sina åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet, att landet gör ytterligare framsteg med att uppfylla Köpenhamnskriterierna och, framför allt, framsteg beträffande de särskilda prioriteringarna i detta partnerskap för anslutning. |
| --- | --- |

—

Gemenskapens bistånd för finansiering av projekt genom de tre föranslutningsinstrumenten Phare, ISPA och Sapard ges vidare på villkor att Kroatien fullgör sina åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet, att landet gör ytterligare framsteg med att uppfylla Köpenhamnskriterierna och, framför allt, framsteg beträffande de särskilda prioriteringarna i detta partnerskap för anslutning.

| — | Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande av anslutningspartnerskap (5) tills vidare inställa det finansiella biståndet. |
| --- | --- |

—

Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande av anslutningspartnerskap (5) tills vidare inställa det finansiella biståndet.

6.   ÖVERVAKNING

| — | Genomförandet av partnerskapet för anslutning skall prövas med hjälp av de mekanismer som inrättats inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen, framför allt de årliga framstegsrapporter som kommissionen lägger fram. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av partnerskapet för anslutning skall prövas med hjälp av de mekanismer som inrättats inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen, framför allt de årliga framstegsrapporter som kommissionen lägger fram.

---

(1)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 (EGT L 375, 23.12.1989, s. 11). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2257/2004 (EUT L 389, 30.12.2004, s. 1).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1268/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 87). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005.

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1267/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005.

(5)  EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

---

Kommissionen

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 februari 2006

om vissa skyddsåtgärder avseende vissa flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien

[delgivet med nr K(2006) 417]

(Text av betydelse för EES)

(2006/146/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1) särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 1999/507/EG av den 26 juli 1999 om vissa skyddsåtgärder avseende vissa flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien (2) har ändrats flera gånger (3) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det beslutet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 1999/507/EG av den 26 juli 1999 om vissa skyddsåtgärder avseende vissa flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien (2) har ändrats flera gånger (3) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det beslutet kodifieras.

| (2) | I rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (4) fastställs de viktigaste djurhälsokrav som medlemsstaterna måste uppfylla vid import från tredje land av hundar, katter och andra djur som kan ha rabies. Hälsointygen har emellertid ännu inte harmoniserats. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (4) fastställs de viktigaste djurhälsokrav som medlemsstaterna måste uppfylla vid import från tredje land av hundar, katter och andra djur som kan ha rabies. Hälsointygen har emellertid ännu inte harmoniserats.

| (3) | Dödsfall orsakade av sjukdomarna Hendra disease och Nipah disease har rapporterats hos människor i Australien och Malaysia. |
| --- | --- |

(3)

Dödsfall orsakade av sjukdomarna Hendra disease och Nipah disease har rapporterats hos människor i Australien och Malaysia.

| (4) | Flyghundar av arten Pteropus anses vara de naturliga värdarna för sjukdomen Hendra disease och misstänks vara virusreservoar för sjukdomen Nipah disease. Dessa däggdjur visar emellertid inga kliniska tecken på sjukdom och kan hysa viruset tillsammans med neutraliserande antikroppar. |
| --- | --- |

(4)

Flyghundar av arten Pteropus anses vara de naturliga värdarna för sjukdomen Hendra disease och misstänks vara virusreservoar för sjukdomen Nipah disease. Dessa däggdjur visar emellertid inga kliniska tecken på sjukdom och kan hysa viruset tillsammans med neutraliserande antikroppar.

| (5) | Flyghundar importeras då och då från tredje land. I avvaktan på att gemenskapen fastställer djurhälsokrav för import från tredje land av flyghundar har det visat sig nödvändigt att införa vissa skyddsåtgärder avseende sjukdomarna Hendra disease och Nipah disease. |
| --- | --- |

(5)

Flyghundar importeras då och då från tredje land. I avvaktan på att gemenskapen fastställer djurhälsokrav för import från tredje land av flyghundar har det visat sig nödvändigt att införa vissa skyddsåtgärder avseende sjukdomarna Hendra disease och Nipah disease.

| (6) | Sjukdomen Hendra disease kan överföras av katter och hundar och katter ådrar sig Nipah disease. Exponeringen för respektive virus stimulerar serokonversion hos sjuka och rekonvalescenta djur, vilket kan upptäckas genom laboratorieundersökning. |
| --- | --- |

(6)

Sjukdomen Hendra disease kan överföras av katter och hundar och katter ådrar sig Nipah disease. Exponeringen för respektive virus stimulerar serokonversion hos sjuka och rekonvalescenta djur, vilket kan upptäckas genom laboratorieundersökning.

| (7) | Förekomsten av denna zoonotiska sjukdom i ovan nämnda länder skulle kunna utgöra en fara för människor och mottagliga djur i gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Förekomsten av denna zoonotiska sjukdom i ovan nämnda länder skulle kunna utgöra en fara för människor och mottagliga djur i gemenskapen.

| (8) | Skyddsåtgärder bör därför antas på gemenskapsnivå när det gäller import av flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien. |
| --- | --- |

(8)

Skyddsåtgärder bör därför antas på gemenskapsnivå när det gäller import av flyghundar, hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) och Australien.

| (9) | Hendravirus är dock enligt australisk lag en anmälningspliktig sjukdom och har inte rapporterats i Australien sedan 1999. Därför bör det inte krävas några särskilda laboratorietester av katter som importeras från Australien. |
| --- | --- |

(9)

Hendravirus är dock enligt australisk lag en anmälningspliktig sjukdom och har inte rapporterats i Australien sedan 1999. Därför bör det inte krävas några särskilda laboratorietester av katter som importeras från Australien.

| (10) | Av tydlighetsskäl bör bestämmelser fastställas som tillåter transitering av hundar och katter via internationella flygplatser i Malaysia. |
| --- | --- |

(10)

Av tydlighetsskäl bör bestämmelser fastställas som tillåter transitering av hundar och katter via internationella flygplatser i Malaysia.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Import av flyghundar av arten Pteropus från Malaysia (Västmalaysia) och Australien skall förbjudas.

2.   Genom undantag från punkt 1 och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 92/65/EEG får flyghundar av arten Pteropus importeras om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Djuren härstammar från kolonier som hållits i fångenskap. |
| --- | --- |

a)

Djuren härstammar från kolonier som hållits i fångenskap.

| b) | Djuren har varit isolerade i karantän i minst 60 dagar. |
| --- | --- |

b)

Djuren har varit isolerade i karantän i minst 60 dagar.

| c) | Djuren har visat negativt resultat vid en serumneutralisering eller vid ett godkänt ELISA-test för undersökning avseende antikroppar mot Hendra- och Nipahvirus, vilka utförts i laboratorier som godkänts av de behöriga myndigheterna för analyser av blodprov, vilka skall ha tagits vid två olika tillfällen med 21 till 30 dagars mellanrum, varav det andra blodprovet skall ha tagits inom tio dagar före export. |
| --- | --- |

c)

Djuren har visat negativt resultat vid en serumneutralisering eller vid ett godkänt ELISA-test för undersökning avseende antikroppar mot Hendra- och Nipahvirus, vilka utförts i laboratorier som godkänts av de behöriga myndigheterna för analyser av blodprov, vilka skall ha tagits vid två olika tillfällen med 21 till 30 dagars mellanrum, varav det andra blodprovet skall ha tagits inom tio dagar före export.

Artikel 2

1.   Import av hundar och katter från Malaysia (Västmalaysia) skall förbjudas.

2.   Genom undantag från punkt 1 får hundar och katter importeras om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Djuren har inte varit i kontakt med grisar under de 60 dagar som närmast föregår exporten. |
| --- | --- |

a)

Djuren har inte varit i kontakt med grisar under de 60 dagar som närmast föregår exporten.

| b) | Djuren har inte hållits i anläggningar där det under de senaste 60 dagarna har förekommit fall av Nipah disease. |
| --- | --- |

b)

Djuren har inte hållits i anläggningar där det under de senaste 60 dagarna har förekommit fall av Nipah disease.

| c) | Djuren har visat negativa resultat vid ELISA-tester för undersökning av IgG, vilka utförts i laboratorier, som godkänts av de behöriga veterinärmyndigheterna för analyser avseende antikroppar mot Nipahviruset, på blodprov som tagits inom tio dagar före export. |
| --- | --- |

c)

Djuren har visat negativa resultat vid ELISA-tester för undersökning av IgG, vilka utförts i laboratorier, som godkänts av de behöriga veterinärmyndigheterna för analyser avseende antikroppar mot Nipahviruset, på blodprov som tagits inom tio dagar före export.

3.   Förbudet i punkt 1 skall inte gälla för hundar och katter som transiteras, på villkor att de inte lämnar den internationella flygplatsens område.

Artikel 3

1.   Import av katter från Australien skall förbjudas.

2.   Genom undantag från punkt 1 får katter importeras på villkor att djuren inte har hållits i anläggningar där det under de senaste 60 dagarna har förekommit fall av Hendra disease.

3.   Förbudet i punkt 1 skall inte gälla för katter som transiteras, på villkor att de inte lämnar den internationella flygplatsens område.

Artikel 4

Beslut 1999/507/EG skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet skall anses som hänvisningar till detta beslut och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 194, 27.7.1999, s. 66. Beslutet senast ändrat genom beslut 2000/708/EG (EGT L 289, 16.11.2000, s. 41).

2

(3)  Se bilaga I.

3

(4)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/68/EG (EUT L 139, 30.4.2004, s. 320. Rättat i EUT L 226, 25.6.2004, s. 128).

4

---

BILAGA I

Upphävt beslut och ändringar av det i kronologisk ordning

| Kommissionens beslut 1999/507/EG | (EGT L 194, 27.7.1999, s. 66) |
| --- | --- |
| — | Kommissionens beslut 1999/643/EG |

Kommissionens beslut 1999/507/EG

(EGT L 194, 27.7.1999, s. 66)

—

Kommissionens beslut 1999/643/EG

(EGT L 255, 30.9.1999, s. 38)

| — | Kommissionens beslut 2000/6/EG |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslut 2000/6/EG

(EGT L 3, 6.1.2000, s. 29)

| — | Kommissionens beslut 2000/708/EG |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslut 2000/708/EG

(EGT L 289, 16.11.2000, s. 41)

---

BILAGA II

Jämförelsetabell

| Beslut 1999/507/EG | Detta beslut |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.2, inledning | Artikel 1.2, inledning |
| Artikel 1.2, första strecksatsen | Artikel 1.2 a |
| Artikel 1.2, andra strecksatsen | Artikel 1.2 b |
| Artikel 1.2, tredje strecksatsen | Artikel 1.2 c |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.2, inledning | Artikel 2.2, inledning |
| Artikel 2.2, första strecksatsen | Artikel 2.2 a |
| Artikel 2.2, andra strecksatsen | Artikel 2.2 b |
| Artikel 2.2, tredje strecksatsen | Artikel 2.2 c |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.3 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | — |
| — | Artikel 4 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |

Beslut 1999/507/EG

Detta beslut

Artikel 1.1

Artikel 1.1

Artikel 1.2, inledning

Artikel 1.2, inledning

Artikel 1.2, första strecksatsen

Artikel 1.2 a

Artikel 1.2, andra strecksatsen

Artikel 1.2 b

Artikel 1.2, tredje strecksatsen

Artikel 1.2 c

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2, inledning

Artikel 2.2, inledning

Artikel 2.2, första strecksatsen

Artikel 2.2 a

Artikel 2.2, andra strecksatsen

Artikel 2.2 b

Artikel 2.2, tredje strecksatsen

Artikel 2.2 c

Artikel 2.3

Artikel 2.3

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

—

—

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

—

Bilaga I

—

Bilaga II

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/47 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/47

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 februari 2006

om förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 och om därtill knutna bestämmelser om förflyttningar i Nederländerna

[delgivet med nr K(2006) 630]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2006/147/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (1), särskilt artikel 57.2, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar som orsakar dödlighet och störningar och snabbt kan utvecklas till en epizooti, vilken kan komma att utgöra ett allvarligt hot mot djurhälsan och under vissa omständigheter även mot människors hälsa. Det finns en risk för att sjukdomsagenset sprids mellan anläggningar och på så sätt kraftigt minskar lönsamheten i fjäderfänäringen, till vilda fåglar och från en medlemsstat till andra medlemsstater och tredjeländer via internationell handel med levande fåglar eller produkter från dem. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar som orsakar dödlighet och störningar och snabbt kan utvecklas till en epizooti, vilken kan komma att utgöra ett allvarligt hot mot djurhälsan och under vissa omständigheter även mot människors hälsa. Det finns en risk för att sjukdomsagenset sprids mellan anläggningar och på så sätt kraftigt minskar lönsamheten i fjäderfänäringen, till vilda fåglar och från en medlemsstat till andra medlemsstater och tredjeländer via internationell handel med levande fåglar eller produkter från dem.

| (2) | Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har isolerats hos vilda fåglar i vissa delar av gemenskapen och i tredjeländer som gränsar till gemenskapen eller där flyttfåglar vistas under vintern. Sannolikheten för att viruset sprids med vilda fåglar i gemenskapen ökar under den kommande flyttningsperioden. |
| --- | --- |

(2)

Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har isolerats hos vilda fåglar i vissa delar av gemenskapen och i tredjeländer som gränsar till gemenskapen eller där flyttfåglar vistas under vintern. Sannolikheten för att viruset sprids med vilda fåglar i gemenskapen ökar under den kommande flyttningsperioden.

| (3) | Nederländernas hela territorium omfattas av system för tidig upptäckt och åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av aviär influensa till fjäderfäflockar. |
| --- | --- |

(3)

Nederländernas hela territorium omfattas av system för tidig upptäckt och åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av aviär influensa till fjäderfäflockar.

| (4) | I sitt yttrande om djurskydds- och djurhälsoaspekterna av aviär influensa av den 20 september 2005 rekommenderar expertgruppen för djurs hälsa och välbefinnande vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att förebyggande vaccination kan övervägas om en hög risk för att viruset införs har konstaterats i områden med tät förekomst av fjäderfä. Under en epidemi av aviär influensa finns det alltid en betydande risk för att hobbyfåglar och sällskapsfåglar hålls undangömda och utgör en ständig infektionsrisk. Denna omständighet bör beaktas och i stället för masslakt av sådana fåglar kan ett tillvägagångssätt som innebär förbättrad övervakning och biosäkerhet rekommenderas. Dessutom kan karantän och vaccination övervägas som alternativ för detta slags fåglar. En sådan praxis bör dock inte äventyra de stränga biosäkerhetsåtgärder och andra åtgärder som bör vidtas i sådana områden i syfte att omedelbart stoppa varje virus som kommer in. Särskilt kan vaccination användas i flockar där det allmänna produktionssystem som används inte medger att fåglarna ständigt hålls inomhus eller att de skyddas tillräckligt mot kontakt med vildfåglar. |
| --- | --- |

(4)

I sitt yttrande om djurskydds- och djurhälsoaspekterna av aviär influensa av den 20 september 2005 rekommenderar expertgruppen för djurs hälsa och välbefinnande vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att förebyggande vaccination kan övervägas om en hög risk för att viruset införs har konstaterats i områden med tät förekomst av fjäderfä. Under en epidemi av aviär influensa finns det alltid en betydande risk för att hobbyfåglar och sällskapsfåglar hålls undangömda och utgör en ständig infektionsrisk. Denna omständighet bör beaktas och i stället för masslakt av sådana fåglar kan ett tillvägagångssätt som innebär förbättrad övervakning och biosäkerhet rekommenderas. Dessutom kan karantän och vaccination övervägas som alternativ för detta slags fåglar. En sådan praxis bör dock inte äventyra de stränga biosäkerhetsåtgärder och andra åtgärder som bör vidtas i sådana områden i syfte att omedelbart stoppa varje virus som kommer in. Särskilt kan vaccination användas i flockar där det allmänna produktionssystem som används inte medger att fåglarna ständigt hålls inomhus eller att de skyddas tillräckligt mot kontakt med vildfåglar.

| (5) | Den 21 februari 2006 lade Nederländerna fram för kommissionen ett program för förebyggande vaccination mot bakgrund av den särskilda risken för att aviär influensa skulle införas på dess territorium. Kommissionen granskade omedelbart detta program i samarbete med Nederländerna och fann att det efter vissa justeringar var i överensstämmelse med relevanta gemenskapsbestämmelser. Det är därför skäl att godkänna detta program. |
| --- | --- |

(5)

Den 21 februari 2006 lade Nederländerna fram för kommissionen ett program för förebyggande vaccination mot bakgrund av den särskilda risken för att aviär influensa skulle införas på dess territorium. Kommissionen granskade omedelbart detta program i samarbete med Nederländerna och fann att det efter vissa justeringar var i överensstämmelse med relevanta gemenskapsbestämmelser. Det är därför skäl att godkänna detta program.

| (6) | Endast sådana vaccin bör användas som har godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3). |
| --- | --- |

(6)

Endast sådana vaccin bör användas som har godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3).

| (7) | Om förebyggande vaccination genomförs i Nederländerna måste övervakning av vaccinerade och ovaccinerade fjäderfäflockar samt restriktioner för förflyttning av vaccinerade fåglar tillämpas. |
| --- | --- |

(7)

Om förebyggande vaccination genomförs i Nederländerna måste övervakning av vaccinerade och ovaccinerade fjäderfäflockar samt restriktioner för förflyttning av vaccinerade fåglar tillämpas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte, tillämpningsområde och definitioner

1.   I detta beslut fastställs vissa åtgärder som skall vidtas i Nederländerna om förebyggande vaccination genomförs på vissa fjäderfäanläggningar som löper en särskild risk för att infekteras, däribland införande av restriktioner för förflyttning av vaccinerat fjäderfä och av vissa produkter som framställts därav.

2.   Utöver de definitioner som anges i rådets direktiv 2005/94/EG avses i detta beslut med

a)   hobbyfjäderfä: kyckling, ankor, kalkoner och gäss som ägaren håller

b)   ekologiska och frigående värphöns: värphöns, som dessa definieras i rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns och i kommissionens direktiv 2002/4/EG av den 30 januari 2002 om registrering av anläggningar som håller värphöns och som omfattas av rådets direktiv 1999/74/EG (4), vilka har möjlighet till utevistelse.

Artikel 2

Godkännande av vaccinationsprogrammet

1.   Det program för förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 som Nederländerna lade fram för kommissionen den 21 februari 2006 godkänns (”det förebyggande vaccinationsprogrammet”).

I enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet skall den förebyggande vaccinationen mot aviär influensa av typ H5N1 utföras med ett inaktiverat heterologt vaccin av subtyp H5 av aviär influensa eller i undantagsfall, och endast för ekologiska och frigående värphöns, med ett bivalent vaccin som innehåller både subtyp H5 och H7 av aviär influensa och som godkänts av Nederländerna för hobbyfjäderfä, ekologiska värphöns och frigående värphöns över Nederländernas hela territorium.

2.   Noggrann uppföljning och övervakning skall ske i enlighet med i det förebyggande vaccinationsprogrammet bland hobbyfjäderfä och flockar av ekologiska värphöns eller frigående värphöns där förebyggande vaccination genomförs.

3.   Vaccinationsprogrammet skall genomföras på ett effektivt sätt.

4.   Kommissionen skall offentliggöra det förebyggande vaccinationsprogrammet.

Artikel 3

Bestämmelser för förflyttning av levande fjäderfä, konsumtionsägg samt färskt kött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä

Bestämmelserna för förflyttning av levande fjäderfä som kommer från och/eller härrör från anläggningar där förebyggande vaccination utförs och om transport av konsumtionsägg och färskt kött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä vilka härrör från fjäderfä som vaccinerats i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet skall tillämpas i enlighet med artiklarna 4–11 i detta beslut.

Artikel 4

Bestämmelser om förflyttning och sändning av levande hobbyfjäderfä samt av dagsgamla kycklingar och kläckägg som härrör från sådant fjäderfä

Den behöriga myndigheten skall se till att

| 1. | vaccinerat hobbyfjäderfä identifieras individuellt och endast förflyttas till andra anläggningar i Nederländerna där vaccination har genomförts, i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, enligt vilket sådana förflyttningar skall registreras. |
| --- | --- |

1.

vaccinerat hobbyfjäderfä identifieras individuellt och endast förflyttas till andra anläggningar i Nederländerna där vaccination har genomförts, i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, enligt vilket sådana förflyttningar skall registreras.

| 2. | Vaccinerat hobbyfjäderfä samt dagsgamla kycklingar och kläckägg som härrör från sådant fjäderfä får inte förflyttas till kommersiella fjäderfäanläggningar i Nederländerna eller sändas till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

Vaccinerat hobbyfjäderfä samt dagsgamla kycklingar och kläckägg som härrör från sådant fjäderfä får inte förflyttas till kommersiella fjäderfäanläggningar i Nederländerna eller sändas till en annan medlemsstat.

Artikel 5

Bestämmelser om förflyttning och sändning av levande ekologiska och frigående värphöns

Den behöriga myndigheten skall se till att vaccinerade levande ekologiska och frigående värphöns endast får förflyttas antingen till andra anläggningar där vaccination har genomförts eller till ett slakthus för omedelbar slakt inom Nederländerna och att de inte får sändas ut ur Nederländerna.

Artikel 6

Utfärdande av sundhetsintyg för handel inom gemenskapen med levande fjäderfä, dagsgamla kycklingar av fjäderfä och kläckägg

Utfärdande av sundhetsintyg för handel inom gemenskapen med levande fjäderfä, dagsgamla kycklingar av fjäderfä och kläckägg från Nederländerna skall innehålla följande text:

”Försändelsen består av levande fjäderfä/dagsgamla kycklingar av fjäderfä/kläckägg som härrör från anläggningar där vaccination mot aviär influensa inte har genomförts.”

Artikel 7

Bestämmelser om sändning av konsumtionsägg

Den behöriga myndigheten skall se till att konsumtionsägg som kommer från och/eller härrör från anläggningar för ekologiska och frigående värphöns där förebyggande vaccination har genomförts, endast sänds från Nederländerna under förutsättning att konsumtionsäggen

| a) | kommer från fjäderfä som härrör från flockar som regelbundet har inspekterats och testats med negativt resultat med avseende på högpatogen aviär influensa av typ H5N1 i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur och |
| --- | --- |

a)

kommer från fjäderfä som härrör från flockar som regelbundet har inspekterats och testats med negativt resultat med avseende på högpatogen aviär influensa av typ H5N1 i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur och

| b) | transporteras direkt






  i) | till en förpackningsanläggning som utsetts av den behöriga myndigheten, förutsatt att äggen har förpackats i engångsförpackningar och att de åtgärder för biosäkerhet som krävs av den behöriga myndigheten vidtas, eller |
| --- | --- | --- |

b)

transporteras direkt

i)

till en förpackningsanläggning som utsetts av den behöriga myndigheten, förutsatt att äggen har förpackats i engångsförpackningar och att de åtgärder för biosäkerhet som krävs av den behöriga myndigheten vidtas, eller

| ii) | till en sådan anläggning för framställning av äggprodukter som anges i avsnitt X kapitel II i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 (5) för hantering och behandling i enlighet med kapitel XI i bilaga II till förordning (EG) nr 852/2004 (6). |
| --- | --- |

ii)

till en sådan anläggning för framställning av äggprodukter som anges i avsnitt X kapitel II i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 (5) för hantering och behandling i enlighet med kapitel XI i bilaga II till förordning (EG) nr 852/2004 (6).

Artikel 8

Bestämmelser om sändning av färskt fjäderfäkött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter

1.   Den behöriga myndigheten skall se till att färskt kött som härrör från vaccinerade flockar av ekologiska och frigående värphöns endast sänds från Nederländerna under förutsättning att köttet kommer från fjäderfä som

| a) | härrör från flockar som regelbundet har inspekterats och testats med negativt resultat med avseende på högpatogen aviär influensa av typ H5N1 i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur, |
| --- | --- |

a)

härrör från flockar som regelbundet har inspekterats och testats med negativt resultat med avseende på högpatogen aviär influensa av typ H5N1 i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur,

| b) | härrör från flockar som har genomgått en klinisk inspektion av en officiell veterinär högst 48 timmar före lastning, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur, |
| --- | --- |

b)

härrör från flockar som har genomgått en klinisk inspektion av en officiell veterinär högst 48 timmar före lastning, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur,

| c) | hålls åtskilt från flockar som inte uppfyller kraven i denna artikel och |
| --- | --- |

c)

hålls åtskilt från flockar som inte uppfyller kraven i denna artikel och

| d) | att köttet har producerats i enlighet med bilaga II och avsnitt II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 och kontrollerats i enlighet med avsnitt I, II och III samt avsnitt IV, kapitel V och VII i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004 (7). |
| --- | --- |

d)

att köttet har producerats i enlighet med bilaga II och avsnitt II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 och kontrollerats i enlighet med avsnitt I, II och III samt avsnitt IV, kapitel V och VII i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004 (7).

2.   Den behöriga myndigheten skall se till att malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter som innehåller kött som härrör från vaccinerade flockar av ekologiska och frigående värphöns endast sänds från Nederländerna om köttet uppfyller kraven i punkt 1 och har producerats i enlighet med avsnitt V och VI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

Artikel 9

Handelsdokument för färskt fjäderfäkött och malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä

Nederländerna skall se till att färskt fjäderfäkött och malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä, som uppfyller kraven i artikel 8, åtföljs av ett handelsdokument i vilket följande anges:

”Denna sändning uppfyller djurhälsovillkoren i kommissionens beslut 2006/147/EG”.

Artikel 10

Information till medlemsstaterna

Nederländerna skall i förväg underrätta den centrala veterinärmyndigheten i bestämmelsemedlemsstaten om sådana förflyttningar eller sändningar som avses i artikel 9.

Artikel 11

Rengöring och desinfektion av förpackningar och transportmedel

Nederländerna skall se till att alla transportmedel på anläggningen vilka används för transport av levande fjäderfä och av färskt fjäderfäkött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä samt foder avsett för fjäderfä rengörs och desinficeras omedelbart före och efter varje transport, med desinfektionsmedel och metoder som godkänts av den behöriga myndigheten.

Artikel 12

Påföljder

Nederländerna skall föreskriva påföljder för överträdelser av bestämmelserna i detta beslut och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Nederländerna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den 7 mars 2006 och skall anmäla alla ändringar av dem till kommissionen.

Artikel 13

Rapporter

Nederländerna skall lägga fram en rapport med uppgifter om genomförandet av det förebyggande vaccinationsprogrammet till kommissionen senast en månad efter det att detta beslut skall börja tillämpas och skall avge rapport i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa månatligen från och med den 7 mars 2006.

Artikel 14

Översyn av åtgärder

Åtgärderna skall ses över mot bakgrund av utvecklingen av den epidemiologiska situationen och ny information som blir tillgänglig.

Artikel 15

Adressat

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

(3)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EGT L 30, 31.1.2002, s. 44.

4

(5)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad version i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22.

5

(6)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1. Rättad version i EUT L 226, 25.6.2004, s. 3.

6

(7)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206. Rättad version i EUT L 226, 25.6.2004, s. 83.

7

---

| 25.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 55/51

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 februari 2006

om förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 och om därtill knutna bestämmelser om förflyttningar i Frankrike

[delgivet med nr K(2006) 632]

(Endast den franska texten är giltig)

(2006/148/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (1), särskilt artikel 57.2, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar som orsakar dödlighet och störningar och snabbt kan utvecklas till en epizooti, vilken kan komma att utgöra ett allvarligt hot mot djurhälsan och under vissa omständigheter även mot människors hälsa. Det finns en risk för att sjukdomsagenset sprids mellan anläggningar och på så sätt kraftigt minskar lönsamheten i fjäderfänäringen, till vilda fåglar och från en medlemsstat till andra medlemsstater och tredjeländer via internationell handel med levande fåglar eller produkter från dem. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fjäderfä och fåglar som orsakar dödlighet och störningar och snabbt kan utvecklas till en epizooti, vilken kan komma att utgöra ett allvarligt hot mot djurhälsan och under vissa omständigheter även mot människors hälsa. Det finns en risk för att sjukdomsagenset sprids mellan anläggningar och på så sätt kraftigt minskar lönsamheten i fjäderfänäringen, till vilda fåglar och från en medlemsstat till andra medlemsstater och tredjeländer via internationell handel med levande fåglar eller produkter från dem.

| (2) | Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har isolerats hos vilda fåglar i vissa delar av gemenskapen och i tredjeländer som gränsar till gemenskapen eller där flyttfåglar vistas under vintern. Sannolikheten för att vilda fåglar sprider viruset i gemenskapen ökar under den kommande flyttningsperioden. |
| --- | --- |

(2)

Högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 har isolerats hos vilda fåglar i vissa delar av gemenskapen och i tredjeländer som gränsar till gemenskapen eller där flyttfåglar vistas under vintern. Sannolikheten för att vilda fåglar sprider viruset i gemenskapen ökar under den kommande flyttningsperioden.

| (3) | Frankrike omfattas av system för tidig upptäckt och åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av aviär influensa till fjäderfäflockar. |
| --- | --- |

(3)

Frankrike omfattas av system för tidig upptäckt och åtgärder för biosäkerhet för att minska risken för överföring av aviär influensa till fjäderfäflockar.

| (4) | I sitt yttrande om djurskydds- och djurhälsoaspekterna av aviär influensa av den 20 september 2005 rekommenderar expertgruppen för djurs hälsa och välbefinnande vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att förebyggande vaccination kan övervägas om en hög risk för att viruset införs har konstaterats i områden med tät förekomst av fjäderfä. En sådan praxis bör dock inte äventyra de stränga biosäkerhetsåtgärder och andra åtgärder som bör vidtas i sådana områden i syfte att omedelbart stoppa varje virus som kommer in. |
| --- | --- |

(4)

I sitt yttrande om djurskydds- och djurhälsoaspekterna av aviär influensa av den 20 september 2005 rekommenderar expertgruppen för djurs hälsa och välbefinnande vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att förebyggande vaccination kan övervägas om en hög risk för att viruset införs har konstaterats i områden med tät förekomst av fjäderfä. En sådan praxis bör dock inte äventyra de stränga biosäkerhetsåtgärder och andra åtgärder som bör vidtas i sådana områden i syfte att omedelbart stoppa varje virus som kommer in.

| (5) | Den 21 februari 2006 lade Frankrike fram för kommissionen ett program för förebyggande vaccination mot bakgrund av den särskilda risken för att aviär influensa skulle införas i vissa områden av dess territorium. Kommissionen granskade omedelbart detta program i samarbete med Frankrike och fann att det efter vissa justeringar var i överensstämmelse med relevanta gemenskapsbestämmelser. Det är därför skäl att godkänna detta program. |
| --- | --- |

(5)

Den 21 februari 2006 lade Frankrike fram för kommissionen ett program för förebyggande vaccination mot bakgrund av den särskilda risken för att aviär influensa skulle införas i vissa områden av dess territorium. Kommissionen granskade omedelbart detta program i samarbete med Frankrike och fann att det efter vissa justeringar var i överensstämmelse med relevanta gemenskapsbestämmelser. Det är därför skäl att godkänna detta program.

| (6) | Enligt detta program har Frankrike för avsikt att vaccinera ankor och gäss mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1. Detta bör betraktas som ett pilotprojekt eftersom det endast finns begränsad erfarenhet av förebyggande vaccination av dessa arter. |
| --- | --- |

(6)

Enligt detta program har Frankrike för avsikt att vaccinera ankor och gäss mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1. Detta bör betraktas som ett pilotprojekt eftersom det endast finns begränsad erfarenhet av förebyggande vaccination av dessa arter.

| (7) | Endast sådana vaccin bör användas som har godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3). |
| --- | --- |

(7)

Endast sådana vaccin bör användas som har godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3).

| (8) | Om förebyggande vaccination genomförs i Frankrike måste övervakning av vaccinerade och ovaccinerade fjäderfäflockar samt restriktioner för förflyttning av vaccinerade fåglar tillämpas. |
| --- | --- |

(8)

Om förebyggande vaccination genomförs i Frankrike måste övervakning av vaccinerade och ovaccinerade fjäderfäflockar samt restriktioner för förflyttning av vaccinerade fåglar tillämpas.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte, tillämpningsområde och definitioner

1.   I detta beslut fastställs vissa åtgärder som skall tillämpas i Frankrike om förebyggande vaccination genomförs på vissa fjäderfäanläggningar inom angivna områden där det finns en särskild risk för att högpatogen aviär influensa av typ H5N1 införs, däribland bestämmelser om förflyttning av vaccinerat fjäderfä och av vissa produkter som framställts därav.

2.   I detta beslut skall definitionerna i artikel 2 i rådets direktiv 2005/94/EG gälla till tillämpliga delar.

Artikel 2

Godkännande av vaccinationsprogrammet

1.   Det program för förebyggande vaccination mot högpatogen aviär influensa av typ H5N1 som Frankrike lade fram för kommissionen den 21 februari 2006 godkänns (”det förebyggande vaccinationsprogrammet”).

Den förebyggande vaccinationen skall utföras med ett inaktiverat heterologt vaccin av subtyp H5 av aviär influensa, vilket godkänts av Frankrike, på ankor och gäss i de områden som förtecknas i bilagan (”områden för förebyggande vaccination”).

2.   Noggrann uppföljning och övervakning skall ske i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet i områdena för förebyggande vaccination.

3.   Vaccinationsprogrammet skall genomföras på ett effektivt sätt.

4.   Kommissionen skall offentliggöra det förebyggande vaccinationsprogrammet.

Artikel 3

Bestämmelser för förflyttning av levande fjäderfä, konsumtionsägg, dagsgamla kycklingar, färskt fjäderfäkött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter

Bestämmelser om förflyttning av levande fjäderfä som kommer från och/eller härrör från anläggningar där förebyggande vaccination utförs och om förflyttning av dagsgamla kycklingar och av färskt fjäderfäkött och malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter vilka härrör från fjäderfä som vaccinerats i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet skall uppfylla kraven i artiklarna 4–9 i detta beslut.

Artikel 4

Bestämmelser för förflyttning och sändning av levande fjäderfä, kläckägg och dagsgamla kycklingar

1.   Den behöriga myndigheten skall se till att vaccinerat fjäderfä endast får förflyttas från sin anläggning till

| a) | andra anläggningar där vaccination har genomförts, eller |
| --- | --- |

a)

andra anläggningar där vaccination har genomförts, eller

| b) | andra anläggningar där det endast finns vaccinerat fjäderfä, eller |
| --- | --- |

b)

andra anläggningar där det endast finns vaccinerat fjäderfä, eller

| c) | andra anläggningar där det kan garanteras att vaccinerat och ovaccinerat fjäderfä hålls totalt åtskilda eller |
| --- | --- |

c)

andra anläggningar där det kan garanteras att vaccinerat och ovaccinerat fjäderfä hålls totalt åtskilda eller

| d) | ett slakthus för omedelbar slakt |
| --- | --- |

d)

ett slakthus för omedelbar slakt

inom Frankrike.

2.   Vaccinerat fjäderfä eller kläckägg eller dagsgamla kycklingar av sådant fjäderfä får inte sändas ut ur Frankrike.

3.   Levande fjäderfä eller kläckägg eller dagsgamla kycklingar vilka härrör från anläggningar där vaccination har genomförts eller från de anläggningar som anges i punkt 1 a, b eller c får inte sändas ut ur Frankrike.

Artikel 5

Utfärdande av sundhetsintyg för handel inom gemenskapen för försändelser av levande fjäderfä, dagsgamla kycklingar och kläckägg

Utfärdande av sundhetsintyg för handel inom gemenskapen med levande fjäderfä, dagsgamla kycklingar och kläckägg från Frankrike skall innehålla följande text:

”Försändelsen består av levande fjäderfä/dagsgamla kycklingar/kläckägg som härrör från anläggningar där vaccination mot aviär influensa inte har genomförts.”

Artikel 6

Bestämmelser om sändning av färskt fjäderfäkött och malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä

1.   Den behöriga myndigheten skall se till att färskt kött som härrör från vaccinerat fjäderfä i Frankrike endast släpps ut på marknaden under förutsättning att köttet kommer från fjäderfä som

| a) | härrör från flockar som regelbundet har inspekterats och testats med negativt resultat med avseende på högpatogen aviär influensa av typ H5N1 i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur, |
| --- | --- |

a)

härrör från flockar som regelbundet har inspekterats och testats med negativt resultat med avseende på högpatogen aviär influensa av typ H5N1 i enlighet med det förebyggande vaccinationsprogrammet, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur,

| b) | härrör från flockar som har genomgått en klinisk inspektion av en officiell veterinär högst 48 timmar före lastning, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur, |
| --- | --- |

b)

härrör från flockar som har genomgått en klinisk inspektion av en officiell veterinär högst 48 timmar före lastning, med särskild uppmärksamhet riktad mot indikatordjur,

| c) | hålls åtskilt från flockar som inte uppfyller kraven i artikel 4 och denna artikel och |
| --- | --- |

c)

hålls åtskilt från flockar som inte uppfyller kraven i artikel 4 och denna artikel och

| d) | att köttet har producerats i enlighet med bilaga II och avsnitt II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 (4) och kontrollerats i enlighet med avsnitt I, II och III samt avsnitt IV, kapitel V och VII i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004 (5). |
| --- | --- |

d)

att köttet har producerats i enlighet med bilaga II och avsnitt II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 (4) och kontrollerats i enlighet med avsnitt I, II och III samt avsnitt IV, kapitel V och VII i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004 (5).

2.   Den behöriga myndigheten skall se till att malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter som innehåller kött som härrör från vaccinerade flockar av ankor och gäss endast sänds från Frankrike om köttet uppfyller kraven i punkt 1 och har producerats i enlighet med avsnitt V och VI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

Artikel 7

Handelsdokument för färskt fjäderfäkött och malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter

Frankrike skall se till att färskt fjäderfäkött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter, som uppfyller kraven i artikel 6, åtföljs av ett handelsdokument i vilket följande anges:

”Denna sändning uppfyller djurhälsovillkoren i kommissionens beslut 2006/148/EG.”

Artikel 8

Information till medlemsstaterna

Frankrike skall i förväg underrätta den centrala veterinärmyndigheten i bestämmelsemedlemsstaten om sådana förflyttningar eller sändningar som avses i artikel 7.

Artikel 9

Rengöring och desinfektion av förpackningar och transportmedel

Frankrike skall se till att följande åtgärder vidtas på anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i bilagan och där förebyggande vaccination genomförs:

| a) | Endast engångsmaterial för förpackning, eller förpackningsmaterial som kan tvättas och desinficeras på ett effektivt sätt används för insamling, förvaring och transport av kläckägg och dagsgamla kycklingar. |
| --- | --- |

a)

Endast engångsmaterial för förpackning, eller förpackningsmaterial som kan tvättas och desinficeras på ett effektivt sätt används för insamling, förvaring och transport av kläckägg och dagsgamla kycklingar.

| b) | Alla transportmedel som används för transport av levande fjäderfä, kläckägg och dagsgamla kycklingar av fjäderfä, färskt fjäderfäkött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä samt foder avsett för fjäderfä rengörs och desinficeras omedelbart före och efter varje transport, med desinfektionsmedel och metoder som godkänts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

b)

Alla transportmedel som används för transport av levande fjäderfä, kläckägg och dagsgamla kycklingar av fjäderfä, färskt fjäderfäkött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter av fjäderfä samt foder avsett för fjäderfä rengörs och desinficeras omedelbart före och efter varje transport, med desinfektionsmedel och metoder som godkänts av den behöriga myndigheten.

Artikel 10

Påföljder

Frankrike skall föreskriva påföljder för överträdelser av bestämmelserna i detta beslut och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Frankrike skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den 7 mars 2006 och skall anmäla alla ändringar av dem till kommissionen.

Artikel 11

Rapporter

Frankrike skall lägga fram en rapport med uppgifter om det förebyggande vaccinationsprogrammets effektivitet till kommissionen senast en månad efter det att detta beslut skall börja tillämpas och skall avge rapport i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa månatligen från och med den 7 mars 2006.

Artikel 12

Översyn av åtgärder

Åtgärderna skall ses över mot bakgrund av utvecklingen av den epidemiologiska situationen och ny information som blir tillgänglig.

Artikel 13

Adressat

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

(3)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad version i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 83).

4

(5)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 83; Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 83).

5

---

BILAGA

OMRÅDEN DÄR FÖREBYGGANDE VACCINATION MOT AVIÄR INFLUENSA GENOMFÖRS PÅ VISSA ANLÄGGNINGAR FÖR UPPFÖDNING AV ANKOR OCH GÄSS

Kommunförteckning

DÉPARTEMENT DES LANDES

| | AIRE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

AIRE-SUR-L'ADOUR

| | ANGRESSE |
| --- | --- |

ANGRESSE

| | ARBOUCAVE |
| --- | --- |

ARBOUCAVE

| | ARTASSENX |
| --- | --- |

ARTASSENX

| | ARTHEZ-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

| | AUBAGNAN |
| --- | --- |

AUBAGNAN

| | AUDIGNON |
| --- | --- |

AUDIGNON

| | BAHUS-SOUBIRAN |
| --- | --- |

BAHUS-SOUBIRAN

| | BASCONS |
| --- | --- |

BASCONS

| | BAS-MAUCO |
| --- | --- |

BAS-MAUCO

| | BATS |
| --- | --- |

BATS

| | BÉNESSE-MAREMNE |
| --- | --- |

BÉNESSE-MAREMNE

| | BENQUET |
| --- | --- |

BENQUET

| | BETBEZER-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

BETBEZER-D'ARMAGNAC

| | BIARROTTE |
| --- | --- |

BIARROTTE

| | BIAUDOS |
| --- | --- |

BIAUDOS

| | BISCARROSSE |
| --- | --- |

BISCARROSSE

| | BORDÈRES-ET-LAMENSANS |
| --- | --- |

BORDÈRES-ET-LAMENSANS

| | BOSTENS |
| --- | --- |

BOSTENS

| | BOUGUE |
| --- | --- |

BOUGUE

| | BOURDALAT |
| --- | --- |

BOURDALAT

| | BRETAGNE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

BRETAGNE-DE-MARSAN

| | BUANES |
| --- | --- |

BUANES

| | CAPBRETON |
| --- | --- |

CAPBRETON

| | CASTANDET |
| --- | --- |

CASTANDET

| | CASTELNAU-TURSAN |
| --- | --- |

CASTELNAU-TURSAN

| | CAZÈRES-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

CAZÈRES-SUR-L'ADOUR

| | CLASSUN |
| --- | --- |

CLASSUN

| | CLÈDES |
| --- | --- |

CLÈDES

| | COUDURES |
| --- | --- |

COUDURES

| | CRÉON-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

CRÉON-D'ARMAGNAC

| | DUHORT-BACHEN |
| --- | --- |

DUHORT-BACHEN

| | DUMES |
| --- | --- |

DUMES

| | ESCALANS |
| --- | --- |

ESCALANS

| | ESTIGARDE |
| --- | --- |

ESTIGARDE

| | EUGÉNIE-LES-BAINS |
| --- | --- |

EUGÉNIE-LES-BAINS

| | EYRES-MONCUBE |
| --- | --- |

EYRES-MONCUBE

| | FARGUES |
| --- | --- |

FARGUES

| | FRÈCHE (LE) |
| --- | --- |

FRÈCHE (LE)

| | GABARRET |
| --- | --- |

GABARRET

| | GAILLÈRES |
| --- | --- |

GAILLÈRES

| | GEAUNE |
| --- | --- |

GEAUNE

| | GRENADE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

GRENADE-SUR-L'ADOUR

| | HAGETMAU |
| --- | --- |

HAGETMAU

| | HAUT-MAUCO |
| --- | --- |

HAUT-MAUCO

| | HERRÉ |
| --- | --- |

HERRÉ

| | HONTANX |
| --- | --- |

HONTANX

| | HORSARRIEU |
| --- | --- |

HORSARRIEU

| | LABASTIDE-CHALOSSE |
| --- | --- |

LABASTIDE-CHALOSSE

| | LABASTIDE-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

| | LABENNE |
| --- | --- |

LABENNE

| | LACAJUNTE |
| --- | --- |

LACAJUNTE

| | LACQUY |
| --- | --- |

LACQUY

| | LACRABE |
| --- | --- |

LACRABE

| | LAGLORIEUSE |
| --- | --- |

LAGLORIEUSE

| | LAGRANGE |
| --- | --- |

LAGRANGE

| | LARRIVIÈRE |
| --- | --- |

LARRIVIÈRE

| | LATRILLE |
| --- | --- |

LATRILLE

| | LAURET |
| --- | --- |

LAURET

| | LOSSE |
| --- | --- |

LOSSE

| | LUSSAGNET |
| --- | --- |

LUSSAGNET

| | MANT |
| --- | --- |

MANT

| | MAURIES |
| --- | --- |

MAURIES

| | MAURRIN |
| --- | --- |

MAURRIN

| | MAUVEZIN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

| | MAZEROLLES |
| --- | --- |

MAZEROLLES

| | MIRAMONT-SENSACQ |
| --- | --- |

MIRAMONT-SENSACQ

| | MOMUY |
| --- | --- |

MOMUY

| | MONGET |
| --- | --- |

MONGET

| | MONSÉGUR |
| --- | --- |

MONSÉGUR

| | MONT-DE-MARSAN |
| --- | --- |

MONT-DE-MARSAN

| | MONTÉGUT |
| --- | --- |

MONTÉGUT

| | MONTGAILLARD |
| --- | --- |

MONTGAILLARD

| | MONTSOUÉ |
| --- | --- |

MONTSOUÉ

| | MORGANX |
| --- | --- |

MORGANX

| | ONDRES |
| --- | --- |

ONDRES

| | ORX |
| --- | --- |

ORX

| | PARLEBOSCQ |
| --- | --- |

PARLEBOSCQ

| | PAYROS-CAZAUTETS |
| --- | --- |

PAYROS-CAZAUTETS

| | PÉCORADE |
| --- | --- |

PÉCORADE

| | PERQUIE |
| --- | --- |

PERQUIE

| | PEYRE |
| --- | --- |

PEYRE

| | PHILONDENX |
| --- | --- |

PHILONDENX

| | PIMBO |
| --- | --- |

PIMBO

| | PORT-DE-LANNE |
| --- | --- |

PORT-DE-LANNE

| | POUDENX |
| --- | --- |

POUDENX

| | POUYDESSEAUX |
| --- | --- |

POUYDESSEAUX

| | PUJO-LE-PLAN |
| --- | --- |

PUJO-LE-PLAN

| | PUYOL-CAZALET |
| --- | --- |

PUYOL-CAZALET

| | RENUNG |
| --- | --- |

RENUNG

| | RIMBEZ-ET-BAUDIETS |
| --- | --- |

RIMBEZ-ET-BAUDIETS

| | SAINT-AGNET |
| --- | --- |

SAINT-AGNET

| | SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX

| | SAINT-BARTHÉLEMY |
| --- | --- |

SAINT-BARTHÉLEMY

| | SAINTE-COLOMBE |
| --- | --- |

SAINTE-COLOMBE

| | SAINT-CRICQ-VILLENEUVE |
| --- | --- |

SAINT-CRICQ-VILLENEUVE

| | SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINT-GEIN |
| --- | --- |

SAINT-GEIN

| | SAINT-JEAN-DE-MARSACQ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MARSACQ

| | SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

| | SAINT-JUSTIN |
| --- | --- |

SAINT-JUSTIN

| | SAINT-LAURENT-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINT-LAURENT-DE-GOSSE

| | SAINT-LOUBOUER |
| --- | --- |

SAINT-LOUBOUER

| | SAINTE-MARIE-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINTE-MARIE-DE-GOSSE

| | SAINT-MARTIN-DE-HINX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-HINX

| | SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX

| | SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR

| | SAINT-PIERRE-DU-MONT |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-DU-MONT

| | SAINT-SEVER |
| --- | --- |

SAINT-SEVER

| | SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE

| | SAMADET |
| --- | --- |

SAMADET

| | SANGUINET |
| --- | --- |

SANGUINET

| | SARRAZIET |
| --- | --- |

SARRAZIET

| | SARRON |
| --- | --- |

SARRON

| | SAUBION |
| --- | --- |

SAUBION

| | SAUBRIGUES |
| --- | --- |

SAUBRIGUES

| | SERRES-GASTON |
| --- | --- |

SERRES-GASTON

| | SOORTS-HOSSEGOR |
| --- | --- |

SOORTS-HOSSEGOR

| | SORBETS |
| --- | --- |

SORBETS

| | TARNOS |
| --- | --- |

TARNOS

| | URGONS |
| --- | --- |

URGONS

| | VIELLE-TURSAN |
| --- | --- |

VIELLE-TURSAN

| | VIGNAU (LE) |
| --- | --- |

VIGNAU (LE)

| | VILLENEUVE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

VILLENEUVE-DE-MARSAN

DÉPARTEMENT DE LA LOIRE-ATLANTIQUE

| | ARTHON-EN-RETZ |
| --- | --- |

ARTHON-EN-RETZ

| | ASSÉRAC |
| --- | --- |

ASSÉRAC

| | AVESSAC |
| --- | --- |

AVESSAC

| | BASSE-GOULAINE |
| --- | --- |

BASSE-GOULAINE

| | BAULE-ESCOUBLAC (LA) |
| --- | --- |

BAULE-ESCOUBLAC (LA)

| | BATZ-SUR-MER |
| --- | --- |

BATZ-SUR-MER

| | BERNERIE-EN-RETZ (LA) |
| --- | --- |

BERNERIE-EN-RETZ (LA)

| | BESNÉ |
| --- | --- |

BESNÉ

| | BIGNON (LE) |
| --- | --- |

BIGNON (LE)

| | BLAIN |
| --- | --- |

BLAIN

| | BOUAYE |
| --- | --- |

BOUAYE

| | BOUÉE |
| --- | --- |

BOUÉE

| | BOUGUENAIS |
| --- | --- |

BOUGUENAIS

| | BOURGNEUF-EN-RETZ |
| --- | --- |

BOURGNEUF-EN-RETZ

| | BOUVRON |
| --- | --- |

BOUVRON

| | BRAINS |
| --- | --- |

BRAINS

| | CAMPBON |
| --- | --- |

CAMPBON

| | CARQUEFOU |
| --- | --- |

CARQUEFOU

| | CHAPELLE-DES-MARAIS (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-DES-MARAIS (LA)

| | CHAPELLE-GLAIN (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-GLAIN (LA)

| | CHAPELLE-LAUNAY (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-LAUNAY (LA)

| | CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA)

| | CHAUVÉ |
| --- | --- |

CHAUVÉ

| | CHEIX-EN-RETZ |
| --- | --- |

CHEIX-EN-RETZ

| | CHÉMÉRÉ |
| --- | --- |

CHÉMÉRÉ

| | CHEVROLIÈRE (LA) |
| --- | --- |

CHEVROLIÈRE (LA)

| | CONQUÉREUIL |
| --- | --- |

CONQUÉREUIL

| | CORDEMAIS |
| --- | --- |

CORDEMAIS

| | CORSEPT |
| --- | --- |

CORSEPT

| | COUËRON |
| --- | --- |

COUËRON

| | CROISIC (LE) |
| --- | --- |

CROISIC (LE)

| | CROSSAC |
| --- | --- |

CROSSAC

| | DONGES |
| --- | --- |

DONGES

| | DREFFÉAC |
| --- | --- |

DREFFÉAC

| | FAY-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

FAY-DE-BRETAGNE

| | FÉGRÉAC |
| --- | --- |

FÉGRÉAC

| | FRESNAY-EN-RETZ |
| --- | --- |

FRESNAY-EN-RETZ

| | FROSSAY |
| --- | --- |

FROSSAY

| | GÂVRE (LE) |
| --- | --- |

GÂVRE (LE)

| | GENESTON |
| --- | --- |

GENESTON

| | GRIGONNAIS (LA) |
| --- | --- |

GRIGONNAIS (LA)

| | GUÉMÉNÉ-PENFAO |
| --- | --- |

GUÉMÉNÉ-PENFAO

| | GUENROUET |
| --- | --- |

GUENROUET

| | GUÉRANDE |
| --- | --- |

GUÉRANDE

| | HERBIGNAC |
| --- | --- |

HERBIGNAC

| | INDRE |
| --- | --- |

INDRE

| | JUIGNÉ-DES-MOUTIERS |
| --- | --- |

JUIGNÉ-DES-MOUTIERS

| | LIMOUZINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

LIMOUZINIÈRE (LA)

| | LAVAU-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

LAVAU-SUR-LOIRE

| | MACHECOUL |
| --- | --- |

MACHECOUL

| | MALVILLE |
| --- | --- |

MALVILLE

| | MARNE (LA) |
| --- | --- |

MARNE (LA)

| | MARSAC-SUR-DON |
| --- | --- |

MARSAC-SUR-DON

| | MASSÉRAC |
| --- | --- |

MASSÉRAC

| | MESQUER |
| --- | --- |

MESQUER

| | MISSILLAC |
| --- | --- |

MISSILLAC

| | MONTAGNE (LA) |
| --- | --- |

MONTAGNE (LA)

| | MONTOIR-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

MONTOIR-DE-BRETAGNE

| | MOUTIERS-EN-RETZ (LES) |
| --- | --- |

MOUTIERS-EN-RETZ (LES)

| | NANTES |
| --- | --- |

NANTES

| | NOTRE-DAME-DES-LANDES |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DES-LANDES

| | ORVAULT |
| --- | --- |

ORVAULT

| | PAIMBOEUF |
| --- | --- |

PAIMBOEUF

| | PELLERIN (LE) |
| --- | --- |

PELLERIN (LE)

| | PIERRIC |
| --- | --- |

PIERRIC

| | PIRIAC-SUR-MER |
| --- | --- |

PIRIAC-SUR-MER

| | PLAINE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

PLAINE-SUR-MER (LA)

| | PLESSÉ |
| --- | --- |

PLESSÉ

| | PONT-CHÂTEAU |
| --- | --- |

PONT-CHÂTEAU

| | PONT-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

PONT-SAINT-MARTIN

| | PORNIC |
| --- | --- |

PORNIC

| | PORNICHET |
| --- | --- |

PORNICHET

| | PORT-SAINT-PÈRE |
| --- | --- |

PORT-SAINT-PÈRE

| | POULIGUEN (LE) |
| --- | --- |

POULIGUEN (LE)

| | PRÉFAILLES |
| --- | --- |

PRÉFAILLES

| | PRINQUIAU |
| --- | --- |

PRINQUIAU

| | QUILLY |
| --- | --- |

QUILLY

| | REZÉ |
| --- | --- |

REZÉ

| | ROUANS |
| --- | --- |

ROUANS

| | SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU |
| --- | --- |

SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU

| | SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX

| | SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET |
| --- | --- |

SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET

| | SAINT-BRÉVIN-LES-PINS |
| --- | --- |

SAINT-BRÉVIN-LES-PINS

| | SAINT-COLOMBAN |
| --- | --- |

SAINT-COLOMBAN

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC

| | SAINT-GILDAS-DES-BOIS |
| --- | --- |

SAINT-GILDAS-DES-BOIS

| | SAINT-HERBLAIN |
| --- | --- |

SAINT-HERBLAIN

| | SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS

| | SAINT-JEAN-DE-BOISEAU |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BOISEAU

| | SAINT-JOACHIM |
| --- | --- |

SAINT-JOACHIM

| | SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES

| | SAINT-LÉGER-LES-VIGNES |
| --- | --- |

SAINT-LÉGER-LES-VIGNES

| | SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE

| | SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS

| | SAINT-LYPHARD |
| --- | --- |

SAINT-LYPHARD

| | SAINT-MALO-DE-GUERSAC |
| --- | --- |

SAINT-MALO-DE-GUERSAC

| | SAINT-MARS-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-MARS-DE-COUTAIS

| | SAINT-MÊME-LE-TENU |
| --- | --- |

SAINT-MÊME-LE-TENU

| | SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF

| | SAINT-MOLF |
| --- | --- |

SAINT-MOLF

| | SAINT-NAZAIRE |
| --- | --- |

SAINT-NAZAIRE

| | SAINT-NICOLAS-DE-REDON |
| --- | --- |

SAINT-NICOLAS-DE-REDON

| | SAINTE-PAZANNE |
| --- | --- |

SAINTE-PAZANNE

| | SAINT-PÈRE-EN-RETZ |
| --- | --- |

SAINT-PÈRE-EN-RETZ

| | SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU |
| --- | --- |

SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU

| | SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE

| | SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE

| | SAINT-VIAUD |
| --- | --- |

SAINT-VIAUD

| | SAUTRON |
| --- | --- |

SAUTRON

| | SAVENAY |
| --- | --- |

SAVENAY

| | SÉVERAC |
| --- | --- |

SÉVERAC

| | SORINIÈRES (LES) |
| --- | --- |

SORINIÈRES (LES)

| | TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE) |
| --- | --- |

TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE)

| | TREILLIÈRES |
| --- | --- |

TREILLIÈRES

| | TRIGNAC |
| --- | --- |

TRIGNAC

| | TURBALLE (LA) |
| --- | --- |

TURBALLE (LA)

| | VAY |
| --- | --- |

VAY

| | VERTOU |
| --- | --- |

VERTOU

| | VIGNEUX-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

VIGNEUX-DE-BRETAGNE

| | VUE |
| --- | --- |

VUE

DÉPARTEMENT DE LA VENDÉE

| | AIGUILLON-SUR-MER (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-MER (L')

| | AIGUILLON-SUR-VIE (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-VIE (L')

| | ANGLES |
| --- | --- |

ANGLES

| | AUZAY |
| --- | --- |

AUZAY

| | AVRILLÉ |
| --- | --- |

AVRILLÉ

| | BARBÂTRE |
| --- | --- |

BARBÂTRE

| | BARRE-DE-MONTS (LA) |
| --- | --- |

BARRE-DE-MONTS (LA)

| | BEAUVOIR-SUR-MER |
| --- | --- |

BEAUVOIR-SUR-MER

| | BENET |
| --- | --- |

BENET

| | BERNARD (LE) |
| --- | --- |

BERNARD (LE)

| | BESSAY |
| --- | --- |

BESSAY

| | BOIS-DE-CÉNÉ |
| --- | --- |

BOIS-DE-CÉNÉ

| | BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA) |
| --- | --- |

BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA)

| | BOUILLÉ-COURDAULT |
| --- | --- |

BOUILLÉ-COURDAULT

| | BOUIN |
| --- | --- |

BOUIN

| | BREM-SUR-MER |
| --- | --- |

BREM-SUR-MER

| | BRÉTIGNOLLES-SUR-MER |
| --- | --- |

BRÉTIGNOLLES-SUR-MER

| | BRETONNIÈRE (LA) |
| --- | --- |

BRETONNIÈRE (LA)

| | CHAILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAILLÉ-LES-MARAIS

| | CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX |
| --- | --- |

CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX

| | CHAIX |
| --- | --- |

CHAIX

| | CHAIZE-GIRAUD (LA) |
| --- | --- |

CHAIZE-GIRAUD (LA)

| | CHAPELLE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-ACHARD (LA)

| | CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS

| | CHAMP-SAINT-PÈRE (LE) |
| --- | --- |

CHAMP-SAINT-PÈRE (LE)

| | CHASNAIS |
| --- | --- |

CHASNAIS

| | CHÂTEAU-D'OLONNE |
| --- | --- |

CHÂTEAU-D'OLONNE

| | CHÂTEAU-GUIBERT |
| --- | --- |

CHÂTEAU-GUIBERT

| | CHÂTEAUNEUF |
| --- | --- |

CHÂTEAUNEUF

| | CLAYE (LA) |
| --- | --- |

CLAYE (LA)

| | CORPE |
| --- | --- |

CORPE

| | COUTURE (LA) |
| --- | --- |

COUTURE (LA)

| | CURZON |
| --- | --- |

CURZON

| | DAMVIX |
| --- | --- |

DAMVIX

| | DOIX |
| --- | --- |

DOIX

| | ÉPINE (L') |
| --- | --- |

ÉPINE (L')

| | FAUTE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

FAUTE-SUR-MER (LA)

| | FENOUILLER (LE) |
| --- | --- |

FENOUILLER (LE)

| | FONTAINES |
| --- | --- |

FONTAINES

| | FONTENAY-LE-COMTE |
| --- | --- |

FONTENAY-LE-COMTE

| | GIROUARD (LE) |
| --- | --- |

GIROUARD (LE)

| | GIVRAND |
| --- | --- |

GIVRAND

| | GIVRE (LE) |
| --- | --- |

GIVRE (LE)

| | GROSBREUIL |
| --- | --- |

GROSBREUIL

| | GRUES |
| --- | --- |

GRUES

| | GUÉ-DE-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

GUÉ-DE-VELLUIRE (LE)

| | GUÉRINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

GUÉRINIÈRE (LA)

| | ÎLE-D'ELLE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'ELLE (L')

| | ÎLE-D'OLONNE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'OLONNE (L')

| | JARD-SUR-MER |
| --- | --- |

JARD-SUR-MER

| | JONCHÈRE (LA) |
| --- | --- |

JONCHÈRE (LA)

| | LAIROUX |
| --- | --- |

LAIROUX

| | LANDEVIEILLE |
| --- | --- |

LANDEVIEILLE

| | LANGON (LE) |
| --- | --- |

LANGON (LE)

| | LIEZ |
| --- | --- |

LIEZ

| | LONGÈVES |
| --- | --- |

LONGÈVES

| | LONGEVILLE-SUR-MER |
| --- | --- |

LONGEVILLE-SUR-MER

| | LUÇON |
| --- | --- |

LUÇON

| | MAGNILS-REIGNIERS (LES) |
| --- | --- |

MAGNILS-REIGNIERS (LES)

| | MAILLÉ |
| --- | --- |

MAILLÉ

| | MAILLEZAIS |
| --- | --- |

MAILLEZAIS

| | MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS |
| --- | --- |

MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS

| | MAZEAU (LE) |
| --- | --- |

MAZEAU (LE)

| | MONTREUIL |
| --- | --- |

MONTREUIL

| | MOREILLES |
| --- | --- |

MOREILLES

| | MOTHE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

MOTHE-ACHARD (LA)

| | MOUTIERS-LES-MAUXFAITS |
| --- | --- |

MOUTIERS-LES-MAUXFAITS

| | MOUTIERS-SUR-LE-LAY |
| --- | --- |

MOUTIERS-SUR-LE-LAY

| | MOUZEUIL-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

MOUZEUIL-SAINT-MARTIN

| | NALLIERS |
| --- | --- |

NALLIERS

| | NIEUL-LE-DOLENT |
| --- | --- |

NIEUL-LE-DOLENT

| | NIEUL-SUR-L'AUTISE |
| --- | --- |

NIEUL-SUR-L'AUTISE

| | NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE |
| --- | --- |

NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE

| | NOTRE-DAME-DE-MONTS |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DE-MONTS

| | OLONNE-SUR-MER |
| --- | --- |

OLONNE-SUR-MER

| | ORBRIE (L') |
| --- | --- |

ORBRIE (L')

| | OULMES |
| --- | --- |

OULMES

| | PÉAULT |
| --- | --- |

PÉAULT

| | PERRIER (LE) |
| --- | --- |

PERRIER (LE)

| | PETOSSE |
| --- | --- |

PETOSSE

| | PISSOTTE |
| --- | --- |

PISSOTTE

| | POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE)

| | POIROUX |
| --- | --- |

POIROUX

| | POUILLÉ |
| --- | --- |

POUILLÉ

| | PUYRAVAULT |
| --- | --- |

PUYRAVAULT

| | ROSNAY |
| --- | --- |

ROSNAY

| | SABLES-D'OLONNE (LES) |
| --- | --- |

SABLES-D'OLONNE (LES)

| | SAINT-AUBIN-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINT-AUBIN-LA-PLAINE

| | SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES

| | SAINT-BENOIST-SUR-MER |
| --- | --- |

SAINT-BENOIST-SUR-MER

| | SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS |
| --- | --- |

SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS

| | SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ |
| --- | --- |

SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINTE-GEMME-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINTE-GEMME-LA-PLAINE

| | SAINT-GERVAIS |
| --- | --- |

SAINT-GERVAIS

| | SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE |
| --- | --- |

SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE

| | SAINTE-HERMINE |
| --- | --- |

SAINTE-HERMINE

| | SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ

| | SAINT-HILAIRE-DES-LOGES |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DES-LOGES

| | SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT

| | SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ

| | SAINT-JEAN-DE-MONTS |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MONTS

| | SAINT-JULIEN-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DES-LANDES

| | SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU

| | SAINT-MATHURIN |
| --- | --- |

SAINT-MATHURIN

| | SAINT-MICHEL-EN-L'HERM |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-EN-L'HERM

| | SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ

| | SAINTE-PEXINE |
| --- | --- |

SAINTE-PEXINE

| | SAINT-PIERRE-LE-VIEUX |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-LE-VIEUX

| | SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS |
| --- | --- |

SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS

| | SAINT-RÉVÉREND |
| --- | --- |

SAINT-RÉVÉREND

| | SAINT-SIGISMOND |
| --- | --- |

SAINT-SIGISMOND

| | SAINT-URBAIN |
| --- | --- |

SAINT-URBAIN

| | SAINT-VINCENT-SUR-GRAON |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-GRAON

| | SAINT-VINCENT-SUR-JARD |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-JARD

| | SALLERTAINE |
| --- | --- |

SALLERTAINE

| | SÉRIGNÉ |
| --- | --- |

SÉRIGNÉ

| | TABLIER (LE) |
| --- | --- |

TABLIER (LE)

| | TAILLÉE (LA) |
| --- | --- |

TAILLÉE (LA)

| | TALMONT-SAINT-HILAIRE |
| --- | --- |

TALMONT-SAINT-HILAIRE

| | TRANCHE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

TRANCHE-SUR-MER (LA)

| | TRIAIZE |
| --- | --- |

TRIAIZE

| | VAIRÉ |
| --- | --- |

VAIRÉ

| | VELLUIRE |
| --- | --- |

VELLUIRE

| | VIX |
| --- | --- |

VIX

| | VOUILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

VOUILLÉ-LES-MARAIS

| | XANTON-CHASSENON |
| --- | --- |

XANTON-CHASSENON

---