# Az Európai Unió C 320/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 320 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. augusztus 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 320

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. augusztus 9.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2021/C 320/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2021/C 320/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2021/C 320/02 | C-682/18. és C-683/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Frank Peterson kontra Google LLC, YouTube LLC, YouTube Inc., Google Germany GmbH (C-682/18) és Elsevier Inc. kontra Cyando AG (C-683/18) (Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – Videómegosztó platform vagy tárhely és fájlmegosztó platform hozzáférhetővé tétele és üzemeltetése – Az üzemeltető felelőssége a platformja felhasználói által elkövetett szellemi tulajdonjogi jogsértésekért – 2001/29/EK irányelv – 3. cikk és a 8. cikk (3) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés fogalma – 2000/31/EK irányelv – 14. és 15. cikk – A felelősség alóli mentesülés feltételei – Konkrét jogsértésekről való tudomás hiánya – Ilyen jogsértésekről való értesítés ideiglenes intézkedés kieszközlése feltételeként) | 2 |
| 2021/C 320/03 | C-439/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Satversmes tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelme – (EU) 2016/679 rendelet – 5., 6. és 10. cikk – A közúti közlekedési jogsértések miatt kiszabott büntetőpontokra vonatkozó személyes adatokhoz való nyilvános hozzáférésről rendelkező nemzeti jogszabály – Megengedhetőség – A büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és a bűncselekményekre vonatkozó személyes adatok fogalma – A közúti közlekedésbiztonság javítása céljából történő hozzáférhetővé tétel – A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – A tájékozódás szabadsága – A magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogokkal való összhang biztosítása – Adatok további felhasználása – EUMSZ 267. cikk – Az előzetes döntéshozatali eljárásban hozott határozat időbeli hatálya – Valamely tagállam alkotmánybíróságának azon lehetősége, hogy fenntartsa az uniós joggal összeegyeztethetetlen nemzeti jogszabály joghatásait – Az uniós jog elsőbbségének elve és a jogbiztonság elve) | 3 |
| 2021/C 320/04 | C-550/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. június 24-i ítélete (a Juzgado de lo Social no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EV kontra Obras y Servicios Públicos S. A., Acciona Agua, S. A. (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 1999/70/EK irányelv – Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás – 5. szakasz – Az egymást követő, határozott időre létrejött munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából eredő visszaélések megakadályozására irányuló intézkedések – Az építőipari ágazatban kötött, egymást követő határozott idejű, úgynevezett fijos de obra munkaszerződések – Az ilyen szerződések megújítását alátámasztó objektív okok fogalma – 2001/23/EK irányelv – Az 1. cikk (1) bekezdése – Vállalkozásátruházás – A 3. cikk (1) bekezdése – A munkavállalók jogainak védelme – A munkaszerződések tekintetében a kollektív szerződések rendelkezései alapján történő jogutódlás – Az átadott munkavállalók jogait és kötelezettségeit a kilépő vállalkozással kötött utolsó szerződésből eredő jogokra és kötelezettségekre korlátozó kollektív szerződés) | 4 |
| 2021/C 320/05 | C-559/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. június 24-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés – EUMSZ 258. cikk – Doñana védett természeti terület (Spanyolország) – 2000/60/EK irányelv – A vízpolitika terén az európai uniós fellépés keretei – A 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja, 5. cikk, a 11. cikk (1) bekezdése (3) bekezdésének a), c) és e) pontja, valamint (4) bekezdése – A felszín alatti víztestek romlása – Azon felszín alatti víztestek további jellemzésének hiánya, amelyekről megállapították, hogy ki vannak téve az állapotromlás kockázatának – Megfelelő alapintézkedések és kiegészítő intézkedések – 92/43/EGK irányelv – A 6. cikk (2) bekezdése – A természetes élőhelyek és fajok élőhelyeinek romlása) | 5 |
| 2021/C 320/06 | C-719/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FS kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Előzetes döntéshozatal – Uniós polgárság – 2004/38/EK irányelv – Az uniós polgároknak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga – 15. cikk – Valamely uniós polgár fogadó tagállam területén való ideiglenes tartózkodásának megszűnése – Kiutasítási határozat – Az uniós polgár e területről való fizikai távozása – E kiutasítási határozat időbeli hatálya – 6. cikk – Az említett uniós polgár azon lehetősége, hogy az említett területre való visszatérésekor új tartózkodási joggal rendelkezzen) | 6 |
| 2021/C 320/07 | C-872/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete – Venezuelai Bolivári Köztársaság kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül és biztonságpolitika (KKBP) – A venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Harmadik állam által indított megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatóság – Az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése – Kereshetőségi jog – Feltétel, amely szerint a felperesnek a keresete tárgyát képező intézkedés által közvetlenül érintettnek kell lennie – A jogi személy fogalma – Az eljáráshoz fűződő érdek – Végrehajtási intézkedéseket maga után nem vonó, rendeleti jellegű jogi aktus) | 7 |
| 2021/C 320/08 | C-12/20. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. június 24-i ítélete (az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DB Netz AG kontra Bundesrepublik Deutschland (Előzetes döntéshozatal – Vasúti közlekedés – Nemzetközi vasúti árufuvarozási folyosók – 913/2010/EU rendelet – A 13. cikk (1) bekezdése – Egyablakos rendszer létrehozása minden árufuvarozási folyosóra – 14. cikk – Az árufuvarozási folyosón az infrastruktúra-kapacitások elosztására vonatkozóan az irányító testület által meghatározott keret jellege – 20. cikk – Szabályozó szervezetek – 2012/34/EU irányelv – 27. cikk – Infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó eljárás – A pályahálózat-működtetők szerepe – 56. és 57. cikk – A szabályozó szervezet feladatai és a szabályozó szervezetek közötti együttműködés) | 8 |
| 2021/C 320/09 | C-167/20. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. június 24-i ítélete – WD kontra Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Határozott idejű szerződés – Az átsorolást mellőző határozat – Az értékelő jelentések hiánya – A szerződés meghosszabbítását mellőző határozat) | 9 |
| 2021/C 320/10 | C-920/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. május 18-i végzése (a Landesverwaltungsgericht Steiermark [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fluctus s.r.o., Fluentum s.r.o., KI kontra Landespolizeidirektion Steiermark (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – EUMSZ 56. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Korlátozások – Szerencsejátékok – A szerencsejátékpiac-szervezés kettős rendszere – A sorsolásos játékok és a játékkaszinókban folytatott szerencsejátékok feletti monopólium – A szerencsejáték-automaták üzemeltetéséhez nyújtott előzetes engedély – A monopóliumjogosult reklámtevékenységei – Értékelési szempontok – Alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlat, amely megállapította a nemzeti szabályozás uniós joggal való összeegyeztethetőségét) | 9 |
| 2021/C 320/11 | C-88/20. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. május 20-i végzése – (a Tribunal correctionnel de Bordeaux [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ENR Grenelle Habitat SARL, EP, FQ elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke – Alapvető jogok – A ne bis in idem elve – Közigazgatási és büntetőjogi szankciók azonos tényállással összefüggésben történő halmozása – Telefonos házalás – Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat – Az előzetes döntéshozatalra utalás elégtelen indokolása – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 10 |
| 2021/C 320/12 | C-248/20. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. május 18-i végzése (a Högsta förvaltningsdomstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Skatteverket kontra Skellefteå Industrihus AB (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Adózás – A hozzáadottérték-adó [héa] közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – Valamely épület építési szakaszában előzetesen megfizetett adó levonása – A választott adókötelezettség rendszere – Az eredetileg tervezett tevékenységről való lemondás – Az előzetesen megfizetett adó levonásának korrekciója – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre az ítélkezési gyakorlatból egyértelműen levezethető válasz) | 11 |
| 2021/C 320/13 | C-571/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. május 6-i végzése (a Tribunale di Potenza [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OM kontra Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca – MIUR, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Conservatorio di Musica E. R. Duni di Matera (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – Az EUM-Szerződés valamely rendelkezésének érvényességére vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya – A munkavállalók szabad mozgása – Egyenlő bánásmód – EUMSZ 45. cikk – Az egyetemi oktatók és a művészeti és zenei felsőoktatás országos rendszerébe tartozó oktatók között a jogállás és a díjazás tekintetében fennálló különbség – Tisztán belső jogi helyzet – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 11 |
| 2021/C 320/14 | C-185/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-382/19. sz., Turk Hava Yollari kontra EUIPO – Sky (skylife) ügyben 2021. január 27-én hozott ítélete ellen a Turk Hava Yollari AO által 2021. március 25-én benyújtott fellebbezés | 12 |
| 2021/C 320/15 | C-200/21. sz. ügy: A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2021. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TU, SU kontra BRD Groupe Societé Générale SA, Next Capital Solutions Limited | 12 |
| 2021/C 320/16 | C-215/21. sz. ügy: A Juzgado de Primera Instancia de Las Palmas de Gran Canaria (Spanyolország) által 2021. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Zulima kontra Servicios prescriptor y medios de pagos E. F. C. S. A. U. | 13 |
| 2021/C 320/17 | C-216/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Ploieşti (Románia) által 2021. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Asociaţia Forumul Judecătorilor din România, YN kontra Consiliul Superior al Magistraturii | 13 |
| 2021/C 320/18 | C-219/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-817/19. sz., Olimp Laboratories kontra EUIPO ügyben 2021. január 27-én hozott ítélete ellen az Olimp Laboratories sp. z o.o. által 2021. április 1-jén benyújtott fellebbezés | 14 |
| 2021/C 320/19 | C-233/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (tizedik tanács) T-352/18. sz., Germann Avocats LLC kontra Európai Bizottság ügyben 2021. február 4-én hozott végzése ellen a Germann Avocats LLC által 2021. április 9-én benyújtott fellebbezés | 15 |
| 2021/C 320/20 | C-252/21. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2021. április 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Facebook Inc. és társai kontra Bundeskartellamt | 16 |
| 2021/C 320/21 | C-274/21. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH | 18 |
| 2021/C 320/22 | C-274/21. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH | 21 |
| 2021/C 320/23 | C-290/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatlich genehmigte Gesellschaft der Autoren, Komponisten und Musikverleger regGenmbH (AKM) kontra Canal+ Luxembourg Sàrl | 24 |
| 2021/C 320/24 | C-300/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. május 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UI kontra Österreichische Post AG | 25 |
| 2021/C 320/25 | C-310/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-885/19. sz., Aquind és társai kontra Bizottság ügyben 2021. március 5-én hozott végzése ellen az Aquind Ltd, Aquind Energy Sàrl, Aquind SAS által 2021. május 17-én benyújtott fellebbezés | 26 |
| 2021/C 320/26 | C-311/21. sz. ügy: A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2021. május 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CM kontra TimePartner Personalmanagement GmbH | 26 |
| 2021/C 320/27 | C-316/21. sz. ügy: A Raad van State (Belgium) által 2021. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent, beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA | 28 |
| 2021/C 320/28 | C-323/21. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra B. | 28 |
| 2021/C 320/29 | C-324/21. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra F. | 29 |
| 2021/C 320/30 | C-325/21. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid | 30 |
| 2021/C 320/31 | C-343/21. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PV kontra Zamestnik izpalnitelen direktor na Darzhaven fond Zemedelie | 30 |
| 2021/C 320/32 | C-352/21. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. május 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A1 és A2 kontra I | 31 |
| 2021/C 320/33 | C-365/21. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Bamberg (Németország) által 2021. június 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MR elleni büntetőeljárás | 32 |
| 2021/C 320/34 | C-389/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-504/19. sz., Crédit lyonnais kontra EKB ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Központi Bank által 2021. június 24-én benyújtott fellebbezés | 32 |
| 2021/C 320/35 | C-1/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. május 19-i végzése (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B kontra Finanzamt Österreich, korábban Finanzamt Wien 9/18/19 | 33 |
| 2021/C 320/36 | C-115/20. P. sz. ügy: A Bíróság hatodik tanácsa elnökének 2021. május 20-i végzése – Vanda Pharmaceuticals Ltd kontra Európai Bizottság | 33 |
| 2021/C 320/37 | C-578/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. május 11-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca dos Açores [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NM, NR, BA, XN, FA kontra Sata Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos, SA | 34 |
| | Törvényszék |
| 2021/C 320/38 | T-554/16. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – BZ kontra EKB (Közszolgálat – Az EKB személyi állománya – Betegség foglalkozási eredetének elismerése iránti kérelem – Az EKB személyzeti szabályzatának 6.3.11 – 6.3.13. cikkei – Az eljárás szabálytalansága – Vizsgálati jelentés hiánya – Szerződésen kívüli felelősség) | 35 |
| 2021/C 320/39 | T-641/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – FD kontra Fusion for Energy közös vállalkozás (Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Határozott időre szóló szerződés – A meghosszabbítást mellőző határozat – Lelki zaklatás – Hatáskörrel való visszaélés – Gondoskodási kötelezettség – Egyenlő bánásmód – Felelősség) | 35 |
| 2021/C 320/40 | T-709/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – GW kontra Számvevőszék (Közszolgálat – Tisztviselők – Tartós teljes rokkantságban szenvedő tisztviselő – Időszakos orvosi vizsgálat – Eljárási szabályok – A rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelem – Elutasítás – A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 15. cikke – Az adminisztratív vezetők testületének 273/15. sz. következtetése – Gondoskodási kötelezettség) | 36 |
| 2021/C 320/41 | T-746/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – GY kontra EKB (Közszolgálat – Az EKB személyzete – Díjazás – Háztartási támogatás – Az alkalmazandó szabályozás módosítása – A kérelem elutasítása a 2019. év vonatkozásában – Jogellenességi kifogás – Egyenlő bánásmód – átmeneti intézkedések hiánya) | 37 |
| 2021/C 320/42 | T-51/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – Mélin kontra Parlament (Intézményi jog – Az Európai Parlament képviselőit megillető költségtérítésekre és juttatásokra vonatkozó szabályzat – Parlamenti asszisztensi támogatás – A jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása – Jogellenességi kifogás – Védelemhez való jog – Ténybeli tévedés) | 37 |
| 2021/C 320/43 | T-95/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. június 22-i végzése – Portugália kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés – Állami támogatások – A Zona Franca da Madeira javára Portugália által végrehajtott támogatási program – E támogatási programnak a C(2007) 3037 végleges és C(2013) 4043 végleges bizottsági határozatok megsértésével történő alkalmazása – A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és a támogatások visszatéríttetését elrendelő határozat – Ideiglenes intézkedés iránti kérelem) | 38 |
| 2021/C 320/44 | T-207/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. június 22-i végzése – Polynt kontra ECHA (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – REACH – A hexahidro-metilftálsav-anhidrid anyag – Regisztrálási kötelezettség – A dokumentáció értékelése – A vizsgálati javaslatok ellenőrzése – Olyan információk benyújtására vonatkozó kötelezettség, amelyekhez állatkísérletek szükségesek – Ideiglenes intézkedések iránti kérelem – A sürgősség hiánya) | 38 |
| 2021/C 320/45 | T-295/21. sz. ügy: 2021. május 18-án benyújtott kereset – eSlovensko kontra Bizottság | 39 |
| 2021/C 320/46 | T-296/21. sz. ügy: 2021. május 20-án benyújtott kereset – SU kontra EIOPA | 40 |
| 2021/C 320/47 | T-304/21. sz. ügy: 2021. május 30-án benyújtott kereset – eSlovensko Bratislava kontra Bizottság | 41 |
| 2021/C 320/48 | T-309/21. sz. ügy: 2021. május 24-én benyújtott kereset – TC kontra Parlament | 42 |
| 2021/C 320/49 | T-328/21. sz. ügy: 2021. június 9-én benyújtott kereset – Airoldi Metalli kontra Bizottság | 43 |
| 2021/C 320/50 | T-330/21. sz. ügy: 2021. június 12-én benyújtott kereset – EWC Academy kontra Bizottság | 44 |
| 2021/C 320/51 | T-331/21. sz. ügy: 2021. június 14-én benyújtott kereset – mBank kontra EUIPO – European Merchant Bank (EMBANK European Merchant Bank) | 45 |
| 2021/C 320/52 | T-334/21. sz. ügy: 2021. június 12-én benyújtott kereset – Mendes de Almeida kontra Tanács | 46 |
| 2021/C 320/53 | T-336/21. sz. ügy: 2021. június 15-én benyújtott kereset – Mendus kontra EUIPO (CENSOR.NET) | 47 |
| 2021/C 320/54 | T-338/21. sz. ügy: 2021. június 18-én benyújtott kereset – F I S I kontra EUIPO – Verband der Deutschen Daunen- und Federnindustrie (ECODOWN) | 48 |
| 2021/C 320/55 | T-341/21. sz. ügy: 2021. június 21-én benyújtott kereset – Rauff-Nisthar kontra Bizottság | 49 |
| 2021/C 320/56 | T-347/21. sz. ügy: 2021. június 21-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT | 50 |
| 2021/C 320/57 | T-348/21. sz. ügy: 2021. június 22-én benyújtott kereset – Volkskreditbank kontra ESZT | 51 |
| 2021/C 320/58 | T-353/21. sz. ügy: 2021. június 25-én benyújtott kereset – KTM Fahrrad kontra EUIPO – KTM (R2R) | 52 |
| 2021/C 320/59 | T-360/21. sz. ügy: 2021. június 25-én benyújtott kereset – Portigon kontra ESZT | 53 |
| 2021/C 320/60 | T-364/21. sz. ügy: 2021. június 25-én benyújtott kereset – Essity Hygiene and Health kontra EUIPO (Egy levél ábrázolása) | 54 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2021/C 320/02

C-682/18. és C-683/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Frank Peterson kontra Google LLC, YouTube LLC, YouTube Inc., Google Germany GmbH (C-682/18) és Elsevier Inc. kontra Cyando AG (C-683/18) (Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – Videómegosztó platform vagy tárhely és fájlmegosztó platform hozzáférhetővé tétele és üzemeltetése – Az üzemeltető felelőssége a platformja felhasználói által elkövetett szellemi tulajdonjogi jogsértésekért – 2001/29/EK irányelv – 3. cikk és a 8. cikk (3) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés fogalma – 2000/31/EK irányelv – 14. és 15. cikk – A felelősség alóli mentesülés feltételei – Konkrét jogsértésekről való tudomás hiánya – Ilyen jogsértésekről való értesítés ideiglenes intézkedés kieszközlése feltételeként)

2

2021/C 320/03

C-439/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Satversmes tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelme – (EU) 2016/679 rendelet – 5., 6. és 10. cikk – A közúti közlekedési jogsértések miatt kiszabott büntetőpontokra vonatkozó személyes adatokhoz való nyilvános hozzáférésről rendelkező nemzeti jogszabály – Megengedhetőség – A büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és a bűncselekményekre vonatkozó személyes adatok fogalma – A közúti közlekedésbiztonság javítása céljából történő hozzáférhetővé tétel – A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – A tájékozódás szabadsága – A magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogokkal való összhang biztosítása – Adatok további felhasználása – EUMSZ 267. cikk – Az előzetes döntéshozatali eljárásban hozott határozat időbeli hatálya – Valamely tagállam alkotmánybíróságának azon lehetősége, hogy fenntartsa az uniós joggal összeegyeztethetetlen nemzeti jogszabály joghatásait – Az uniós jog elsőbbségének elve és a jogbiztonság elve)

3

2021/C 320/04

C-550/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. június 24-i ítélete (a Juzgado de lo Social no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EV kontra Obras y Servicios Públicos S. A., Acciona Agua, S. A. (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 1999/70/EK irányelv – Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás – 5. szakasz – Az egymást követő, határozott időre létrejött munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából eredő visszaélések megakadályozására irányuló intézkedések – Az építőipari ágazatban kötött, egymást követő határozott idejű, úgynevezett fijos de obra munkaszerződések – Az ilyen szerződések megújítását alátámasztó objektív okok fogalma – 2001/23/EK irányelv – Az 1. cikk (1) bekezdése – Vállalkozásátruházás – A 3. cikk (1) bekezdése – A munkavállalók jogainak védelme – A munkaszerződések tekintetében a kollektív szerződések rendelkezései alapján történő jogutódlás – Az átadott munkavállalók jogait és kötelezettségeit a kilépő vállalkozással kötött utolsó szerződésből eredő jogokra és kötelezettségekre korlátozó kollektív szerződés)

o

4

2021/C 320/05

C-559/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. június 24-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés – EUMSZ 258. cikk – Doñana védett természeti terület (Spanyolország) – 2000/60/EK irányelv – A vízpolitika terén az európai uniós fellépés keretei – A 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja, 5. cikk, a 11. cikk (1) bekezdése (3) bekezdésének a), c) és e) pontja, valamint (4) bekezdése – A felszín alatti víztestek romlása – Azon felszín alatti víztestek további jellemzésének hiánya, amelyekről megállapították, hogy ki vannak téve az állapotromlás kockázatának – Megfelelő alapintézkedések és kiegészítő intézkedések – 92/43/EGK irányelv – A 6. cikk (2) bekezdése – A természetes élőhelyek és fajok élőhelyeinek romlása)

5

2021/C 320/06

C-719/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FS kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Előzetes döntéshozatal – Uniós polgárság – 2004/38/EK irányelv – Az uniós polgároknak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga – 15. cikk – Valamely uniós polgár fogadó tagállam területén való ideiglenes tartózkodásának megszűnése – Kiutasítási határozat – Az uniós polgár e területről való fizikai távozása – E kiutasítási határozat időbeli hatálya – 6. cikk – Az említett uniós polgár azon lehetősége, hogy az említett területre való visszatérésekor új tartózkodási joggal rendelkezzen)

6

2021/C 320/07

C-872/19. P. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete – Venezuelai Bolivári Köztársaság kontra az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – Közös kül és biztonságpolitika (KKBP) – A venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Harmadik állam által indított megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatóság – Az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése – Kereshetőségi jog – Feltétel, amely szerint a felperesnek a keresete tárgyát képező intézkedés által közvetlenül érintettnek kell lennie – A jogi személy fogalma – Az eljáráshoz fűződő érdek – Végrehajtási intézkedéseket maga után nem vonó, rendeleti jellegű jogi aktus)

7

2021/C 320/08

C-12/20. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. június 24-i ítélete (az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DB Netz AG kontra Bundesrepublik Deutschland (Előzetes döntéshozatal – Vasúti közlekedés – Nemzetközi vasúti árufuvarozási folyosók – 913/2010/EU rendelet – A 13. cikk (1) bekezdése – Egyablakos rendszer létrehozása minden árufuvarozási folyosóra – 14. cikk – Az árufuvarozási folyosón az infrastruktúra-kapacitások elosztására vonatkozóan az irányító testület által meghatározott keret jellege – 20. cikk – Szabályozó szervezetek – 2012/34/EU irányelv – 27. cikk – Infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó eljárás – A pályahálózat-működtetők szerepe – 56. és 57. cikk – A szabályozó szervezet feladatai és a szabályozó szervezetek közötti együttműködés)

8

2021/C 320/09

C-167/20. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. június 24-i ítélete – WD kontra Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Határozott idejű szerződés – Az átsorolást mellőző határozat – Az értékelő jelentések hiánya – A szerződés meghosszabbítását mellőző határozat)

9

2021/C 320/10

C-920/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. május 18-i végzése (a Landesverwaltungsgericht Steiermark [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fluctus s.r.o., Fluentum s.r.o., KI kontra Landespolizeidirektion Steiermark (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – EUMSZ 56. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Korlátozások – Szerencsejátékok – A szerencsejátékpiac-szervezés kettős rendszere – A sorsolásos játékok és a játékkaszinókban folytatott szerencsejátékok feletti monopólium – A szerencsejáték-automaták üzemeltetéséhez nyújtott előzetes engedély – A monopóliumjogosult reklámtevékenységei – Értékelési szempontok – Alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlat, amely megállapította a nemzeti szabályozás uniós joggal való összeegyeztethetőségét)

9

2021/C 320/11

C-88/20. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. május 20-i végzése – (a Tribunal correctionnel de Bordeaux [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ENR Grenelle Habitat SARL, EP, FQ elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke – Alapvető jogok – A ne bis in idem elve – Közigazgatási és büntetőjogi szankciók azonos tényállással összefüggésben történő halmozása – Telefonos házalás – Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat – Az előzetes döntéshozatalra utalás elégtelen indokolása – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

10

2021/C 320/12

C-248/20. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. május 18-i végzése (a Högsta förvaltningsdomstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Skatteverket kontra Skellefteå Industrihus AB (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Adózás – A hozzáadottérték-adó [héa] közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – Valamely épület építési szakaszában előzetesen megfizetett adó levonása – A választott adókötelezettség rendszere – Az eredetileg tervezett tevékenységről való lemondás – Az előzetesen megfizetett adó levonásának korrekciója – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre az ítélkezési gyakorlatból egyértelműen levezethető válasz)

11

2021/C 320/13

C-571/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. május 6-i végzése (a Tribunale di Potenza [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OM kontra Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca – MIUR, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Conservatorio di Musica E. R. Duni di Matera (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – Az EUM-Szerződés valamely rendelkezésének érvényességére vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya – A munkavállalók szabad mozgása – Egyenlő bánásmód – EUMSZ 45. cikk – Az egyetemi oktatók és a művészeti és zenei felsőoktatás országos rendszerébe tartozó oktatók között a jogállás és a díjazás tekintetében fennálló különbség – Tisztán belső jogi helyzet – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

11

2021/C 320/14

C-185/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-382/19. sz., Turk Hava Yollari kontra EUIPO – Sky (skylife) ügyben 2021. január 27-én hozott ítélete ellen a Turk Hava Yollari AO által 2021. március 25-én benyújtott fellebbezés

12

2021/C 320/15

C-200/21. sz. ügy: A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2021. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TU, SU kontra BRD Groupe Societé Générale SA, Next Capital Solutions Limited

12

2021/C 320/16

C-215/21. sz. ügy: A Juzgado de Primera Instancia de Las Palmas de Gran Canaria (Spanyolország) által 2021. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Zulima kontra Servicios prescriptor y medios de pagos E. F. C. S. A. U.

13

2021/C 320/17

C-216/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Ploieşti (Románia) által 2021. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Asociaţia Forumul Judecătorilor din România, YN kontra Consiliul Superior al Magistraturii

13

2021/C 320/18

C-219/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-817/19. sz., Olimp Laboratories kontra EUIPO ügyben 2021. január 27-én hozott ítélete ellen az Olimp Laboratories sp. z o.o. által 2021. április 1-jén benyújtott fellebbezés

14

2021/C 320/19

C-233/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (tizedik tanács) T-352/18. sz., Germann Avocats LLC kontra Európai Bizottság ügyben 2021. február 4-én hozott végzése ellen a Germann Avocats LLC által 2021. április 9-én benyújtott fellebbezés

15

2021/C 320/20

C-252/21. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2021. április 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Facebook Inc. és társai kontra Bundeskartellamt

16

2021/C 320/21

C-274/21. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

18

2021/C 320/22

C-274/21. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

21

2021/C 320/23

C-290/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatlich genehmigte Gesellschaft der Autoren, Komponisten und Musikverleger regGenmbH (AKM) kontra Canal+ Luxembourg Sàrl

24

2021/C 320/24

C-300/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. május 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UI kontra Österreichische Post AG

25

2021/C 320/25

C-310/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-885/19. sz., Aquind és társai kontra Bizottság ügyben 2021. március 5-én hozott végzése ellen az Aquind Ltd, Aquind Energy Sàrl, Aquind SAS által 2021. május 17-én benyújtott fellebbezés

26

2021/C 320/26

C-311/21. sz. ügy: A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2021. május 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CM kontra TimePartner Personalmanagement GmbH

26

2021/C 320/27

C-316/21. sz. ügy: A Raad van State (Belgium) által 2021. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent, beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA

28

2021/C 320/28

C-323/21. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra B.

28

2021/C 320/29

C-324/21. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra F.

29

2021/C 320/30

C-325/21. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

30

2021/C 320/31

C-343/21. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PV kontra Zamestnik izpalnitelen direktor na Darzhaven fond Zemedelie

30

2021/C 320/32

C-352/21. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. május 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A1 és A2 kontra I

31

2021/C 320/33

C-365/21. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Bamberg (Németország) által 2021. június 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MR elleni büntetőeljárás

32

2021/C 320/34

C-389/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-504/19. sz., Crédit lyonnais kontra EKB ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Központi Bank által 2021. június 24-én benyújtott fellebbezés

32

2021/C 320/35

C-1/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. május 19-i végzése (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B kontra Finanzamt Österreich, korábban Finanzamt Wien 9/18/19

33

2021/C 320/36

C-115/20. P. sz. ügy: A Bíróság hatodik tanácsa elnökének 2021. május 20-i végzése – Vanda Pharmaceuticals Ltd kontra Európai Bizottság

33

2021/C 320/37

C-578/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. május 11-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca dos Açores [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NM, NR, BA, XN, FA kontra Sata Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos, SA

34

Törvényszék

2021/C 320/38

T-554/16. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – BZ kontra EKB (Közszolgálat – Az EKB személyi állománya – Betegség foglalkozási eredetének elismerése iránti kérelem – Az EKB személyzeti szabályzatának 6.3.11 – 6.3.13. cikkei – Az eljárás szabálytalansága – Vizsgálati jelentés hiánya – Szerződésen kívüli felelősség)

35

2021/C 320/39

T-641/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – FD kontra Fusion for Energy közös vállalkozás (Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Határozott időre szóló szerződés – A meghosszabbítást mellőző határozat – Lelki zaklatás – Hatáskörrel való visszaélés – Gondoskodási kötelezettség – Egyenlő bánásmód – Felelősség)

35

2021/C 320/40

T-709/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – GW kontra Számvevőszék (Közszolgálat – Tisztviselők – Tartós teljes rokkantságban szenvedő tisztviselő – Időszakos orvosi vizsgálat – Eljárási szabályok – A rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelem – Elutasítás – A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 15. cikke – Az adminisztratív vezetők testületének 273/15. sz. következtetése – Gondoskodási kötelezettség)

36

2021/C 320/41

T-746/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – GY kontra EKB (Közszolgálat – Az EKB személyzete – Díjazás – Háztartási támogatás – Az alkalmazandó szabályozás módosítása – A kérelem elutasítása a 2019. év vonatkozásában – Jogellenességi kifogás – Egyenlő bánásmód – átmeneti intézkedések hiánya)

37

2021/C 320/42

T-51/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – Mélin kontra Parlament (Intézményi jog – Az Európai Parlament képviselőit megillető költségtérítésekre és juttatásokra vonatkozó szabályzat – Parlamenti asszisztensi támogatás – A jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása – Jogellenességi kifogás – Védelemhez való jog – Ténybeli tévedés)

37

2021/C 320/43

T-95/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. június 22-i végzése – Portugália kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés – Állami támogatások – A Zona Franca da Madeira javára Portugália által végrehajtott támogatási program – E támogatási programnak a C(2007) 3037 végleges és C(2013) 4043 végleges bizottsági határozatok megsértésével történő alkalmazása – A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és a támogatások visszatéríttetését elrendelő határozat – Ideiglenes intézkedés iránti kérelem)

38

2021/C 320/44

T-207/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. június 22-i végzése – Polynt kontra ECHA (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – REACH – A hexahidro-metilftálsav-anhidrid anyag – Regisztrálási kötelezettség – A dokumentáció értékelése – A vizsgálati javaslatok ellenőrzése – Olyan információk benyújtására vonatkozó kötelezettség, amelyekhez állatkísérletek szükségesek – Ideiglenes intézkedések iránti kérelem – A sürgősség hiánya)

38

2021/C 320/45

T-295/21. sz. ügy: 2021. május 18-án benyújtott kereset – eSlovensko kontra Bizottság

39

2021/C 320/46

T-296/21. sz. ügy: 2021. május 20-án benyújtott kereset – SU kontra EIOPA

40

2021/C 320/47

T-304/21. sz. ügy: 2021. május 30-án benyújtott kereset – eSlovensko Bratislava kontra Bizottság

41

2021/C 320/48

T-309/21. sz. ügy: 2021. május 24-én benyújtott kereset – TC kontra Parlament

42

2021/C 320/49

T-328/21. sz. ügy: 2021. június 9-én benyújtott kereset – Airoldi Metalli kontra Bizottság

43

2021/C 320/50

T-330/21. sz. ügy: 2021. június 12-én benyújtott kereset – EWC Academy kontra Bizottság

44

2021/C 320/51

T-331/21. sz. ügy: 2021. június 14-én benyújtott kereset – mBank kontra EUIPO – European Merchant Bank (EMBANK European Merchant Bank)

45

2021/C 320/52

T-334/21. sz. ügy: 2021. június 12-én benyújtott kereset – Mendes de Almeida kontra Tanács

46

2021/C 320/53

T-336/21. sz. ügy: 2021. június 15-én benyújtott kereset – Mendus kontra EUIPO (CENSOR.NET)

47

2021/C 320/54

T-338/21. sz. ügy: 2021. június 18-én benyújtott kereset – F I S I kontra EUIPO – Verband der Deutschen Daunen- und Federnindustrie (ECODOWN)

48

2021/C 320/55

T-341/21. sz. ügy: 2021. június 21-én benyújtott kereset – Rauff-Nisthar kontra Bizottság

49

2021/C 320/56

T-347/21. sz. ügy: 2021. június 21-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT

50

2021/C 320/57

T-348/21. sz. ügy: 2021. június 22-én benyújtott kereset – Volkskreditbank kontra ESZT

51

2021/C 320/58

T-353/21. sz. ügy: 2021. június 25-én benyújtott kereset – KTM Fahrrad kontra EUIPO – KTM (R2R)

52

2021/C 320/59

T-360/21. sz. ügy: 2021. június 25-én benyújtott kereset – Portigon kontra ESZT

53

2021/C 320/60

T-364/21. sz. ügy: 2021. június 25-én benyújtott kereset – Essity Hygiene and Health kontra EUIPO (Egy levél ábrázolása)

54

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2021/C 320/01)

Utolsó kiadvány

HL C 310., 2021.8.2.

Korábbi közzétételek

HL C 297., 2021.7.26.

HL C 289., 2021.7.19.

HL C 278., 2021.7.12.

HL C 263., 2021.7.5.

HL C 252., 2021.6.28.

HL C 242., 2021.6.21.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/2

---

A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Frank Peterson kontra Google LLC, YouTube LLC, YouTube Inc., Google Germany GmbH (C-682/18) és Elsevier Inc. kontra Cyando AG (C-683/18)

(C-682/18. és C-683/18. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szellemi tulajdon - Szerzői jog és szomszédos jogok - Videómegosztó platform vagy tárhely és fájlmegosztó platform hozzáférhetővé tétele és üzemeltetése - Az üzemeltető felelőssége a platformja felhasználói által elkövetett szellemi tulajdonjogi jogsértésekért - 2001/29/EK irányelv - 3. cikk és a 8. cikk (3) bekezdése - „Nyilvánossághoz közvetítés” fogalma - 2000/31/EK irányelv - 14. és 15. cikk - A felelősség alóli mentesülés feltételei - Konkrét jogsértésekről való tudomás hiánya - Ilyen jogsértésekről való értesítés ideiglenes intézkedés kieszközlése feltételeként)

(2021/C 320/02)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: Frank Peterson (C-682/18), Elsevier Inc. (C-683/18)

Alperesek: Google LLC, YouTube LLC, YouTube Inc., Google Germany GmbH (C-682/18), Cyando AG (C-683/18)

Rendelkező rész

| 1) | Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan videómegosztó platform vagy tárhely- és fájlmegosztó platform üzemeltetője, amelyen felhasználók védelem alatt álló tartalmakat jogellenesen hozzáférhetővé tehetnek a nyilvánosság számára, nem végzi e tartalmaknak az e rendelkezés értelmében vett „nyilvánossághoz közvetítését”, kivéve ha a platform puszta rendelkezésre bocsátásán túl közreműködik abban, hogy ilyen tartalmakat a szerzői jog megsértésével a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyenek. Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha ezen üzemeltető konkrétan tudomással bír a védelem alatt álló tartalom platformján való jogellenes hozzáférhetővé tételéről, és azt haladéktalanul nem törli vagy az ahhoz való hozzáférést haladéktalanul nem szünteti meg, vagy ha az említett üzemeltető – noha tudja vagy tudnia kellene, hogy általában véve a platformján keresztül annak felhasználói védelem alatt álló tartalmakat tesznek jogellenesen hozzáférhetővé a nyilvánosság számára – nem hajtja végre azon megfelelő műszaki intézkedéseket, amelyek egy szokásos gondossággal eljáró gazdasági szereplőtől ebben a helyzetben elvárhatók annak érdekében, hogy hitelesen és hatékonyan lépjen fel a szerzői jogok e platformon való megsértése ellen, vagy ha részt vesz a jogellenesen nyilvánossághoz közvetített védelem alatt álló tartalmak kiválasztásában, a platformján kifejezetten ilyen tartalmak jogellenes megosztására szolgáló eszközöket biztosít, vagy tudatosan elősegíti az ilyen megosztásokat, amit bizonyíthat az a körülmény, hogy az említett üzemeltető olyan üzleti modellt fogadott el, amely arra ösztönzi a platformja felhasználóit, hogy azon jogellenesen védelem alatt álló tartalmakat közvetítsenek a nyilvánossághoz. |
| --- | --- |

1)

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan videómegosztó platform vagy tárhely- és fájlmegosztó platform üzemeltetője, amelyen felhasználók védelem alatt álló tartalmakat jogellenesen hozzáférhetővé tehetnek a nyilvánosság számára, nem végzi e tartalmaknak az e rendelkezés értelmében vett „nyilvánossághoz közvetítését”, kivéve ha a platform puszta rendelkezésre bocsátásán túl közreműködik abban, hogy ilyen tartalmakat a szerzői jog megsértésével a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyenek. Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha ezen üzemeltető konkrétan tudomással bír a védelem alatt álló tartalom platformján való jogellenes hozzáférhetővé tételéről, és azt haladéktalanul nem törli vagy az ahhoz való hozzáférést haladéktalanul nem szünteti meg, vagy ha az említett üzemeltető – noha tudja vagy tudnia kellene, hogy általában véve a platformján keresztül annak felhasználói védelem alatt álló tartalmakat tesznek jogellenesen hozzáférhetővé a nyilvánosság számára – nem hajtja végre azon megfelelő műszaki intézkedéseket, amelyek egy szokásos gondossággal eljáró gazdasági szereplőtől ebben a helyzetben elvárhatók annak érdekében, hogy hitelesen és hatékonyan lépjen fel a szerzői jogok e platformon való megsértése ellen, vagy ha részt vesz a jogellenesen nyilvánossághoz közvetített védelem alatt álló tartalmak kiválasztásában, a platformján kifejezetten ilyen tartalmak jogellenes megosztására szolgáló eszközöket biztosít, vagy tudatosan elősegíti az ilyen megosztásokat, amit bizonyíthat az a körülmény, hogy az említett üzemeltető olyan üzleti modellt fogadott el, amely arra ösztönzi a platformja felhasználóit, hogy azon jogellenesen védelem alatt álló tartalmakat közvetítsenek a nyilvánossághoz.

| 2) | A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) 14. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik valamely videómegosztó platform vagy tárhely- és fájlmegosztó platform üzemeltetőjének tevékenysége, feltéve hogy ezen üzemeltető nem játszik olyan tevőleges szerepet, amely révén tudomással bír a platformjára feltöltött tartalmakról, vagy azokat ellenőrzi.
  A 2000/31 irányelv 14. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy ahhoz, hogy e rendelkezés alapján kizárható legyen az e 14. cikk (1) bekezdésében előírt felelősség alóli mentesülés, az ilyen üzemeltetőnek tudomással kell bírnia felhasználóinak a platformjára feltöltött védelem alatt álló tartalmakra vonatkozó konkrét jogellenes cselekményeiről. |
| --- | --- |

2)

A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) 14. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik valamely videómegosztó platform vagy tárhely- és fájlmegosztó platform üzemeltetőjének tevékenysége, feltéve hogy ezen üzemeltető nem játszik olyan tevőleges szerepet, amely révén tudomással bír a platformjára feltöltött tartalmakról, vagy azokat ellenőrzi.

A 2000/31 irányelv 14. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy ahhoz, hogy e rendelkezés alapján kizárható legyen az e 14. cikk (1) bekezdésében előírt felelősség alóli mentesülés, az ilyen üzemeltetőnek tudomással kell bírnia felhasználóinak a platformjára feltöltött védelem alatt álló tartalmakra vonatkozó konkrét jogellenes cselekményeiről.

| 3) | A 2001/29 irányelv 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha a nemzeti jog értelmében valamely szerzői jog vagy szomszédos jog jogosultja csak akkor eszközölhet ki ideiglenes intézkedést az olyan közvetítővel szemben, amelynek a szolgáltatását harmadik személy a jogosult jogának megsértése céljából anélkül vette igénybe, hogy ezen közvetítő a 2000/31 irányelv 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében tudomással bírt volna e jogsértésről, ha a bírósági eljárás megindítása előtt az említett közvetítőt e jogsértésről előzetesen értesítették, és e közvetítő haladéktalanul nem távolította el a szóban forgó tartalmat vagy nem szüntette meg az ahhoz való hozzáférést, és nem gondoskodott arról, hogy ilyen jogsértésekre újból ne kerüljön sor. Mindazonáltal a nemzeti bíróságok feladata, hogy az ilyen feltétel alkalmazása során meggyőződjenek arról, hogy az nem késlelteti a jogsértés tényleges megszüntetését, aránytalan kárt okozva ezzel a jogosultnak. |
| --- | --- |

3)

A 2001/29 irányelv 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha a nemzeti jog értelmében valamely szerzői jog vagy szomszédos jog jogosultja csak akkor eszközölhet ki ideiglenes intézkedést az olyan közvetítővel szemben, amelynek a szolgáltatását harmadik személy a jogosult jogának megsértése céljából anélkül vette igénybe, hogy ezen közvetítő a 2000/31 irányelv 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében tudomással bírt volna e jogsértésről, ha a bírósági eljárás megindítása előtt az említett közvetítőt e jogsértésről előzetesen értesítették, és e közvetítő haladéktalanul nem távolította el a szóban forgó tartalmat vagy nem szüntette meg az ahhoz való hozzáférést, és nem gondoskodott arról, hogy ilyen jogsértésekre újból ne kerüljön sor. Mindazonáltal a nemzeti bíróságok feladata, hogy az ilyen feltétel alkalmazása során meggyőződjenek arról, hogy az nem késlelteti a jogsértés tényleges megszüntetését, aránytalan kárt okozva ezzel a jogosultnak.

---

(1)  HL C 82., 2019.3.4.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/3

---

A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Satversmes tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B által indított eljárás

(C-439/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelme - (EU) 2016/679 rendelet - 5., 6. és 10. cikk - A közúti közlekedési jogsértések miatt kiszabott büntetőpontokra vonatkozó személyes adatokhoz való nyilvános hozzáférésről rendelkező nemzeti jogszabály - Megengedhetőség - A „büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és a bűncselekményekre vonatkozó személyes adatok” fogalma - A közúti közlekedésbiztonság javítása céljából történő hozzáférhetővé tétel - A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga - A tájékozódás szabadsága - A magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogokkal való összhang biztosítása - Adatok további felhasználása - EUMSZ 267. cikk - Az előzetes döntéshozatali eljárásban hozott határozat időbeli hatálya - Valamely tagállam alkotmánybíróságának azon lehetősége, hogy fenntartsa az uniós joggal összeegyeztethetetlen nemzeti jogszabály joghatásait - Az uniós jog elsőbbségének elve és a jogbiztonság elve)

(2021/C 320/03)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Satversmes tiesa

Az alapeljárás felei

Felperes: B

Az eljárásban részt vesz: Latvijas Republikas Saeima

Rendelkező rész

| 1) | A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azt alkalmazni kell a gépjárművezetőkkel szemben közúti közlekedési jogsértések miatt kiszabott büntetőpontokra vonatkozó személyes adatok kezelésére. |
| --- | --- |

1)

A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azt alkalmazni kell a gépjárművezetőkkel szemben közúti közlekedési jogsértések miatt kiszabott büntetőpontokra vonatkozó személyes adatok kezelésére.

| 2) | Az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezéseit, különösen az 5. cikkének (1) bekezdését, 6. cikke (1) bekezdésének e) pontját és 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amely a gépjárművezetőkkel szemben közúti közlekedési jogsértés miatt kiszabott büntetőpontok nyilvántartásának vezetésével megbízott közhatalmi szervet arra kötelezi, hogy ezeket az adatokat tegye a nyilvánosság számára hozzáférhetővé, anélkül hogy a hozzáférést kérő személynek igazolnia kellene az említett adatok megszerzéséhez fűződő különös érdekét. |
| --- | --- |

2)

Az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezéseit, különösen az 5. cikkének (1) bekezdését, 6. cikke (1) bekezdésének e) pontját és 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amely a gépjárművezetőkkel szemben közúti közlekedési jogsértés miatt kiszabott büntetőpontok nyilvántartásának vezetésével megbízott közhatalmi szervet arra kötelezi, hogy ezeket az adatokat tegye a nyilvánosság számára hozzáférhetővé, anélkül hogy a hozzáférést kérő személynek igazolnia kellene az említett adatok megszerzéséhez fűződő különös érdekét.

| 3) | Az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezéseit, különösen az 5. cikkének (1) bekezdését, 6. cikke (1) bekezdésének e) pontját és 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amely lehetővé teszi a gépjárművezetőkkel szemben közúti közlekedési jogsértés miatt kiszabott büntetőpontok nyilvántartásának vezetésével megbízott közhatalmi szerv számára, hogy ezeket az adatokat további felhasználás céljából közölje a gazdasági szereplőkkel. |
| --- | --- |

3)

Az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezéseit, különösen az 5. cikkének (1) bekezdését, 6. cikke (1) bekezdésének e) pontját és 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amely lehetővé teszi a gépjárművezetőkkel szemben közúti közlekedési jogsértés miatt kiszabott büntetőpontok nyilvántartásának vezetésével megbízott közhatalmi szerv számára, hogy ezeket az adatokat további felhasználás céljából közölje a gazdasági szereplőkkel.

| 4) | Az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az, ha valamely tagállamnak egy olyan nemzeti jogszabály ellen irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában eljáró alkotmánybírósága, amely a Bíróság előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában hozott határozata alapján az uniós joggal összeegyeztethetetlennek bizonyul, a jogbiztonság elvének alkalmazásával úgy határoz, hogy e jogszabály joghatásait az ezen alkotmányjogi panasz tárgyában hozott végleges és jogerős határozat kihirdetésének időpontjáig fenntartja. |
| --- | --- |

4)

Az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az, ha valamely tagállamnak egy olyan nemzeti jogszabály ellen irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában eljáró alkotmánybírósága, amely a Bíróság előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában hozott határozata alapján az uniós joggal összeegyeztethetetlennek bizonyul, a jogbiztonság elvének alkalmazásával úgy határoz, hogy e jogszabály joghatásait az ezen alkotmányjogi panasz tárgyában hozott végleges és jogerős határozat kihirdetésének időpontjáig fenntartja.

---

(1)  HL C 280., 2019.8.19.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/4

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2021. június 24-i ítélete (a Juzgado de lo Social no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EV kontra Obras y Servicios Públicos S. A., Acciona Agua, S. A.

(C-550/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 1999/70/EK irányelv - Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás - 5. szakasz - Az egymást követő, határozott időre létrejött munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából eredő visszaélések megakadályozására irányuló intézkedések - Az építőipari ágazatban kötött, egymást követő határozott idejű, úgynevezett „fijos de obra” munkaszerződések - Az ilyen szerződések megújítását alátámasztó „objektív okok” fogalma - 2001/23/EK irányelv - Az 1. cikk (1) bekezdése - Vállalkozásátruházás - A 3. cikk (1) bekezdése - A munkavállalók jogainak védelme - A munkaszerződések tekintetében a kollektív szerződések rendelkezései alapján történő jogutódlás - Az átadott munkavállalók jogait és kötelezettségeit a kilépő vállalkozással kötött utolsó szerződésből eredő jogokra és kötelezettségekre korlátozó kollektív szerződés)

(2021/C 320/04)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Social no 14 de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperes: EV

Alperesek: Obras y Servicios Públicos S. A., Acciona Agua, S. A.

Rendelkező rész

| 1) | Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszának 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróság feladata, hogy az alkalmazandó nemzeti jogi rendelkezések összességével összhangban megvizsgálja, hogy különleges körülményektől eltekintve az ugyanazon tartományon belüli különböző munkavégzési helyszíneken ugyanazon vállalkozás által úgynevezett „fijos de obra” szerződések alapján határozott időre foglalkoztatott munkavállalók alkalmazásának három egymást követő évre korlátozása, valamint e munkavállalók számára végkielégítés folyósítása – feltételezve, hogy a nemzeti bíróság megállapítja, hogy az említett munkavállalók vonatkozásában ténylegesen sor került ezen intézkedések meghozatalára – az egymást követő, határozott idejű munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából eredő visszaélések megelőzésére és adott esetben szankcionálására irányuló megfelelő intézkedést vagy az ezen 5. szakasz 1. pontja értelmében vett „megfelelő jogi intézkedést” képez-e. Mindenesetre az ilyen nemzeti szabályozást az érintett tagállam hatóságai nem alkalmazhatják olyan módon, hogy az egymást követő, határozott idejű, úgynevezett „fijos de obra” munkaszerződések megújítását úgy tekintsék, hogy azt az e keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett „objektív okok” támasztják alá, pusztán azon az alapon, hogy e szerződések mindegyikét rendszerint egyetlen építési beruházás tekintetében kötik meg, függetlenül annak időtartamától, mivel az ilyen nemzeti szabályozás a gyakorlatban nem akadályozza meg, hogy az érintett munkáltató az állandó és tartós munkaerőigényt ilyen szerződésmegújításokkal elégítse ki. |
| --- | --- |

1)

Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszának 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróság feladata, hogy az alkalmazandó nemzeti jogi rendelkezések összességével összhangban megvizsgálja, hogy különleges körülményektől eltekintve az ugyanazon tartományon belüli különböző munkavégzési helyszíneken ugyanazon vállalkozás által úgynevezett „fijos de obra” szerződések alapján határozott időre foglalkoztatott munkavállalók alkalmazásának három egymást követő évre korlátozása, valamint e munkavállalók számára végkielégítés folyósítása – feltételezve, hogy a nemzeti bíróság megállapítja, hogy az említett munkavállalók vonatkozásában ténylegesen sor került ezen intézkedések meghozatalára – az egymást követő, határozott idejű munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából eredő visszaélések megelőzésére és adott esetben szankcionálására irányuló megfelelő intézkedést vagy az ezen 5. szakasz 1. pontja értelmében vett „megfelelő jogi intézkedést” képez-e. Mindenesetre az ilyen nemzeti szabályozást az érintett tagállam hatóságai nem alkalmazhatják olyan módon, hogy az egymást követő, határozott idejű, úgynevezett „fijos de obra” munkaszerződések megújítását úgy tekintsék, hogy azt az e keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett „objektív okok” támasztják alá, pusztán azon az alapon, hogy e szerződések mindegyikét rendszerint egyetlen építési beruházás tekintetében kötik meg, függetlenül annak időtartamától, mivel az ilyen nemzeti szabályozás a gyakorlatban nem akadályozza meg, hogy az érintett munkáltató az állandó és tartós munkaerőigényt ilyen szerződésmegújításokkal elégítse ki.

| 2) | A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a munkavállalók közbeszerzési szerződések keretében történő átadásakor a belépő vállalkozás által tiszteletben tartandó, az átadott munkavállalót megillető jogok és kötelezettségek kizárólag azokra a jogokra és kötelezettségekre korlátozódnak, amelyek az e munkavállaló által a kilépő vállalkozással kötött utolsó szerződésből erednek, feltéve, hogy e szabályozás alkalmazásának eredményeként az említett munkavállaló pusztán ezen átadásból kifolyólag nem kerül kedvezőtlenebb helyzetbe, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a munkavállalók közbeszerzési szerződések keretében történő átadásakor a belépő vállalkozás által tiszteletben tartandó, az átadott munkavállalót megillető jogok és kötelezettségek kizárólag azokra a jogokra és kötelezettségekre korlátozódnak, amelyek az e munkavállaló által a kilépő vállalkozással kötött utolsó szerződésből erednek, feltéve, hogy e szabályozás alkalmazásának eredményeként az említett munkavállaló pusztán ezen átadásból kifolyólag nem kerül kedvezőtlenebb helyzetbe, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 77., 2020.3.9.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/5

---

A Bíróság (első tanács) 2021. június 24-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-559/19. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - EUMSZ 258. cikk - Doñana védett természeti terület (Spanyolország) - 2000/60/EK irányelv - A vízpolitika terén az európai uniós fellépés keretei - A 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja, 5. cikk, a 11. cikk (1) bekezdése (3) bekezdésének a), c) és e) pontja, valamint (4) bekezdése - A felszín alatti víztestek romlása - Azon felszín alatti víztestek további jellemzésének hiánya, amelyekről megállapították, hogy ki vannak téve az állapotromlás kockázatának - Megfelelő alapintézkedések és kiegészítő intézkedések - 92/43/EGK irányelv - A 6. cikk (2) bekezdése - A természetes élőhelyek és fajok élőhelyeinek romlása)

(2021/C 320/05)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: kezdetben C. Hermes, E. Manhaeve és E. Sanfrutos Cano, később C. Hermes, E. Manhaeve és M. Jáuregui Gómez meghatalmazottak)

Alperes: Spanyol Királyság (képviselők: kezdetben L. Aguilera Ruiz, később J. Rodríguez de la Rúa Puig és M.-J. Ruiz Sánchez meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1. | A Spanyol Királyság nem teljesítette:






  — | a 2013. december 17-i 2013/64/EU irányelvvel módosított, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének 2.2. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel a Plan Hidrológico del Guadalquivir 2015–2021-ben (Guadalquivir 2015–2021. évi vízügyi terve), amelyet a 2016. január 8-i Real Decreto 1/2016 por el que se aprueba la revisión de los Planes Hidrológicos de las demarcaciones hidrográficas del Cantábrico Occidental, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura y Júcar, y de la parte española de las demarcaciones hidrográficas del Cantábrico Oriental, Miño-Sil, Duero, Tajo, Guadiana y Ebro (a Nyugat-Kantábria, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura y Júcar vízgyűjtő kerületek, valamint a Kelet-Kantábria, Miño-Sil, Duero, Tage, Guadiana és Ebro vízgyűjtő kerületek spanyol részei vízgyűjtő-gazdálkodási tervei felülvizsgálatának jóváhagyásáról szóló 1/2016 királyi rendelet) hagyott jóvá, foglalt további jellemzés keretében, a Doñana régió felszín alatti vízkivételének becslése során nem vette figyelembe a jogellenes vízkivételt és a települési ellátást célzó vízkivételt; |
| --- | --- | --- |

1.

A Spanyol Királyság nem teljesítette:

—

a 2013. december 17-i 2013/64/EU irányelvvel módosított, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének 2.2. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel a Plan Hidrológico del Guadalquivir 2015–2021-ben (Guadalquivir 2015–2021. évi vízügyi terve), amelyet a 2016. január 8-i Real Decreto 1/2016 por el que se aprueba la revisión de los Planes Hidrológicos de las demarcaciones hidrográficas del Cantábrico Occidental, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura y Júcar, y de la parte española de las demarcaciones hidrográficas del Cantábrico Oriental, Miño-Sil, Duero, Tajo, Guadiana y Ebro (a Nyugat-Kantábria, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura y Júcar vízgyűjtő kerületek, valamint a Kelet-Kantábria, Miño-Sil, Duero, Tage, Guadiana és Ebro vízgyűjtő kerületek spanyol részei vízgyűjtő-gazdálkodási tervei felülvizsgálatának jóváhagyásáról szóló 1/2016 királyi rendelet) hagyott jóvá, foglalt további jellemzés keretében, a Doñana régió felszín alatti vízkivételének becslése során nem vette figyelembe a jogellenes vízkivételt és a települési ellátást célzó vízkivételt;

| — | a 2000/60 irányelv 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 11. cikkéből eredő kötelezettségeit, mivel a Guadalquivir 2015–2021. évi vízügyi tervének keretében kidolgozott intézkedési programban nem írt elő semmilyen intézkedést a ZEPA/LIC ES 0000024 kódszámot viselő „Doñana” védett területen található védett élőhelytípusoknak a felszín alatti vizek Matalascañas (Spanyolország) idegenforgalmi övezet szükségleteinek céljából végzett vízkivételei által történő megzavarásának megakadályozására; |
| --- | --- |

—

a 2000/60 irányelv 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 11. cikkéből eredő kötelezettségeit, mivel a Guadalquivir 2015–2021. évi vízügyi tervének keretében kidolgozott intézkedési programban nem írt elő semmilyen intézkedést a ZEPA/LIC ES 0000024 kódszámot viselő „Doñana” védett területen található védett élőhelytípusoknak a felszín alatti vizek Matalascañas (Spanyolország) idegenforgalmi övezet szükségleteinek céljából végzett vízkivételei által történő megzavarásának megakadályozására;

| — | a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel nem tette meg a szükséges intézkedéseket a ZEPA/LIC ES 0000024 kódszámot viselő „Doñana” védett területen, a ZEPA/LIC ES 6150009 kódszámot viselő „Doñana Norte y Oeste” védett területen és ZEC ES 6150012 kódszámot viselő „Dehesa del Estero y Montes de Moguer” védett területen található védett élőhelytípusok jelentős, a Doñana védett természeti terület felszín alatti vizeinek vízkivételével 2006. július 19. óta okozott megzavarásának megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

—

a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel nem tette meg a szükséges intézkedéseket a ZEPA/LIC ES 0000024 kódszámot viselő „Doñana” védett területen, a ZEPA/LIC ES 6150009 kódszámot viselő „Doñana Norte y Oeste” védett területen és ZEC ES 6150012 kódszámot viselő „Dehesa del Estero y Montes de Moguer” védett területen található védett élőhelytípusok jelentős, a Doñana védett természeti terület felszín alatti vizeinek vízkivételével 2006. július 19. óta okozott megzavarásának megakadályozása érdekében.

| 2. | A Bíróság a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3. | Az Európai Bizottság és a Spanyol Királyság maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság és a Spanyol Királyság maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 348., 2019.10.14

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/6

---

A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FS kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(C-719/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Uniós polgárság - 2004/38/EK irányelv - Az uniós polgároknak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga - 15. cikk - Valamely uniós polgár fogadó tagállam területén való ideiglenes tartózkodásának megszűnése - Kiutasítási határozat - Az uniós polgár e területről való fizikai távozása - E kiutasítási határozat időbeli hatálya - 6. cikk - Az említett uniós polgár azon lehetősége, hogy az említett területre való visszatérésekor új tartózkodási joggal rendelkezzen)

(2021/C 320/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: FS

Alperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Rendelkező rész

Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az uniós polgárnak a fogadó tagállam területéről való kiutasítására vonatkozó, e rendelkezés alapján azzal az indokkal hozott határozat, hogy ezen uniós polgár már nem rendelkezik ezen irányelv alapján e területen ideiglenes tartózkodáshoz való joggal, nem minősül teljes mértékben végrehajtottnak azon egyszerű ténynél fogva, hogy az említett uniós polgár fizikailag elhagyta az említett területet a kiutasítási határozatban az önkéntes távozásra előírt határidőn belül. Ahhoz, hogy az említett irányelv 6. cikkének (1) bekezdése alapján az ugyanezen területen való új tartózkodási jog illesse meg, az ilyen kiutasítási határozattal érintett uniós polgárnak nem csupán fizikailag kell elhagynia a fogadó tagállam területét, hanem az e területen való tartózkodásának is ténylegesen véget kell vetnie, oly módon, hogy az említett területre való visszatérésekor nem tekinthető úgy, hogy tartózkodása valójában az ugyanezen területen való korábbi tartózkodásának folytatása. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak megvizsgálása, hogy az érintett uniós polgár sajátos helyzetét jellemző összes konkrét körülményre tekintettel ez a helyzet áll-e fenn. Ha e vizsgálatból az tűnik ki, hogy az uniós polgár nem vetett véget ténylegesen a fogadó tagállam területén való ideiglenes tartózkodásának, e tagállam nem köteles az ezen uniós polgárral szemben már meghozott kiutasítási határozatot megalapozó ugyanazon tények alapján új kiutasítási határozatot hozni, hanem ez előbbi határozatra támaszkodhat annak érdekében, hogy e polgárt a területének elhagyására kötelezze.

---

(1)  HL C 19., 2020.1.20

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/7

---

A Bíróság (nagytanács) 2021. június 22-i ítélete – Venezuelai Bolivári Köztársaság kontra az Európai Unió Tanácsa

(C-872/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közös kül és biztonságpolitika (KKBP) - A venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - Harmadik állam által indított megsemmisítés iránti kereset - Elfogadhatóság - Az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése - Kereshetőségi jog - Feltétel, amely szerint a felperesnek a keresete tárgyát képező intézkedés által közvetlenül érintettnek kell lennie - A „jogi személy” fogalma - Az eljáráshoz fűződő érdek - Végrehajtási intézkedéseket maga után nem vonó, rendeleti jellegű jogi aktus)

(2021/C 320/07)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Venezuelai Bolivári Köztársaság (képviselők: L. Giuliano és F. Di Gianni avvocati)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: P. Mahnič és A. Antoniadis meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének a 2019. szeptember 20-i Venezuela kontra Tanács ítéletét (T-65/18, EU:T:2019:649) hatályon kívül helyezi abban a részében, amelyben az elutasítja a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak a venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2017. november 13-i (EU) 2017/2063 tanácsi rendelet 2., 3., 6. és 7. cikkének megsemmisítése iránt előterjesztett keresetét. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének a 2019. szeptember 20-i Venezuela kontra Tanács ítéletét (T-65/18, EU:T:2019:649) hatályon kívül helyezi abban a részében, amelyben az elutasítja a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak a venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2017. november 13-i (EU) 2017/2063 tanácsi rendelet 2., 3., 6. és 7. cikkének megsemmisítése iránt előterjesztett keresetét.

| 2) | A Bíróság az ügyet érdemi határozat meghozatala céljából visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az ügyet érdemi határozat meghozatala céljából visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

| 3) | A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 45., 2020.2.10

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/8

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2021. június 24-i ítélete (az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DB Netz AG kontra Bundesrepublik Deutschland

(C-12/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Vasúti közlekedés - Nemzetközi vasúti árufuvarozási folyosók - 913/2010/EU rendelet - A 13. cikk (1) bekezdése - Egyablakos rendszer létrehozása minden árufuvarozási folyosóra - 14. cikk - Az árufuvarozási folyosón az infrastruktúra-kapacitások elosztására vonatkozóan az irányító testület által meghatározott keret jellege - 20. cikk - Szabályozó szervezetek - 2012/34/EU irányelv - 27. cikk - Infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó eljárás - A pályahálózat-működtetők szerepe - 56. és 57. cikk - A szabályozó szervezet feladatai és a szabályozó szervezetek közötti együttműködés)

(2021/C 320/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen

Az alapeljárás felei

Felperes: DB Netz AG

Alperes: Bundesrepublik Deutschland

Rendelkező rész

| 1) | A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló, 2010. szeptember 22-i 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkének (1) bekezdését, 14. cikkének (9) bekezdését és 18. cikkének c) pontját, valamint az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének az ezen irányelv IV. melléklete 3. pontjának a) alpontjával együttesen értelmezett (1) és (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az említett irányelv 3. cikkének 2. pontjában meghatározott pályahálózat-működtető minősül azon hatóságnak, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a nemzeti hálózati üzletszabályzat keretében elfogadja az azon eljárásra alkalmazandó szabályokat – ideértve valamely meghatározott elektronikus foglalási rendszer kizárólagos használatát is –, amelynek keretében az e 13. cikk (1) bekezdésében előírt egyablakos rendszerben be kell nyújtani az infrastruktúra-kapacitások iránti kérelmeket. |
| --- | --- |

1)

A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló, 2010. szeptember 22-i 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkének (1) bekezdését, 14. cikkének (9) bekezdését és 18. cikkének c) pontját, valamint az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének az ezen irányelv IV. melléklete 3. pontjának a) alpontjával együttesen értelmezett (1) és (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az említett irányelv 3. cikkének 2. pontjában meghatározott pályahálózat-működtető minősül azon hatóságnak, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a nemzeti hálózati üzletszabályzat keretében elfogadja az azon eljárásra alkalmazandó szabályokat – ideértve valamely meghatározott elektronikus foglalási rendszer kizárólagos használatát is –, amelynek keretében az e 13. cikk (1) bekezdésében előírt egyablakos rendszerben be kell nyújtani az infrastruktúra-kapacitások iránti kérelmeket.

| 2) | Az infrastruktúra-kapacitások iránti kérelmeknek az egyablakos rendszerben történő benyújtására vonatkozó eljárással kapcsolatos, a hálózati üzletszabályzatban előírt szabályoknak valamely nemzeti szabályozó szervezet általi felülvizsgálatát a 913/2010 rendelet 20. cikkében foglalt rendelkezések szabályozzák, e rendelkezéseket pedig akként kell értelmezni, hogy valamely tagállam szabályozó szervezete nem emelhet kifogást e szabályokkal szemben anélkül, hogy eleget tenne az e 20. cikkből eredő együttműködési kötelezettségeknek, különösen pedig anélkül, hogy konzultálna az árufuvarozási folyosóban részt vevő többi tagállam szabályozó szervezeteivel annak érdekében, hogy a lehető legteljesebb mértékben összehangolt megközelítést alakítsanak ki. |
| --- | --- |

2)

Az infrastruktúra-kapacitások iránti kérelmeknek az egyablakos rendszerben történő benyújtására vonatkozó eljárással kapcsolatos, a hálózati üzletszabályzatban előírt szabályoknak valamely nemzeti szabályozó szervezet általi felülvizsgálatát a 913/2010 rendelet 20. cikkében foglalt rendelkezések szabályozzák, e rendelkezéseket pedig akként kell értelmezni, hogy valamely tagállam szabályozó szervezete nem emelhet kifogást e szabályokkal szemben anélkül, hogy eleget tenne az e 20. cikkből eredő együttműködési kötelezettségeknek, különösen pedig anélkül, hogy konzultálna az árufuvarozási folyosóban részt vevő többi tagállam szabályozó szervezeteivel annak érdekében, hogy a lehető legteljesebb mértékben összehangolt megközelítést alakítsanak ki.

| 3) | A 913/2010 rendelet 14. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy nem minősül uniós jogi aktusnak az irányító testület által e rendelkezés értelmében meghatározott azon keret, amely az infrastruktúra-kapacitásoknak az árufuvarozási folyosón belüli elosztására vonatkozik. |
| --- | --- |

3)

A 913/2010 rendelet 14. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy nem minősül uniós jogi aktusnak az irányító testület által e rendelkezés értelmében meghatározott azon keret, amely az infrastruktúra-kapacitásoknak az árufuvarozási folyosón belüli elosztására vonatkozik.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/9

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2021. június 24-i ítélete – WD kontra Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

(C-167/20. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Határozott idejű szerződés - Az átsorolást mellőző határozat - Az értékelő jelentések hiánya - A szerződés meghosszabbítását mellőző határozat)

(2021/C 320/09)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: WD (képviselő: L. Levi ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (képviselők: D. Detken és F. Volpi meghatalmazottak, segítőik: D. Waelbroeck, C. Dekemexhe és A. Duron ügyvédek)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság WD-t kötelezi a fellebbezési eljárásban felmerült saját költségein felül az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság WD-t kötelezi a fellebbezési eljárásban felmerült saját költségein felül az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 271., 2020.8.17.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/9

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2021. május 18-i végzése (a Landesverwaltungsgericht Steiermark [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fluctus s.r.o., Fluentum s.r.o., KI kontra Landespolizeidirektion Steiermark

(C-920/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - EUMSZ 56. cikk - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - Korlátozások - Szerencsejátékok - A szerencsejátékpiac-szervezés kettős rendszere - A sorsolásos játékok és a játékkaszinókban folytatott szerencsejátékok feletti monopólium - A szerencsejáték-automaták üzemeltetéséhez nyújtott előzetes engedély - A monopóliumjogosult reklámtevékenységei - Értékelési szempontok - Alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlat, amely megállapította a nemzeti szabályozás uniós joggal való összeegyeztethetőségét)

(2021/C 320/10)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Az alapeljárás felei

Felperesek: Fluctus s.r.o., Fluentum s.r.o., KI

Alperes: Landespolizeidirektion Steiermark

Az eljárásban részt vesz: Finanzpolizei Team 96

Rendelkező rész

| 1) | Az EUMSZ 56. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal kizárólag azon okból nem ellentétes a szerencsejátékpiac-szervezés kettős rendszere, hogy a sorsolásos játékok és a játékkaszinókban folytatott szerencsejátékok feletti monopólium jogosultjának reklámtevékenységei a szerencsejátékokban való aktív részvételre ösztönöznek, például azáltal, hogy a játékot ártalmatlan színben tüntetik fel, a játéknak a bevételek közérdekű tevékenységekre fordítása révén pozitív képet kölcsönöznek, vagy a játék vonzerejét olyan vonzó reklámüzenetekkel növelik, amelyek jelentős nyereményeket helyeznek kilátásba. |
| --- | --- |

1)

Az EUMSZ 56. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal kizárólag azon okból nem ellentétes a szerencsejátékpiac-szervezés kettős rendszere, hogy a sorsolásos játékok és a játékkaszinókban folytatott szerencsejátékok feletti monopólium jogosultjának reklámtevékenységei a szerencsejátékokban való aktív részvételre ösztönöznek, például azáltal, hogy a játékot ártalmatlan színben tüntetik fel, a játéknak a bevételek közérdekű tevékenységekre fordítása révén pozitív képet kölcsönöznek, vagy a játék vonzerejét olyan vonzó reklámüzenetekkel növelik, amelyek jelentős nyereményeket helyeznek kilátásba.

| 2) | Az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy az arra kötelezi a tagállami bíróságot, hogy a nemzeti jog EUMSZ 56. cikkel ellentétes rendelkezésének alkalmazását mellőzze, még abban az esetben is, ha ugyanezen tagállam magasabb szintű bírósága megállapította e rendelkezés uniós joggal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

2)

Az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy az arra kötelezi a tagállami bíróságot, hogy a nemzeti jog EUMSZ 56. cikkel ellentétes rendelkezésének alkalmazását mellőzze, még abban az esetben is, ha ugyanezen tagállam magasabb szintű bírósága megállapította e rendelkezés uniós joggal való összeegyeztethetőségét.

---

(1)  HL C 161., 2020.5.11.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/10

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2021. május 20-i végzése – (a Tribunal correctionnel de Bordeaux [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ENR Grenelle Habitat SARL, EP, FQ elleni büntetőeljárás

(C-88/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke - Alapvető jogok - A ne bis in idem elve - Közigazgatási és büntetőjogi szankciók azonos tényállással összefüggésben történő halmozása - Telefonos házalás - Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat - Az előzetes döntéshozatalra utalás elégtelen indokolása - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

(2021/C 320/11)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal correctionnel de Bordeaux

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

ENR Grenelle Habitat SARL, EP, FQ

Rendelkező rész

A Tribunal correctionnel de Bordeaux (Franciaország) által 2019. december 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

---

(1)  HL C 161., 2020.5.11.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/11

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. május 18-i végzése (a Högsta förvaltningsdomstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Skatteverket kontra Skellefteå Industrihus AB

(C-248/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Adózás - A hozzáadottérték-adó [héa] közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - Valamely épület építési szakaszában előzetesen megfizetett adó levonása - A választott adókötelezettség rendszere - Az eredetileg tervezett tevékenységről való lemondás - Az előzetesen megfizetett adó levonásának korrekciója - Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre az ítélkezési gyakorlatból egyértelműen levezethető válasz)

(2021/C 320/12)

Az eljárás nyelve: svéd

A kérdést előterjesztő bíróság

Högsta förvaltningsdomstolen

Az alapeljárás felei

Felperes: Skatteverket

Alperes: Skellefteå Industrihus AB

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 137., 168., 184–187., 189. és 192. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a valamely bérbeadandó épület építése során az adózás lehetőségét választó, és az ezen ingatlanprojekthez kapcsolódó beszerzések után előzetesen felszámított hozzáadottérték-adót (héa) levonásba helyező ingatlantulajdonos azon kötelezettségét írja elő, hogy azonnal vissza kell fizetnie ezen adó esetlegesen kamatokkal növelt teljes összegét, mivel a tervezett, levonásra jogosító projekt nem vezetett adóköteles ügyeltekhez, azonban e cikkekkel nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely ilyen helyzetben az előzetesen megfizetett héa korrekciójának kötelezettségét írja elő.

---

(1)  HL C 279., 2020.8.24

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/11

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. május 6-i végzése (a Tribunale di Potenza [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OM kontra Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca – MIUR, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Conservatorio di Musica „E. R. Duni” di Matera

(C-571/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése - Az EUM-Szerződés valamely rendelkezésének érvényességére vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelem - A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya - A munkavállalók szabad mozgása - Egyenlő bánásmód - EUMSZ 45. cikk - Az egyetemi oktatók és a művészeti és zenei felsőoktatás országos rendszerébe tartozó oktatók között a jogállás és a díjazás tekintetében fennálló különbség - Tisztán belső jogi helyzet - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

(2021/C 320/13)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Potenza

Az alapeljárás felei

Felperes: OM

Alperesek: Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca – MIUR, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Conservatorio di Musica „E. R. Duni” di Matera

Rendelkező rész

| 1) | Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy válaszoljon a Tribunale di Potenza (potenzai bíróság, Olaszország) által előzetes döntéshozatal céljából előterjesztett első és második kérdésre. |
| --- | --- |

1)

Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy válaszoljon a Tribunale di Potenza (potenzai bíróság, Olaszország) által előzetes döntéshozatal céljából előterjesztett első és második kérdésre.

| 2) | A Tribunale di Potenza (potenzai bíróság, Olaszország) által előzetes döntéshozatal céljából előterjesztett harmadik kérdés nyilvánvalóan elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

2)

A Tribunale di Potenza (potenzai bíróság, Olaszország) által előzetes döntéshozatal céljából előterjesztett harmadik kérdés nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

---

(1)  HL C 28., 2021.1.25.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/12

---

A Törvényszék (kilencedik tanács) T-382/19. sz., Turk Hava Yollari kontra EUIPO – Sky (skylife) ügyben 2021. január 27-én hozott ítélete ellen a Turk Hava Yollari AO által 2021. március 25-én benyújtott fellebbezés

(C-185/21. P. sz. ügy)

(2021/C 320/14)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Turk Hava Yollari AO (képviselő: R. Almaraz Palmero abogada)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Sky Ltd

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. június 29-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Turk Hava Yollari AO maga viseli saját költségeit.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/12

---

A Tribunalul Bucureşti (Románia) által 2021. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TU, SU kontra BRD Groupe Societé Générale SA, Next Capital Solutions Limited

(C-200/21. sz. ügy)

(2021/C 320/15)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Bucureşti

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: TU, SU

Ellenérdekű felek: BRD Groupe Societé Générale SA, Next Capital Solutions Limited

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e a 93/13 irányelvvel (1) a polgári perrendtartásról szóló törvénykönyv VI. fejezetének 712. és azt követő cikkeiben foglalthoz hasonló olyan nemzeti jogi szabály, amely 15 napos határidőt ír elő arra, hogy az adós végrehajtási kifogás keretében a végrehajtható okirat valamely szerződéses kikötésének tisztességtelen jellegére hivatkozhasson, amennyiben a végrehajtható okiratban szereplő tisztességtelen feltételek fennállásának megállapítására irányuló keresetre semmilyen határidő nem vonatkozik, és ez utóbbi keretében az adósnak lehetősége van arra, hogy a polgári perrendtartásról szóló törvénykönyv 638. cikkének (2) bekezdésével összhangban az okirat végrehajtásának felfüggesztését kérje?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/13

---

A Juzgado de Primera Instancia de Las Palmas de Gran Canaria (Spanyolország) által 2021. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Zulima kontra Servicios prescriptor y medios de pagos E. F. C. S. A. U.

(C-215/21. sz. ügy)

(2021/C 320/16)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de Primera Instancia de Las Palmas de Gran Canaria

Az alapeljárás felei

Felperes: Zulima

Alperes: Servicios prescriptor y medios de pagos E. F. C. S. A. U.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

A fogyasztóknak a tisztességtelen szerződési feltételekkel szembeni, a 93/13/EGK irányelv (1) alapján előterjesztett igényei kapcsán, peren kívüli egyezség esetén a Ley de Enjuiciamiento Civil (polgári perrendtartás) 22. cikke azt írja elő, hogy a fogyasztó viseli a perköltségeket, tekintet nélkül az eladó vagy szolgáltató által előzőleg tanúsított, az előzetesen előterjesztett követelések kielégítését elmulasztó magatartásra. Ez a spanyol eljárási szabályozás olyan jelentős akadályt képez-e, amely visszatarthatja a fogyasztót attól, hogy a szerződési feltétel vélhetően tisztességtelen jellegének hatékony bírósági felülvizsgálatához való jogával éljen, és amely sérti a tényleges érvényesülés elvét, illetve a 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/13

---

A Curtea de Apel Ploieşti (Románia) által 2021. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Asociaţia „Forumul Judecătorilor din România”, YN kontra Consiliul Superior al Magistraturii

(C-216/21. sz. ügy)

(2021/C 320/17)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Ploieşti

Az alapeljárás felei

Felperesek: Asociaţia „Forumul Judecătorilor din România”, YN

Alperes: Consiliul Superior al Magistraturii

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2006. december 13-i 2006/928/EK európai bizottsági határozattal (1) létrehozott együttműködési és ellenőrzési mechanizmust (MCV) valamely európai uniós intézmény EUMSZ 267. cikk értelmében vett jogi aktusának kell-e tekinteni, amely az Európai Unió Bírósága által értelmezhető? A 2006. december 13-i 2006/928/EK európai bizottsági határozattal létrehozott MCV tartalma, jellege és időbeli hatálya a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló, Románia által 2005. április 25-én Luxemburgban aláírt szerződés hatálya alá tartozik-e? Az MCV keretében készült jelentésekben előírt követelmények kötelezőek-e a román államra nézve? |
| --- | --- |

1)

A 2006. december 13-i 2006/928/EK európai bizottsági határozattal (1) létrehozott együttműködési és ellenőrzési mechanizmust (MCV) valamely európai uniós intézmény EUMSZ 267. cikk értelmében vett jogi aktusának kell-e tekinteni, amely az Európai Unió Bírósága által értelmezhető? A 2006. december 13-i 2006/928/EK európai bizottsági határozattal létrehozott MCV tartalma, jellege és időbeli hatálya a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló, Románia által 2005. április 25-én Luxemburgban aláírt szerződés hatálya alá tartozik-e? Az MCV keretében készült jelentésekben előírt követelmények kötelezőek-e a román államra nézve?

| 2) | Értelmezhető-e úgy a bírói függetlenségnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 19. cikke (1) [bekezdésének] második [albekezdésében] és az Alapjogi Charta 47. cikkében foglalt, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában kidolgozott elve az EUSZ 2. cikkre tekintettel, hogy az a hivatalban lévő bírák előléptetésével kapcsolatos eljárásokra is vonatkozik? |
| --- | --- |

2)

Értelmezhető-e úgy a bírói függetlenségnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 19. cikke (1) [bekezdésének] második [albekezdésében] és az Alapjogi Charta 47. cikkében foglalt, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában kidolgozott elve az EUSZ 2. cikkre tekintettel, hogy az a hivatalban lévő bírák előléptetésével kapcsolatos eljárásokra is vonatkozik?

| 3) | Sérül-e ezen elv egy olyan előléptetési rendszernek a felsőbb szintű bíróságon belül történő létrehozása révén, amely kizárólag az ellátott tevékenységnek és a tanúsított magatartásnak a fellebbviteli bíróság elnökéből és bíráiból álló bizottság általi összefoglaló értékelésén alapul, amely bizottság a bírák időszakos értékelése mellett elkülönülten végzi mind a bírák előléptetési célú értékelését, mind az általuk hozott ítéletek bírósági felülvizsgálatát? |
| --- | --- |

3)

Sérül-e ezen elv egy olyan előléptetési rendszernek a felsőbb szintű bíróságon belül történő létrehozása révén, amely kizárólag az ellátott tevékenységnek és a tanúsított magatartásnak a fellebbviteli bíróság elnökéből és bíráiból álló bizottság általi összefoglaló értékelésén alapul, amely bizottság a bírák időszakos értékelése mellett elkülönülten végzi mind a bírák előléptetési célú értékelését, mind az általuk hozott ítéletek bírósági felülvizsgálatát?

| 4) | Sérül-e a bírói függetlenségnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 19. cikke (1) [bekezdésének] második [albekezdésében] és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában kidolgozott elve az EUSZ 2. cikkre tekintettel, ha a román állam nem tartja tiszteletben az uniós jogot illetően a kiszámíthatóság és a jogbiztonság elvét azáltal, hogy elfogadja az MCV-t és annak jelentéseit, és több mint 10 éven át betartja azokat, majd ezt követően előzetes bejelentés nélkül módosítja a nem vezetői beosztásban lévő bírák előléptetésének eljárását, megsértve az MCV ajánlásait? |
| --- | --- |

4)

Sérül-e a bírói függetlenségnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 19. cikke (1) [bekezdésének] második [albekezdésében] és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában kidolgozott elve az EUSZ 2. cikkre tekintettel, ha a román állam nem tartja tiszteletben az uniós jogot illetően a kiszámíthatóság és a jogbiztonság elvét azáltal, hogy elfogadja az MCV-t és annak jelentéseit, és több mint 10 éven át betartja azokat, majd ezt követően előzetes bejelentés nélkül módosítja a nem vezetői beosztásban lévő bírák előléptetésének eljárását, megsértve az MCV ajánlásait?

---

(1)  A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról szóló, 2006. december 13-i 2006/928/EK bizottsági határozat (HL 2006. L 354., 56. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/14

---

A Törvényszék (második tanács) T-817/19. sz., Olimp Laboratories kontra EUIPO ügyben 2021. január 27-én hozott ítélete ellen az Olimp Laboratories sp. z o.o. által 2021. április 1-jén benyújtott fellebbezés

(C-219/21. P. sz. ügy)

(2021/C 320/18)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Olimp Laboratories sp. z o.o. (képviselő: M. Kondrat adwokat)

A másik fél az eljárásban: European Union Intellectual Property Office

2021. június 24-i végzésével a Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) kimondta, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és az Olimp Laboratories sp. z o.o. maga viseli a költségeit.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/15

---

A Törvényszék (tizedik tanács) T-352/18. sz., Germann Avocats LLC kontra Európai Bizottság ügyben 2021. február 4-én hozott végzése ellen a Germann Avocats LLC által 2021. április 9-én benyújtott fellebbezés

(C-233/21. P. sz. ügy)

(2021/C 320/19)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Germann Avocats LLC (képviselő: N. Scandamis dikigoros)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | hagyja helyben a megtámadott végzésnek a Bizottság által emelt elfogadhatatlansági kifogást teljes mértékben elutasító 24–48. pontját; |
| --- | --- |

—

hagyja helyben a megtámadott végzésnek a Bizottság által emelt elfogadhatatlansági kifogást teljes mértékben elutasító 24–48. pontját;

| — | a megtámadott végzést az ezt meghaladó részében teljes mértékben helyezze hatályon kívül; |
| --- | --- |

—

a megtámadott végzést az ezt meghaladó részében teljes mértékben helyezze hatályon kívül;

| — | az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg a felperesek által 2018. április 2-án kézhez kapott, keltezéssel el nem látott levélben foglalt bizottsági határozatot, amely elutasította a fellebbező által a munkahelyi megkülönböztetésmentességgel és sokszínűséggel kapcsolatos szakszervezeti gyakorlatokról szóló nyomonkövetési tanulmányra vonatkozóan benyújtott közös ajánlatot (JUST/2017/RDIS/FW/EQUA/0042 ajánlattételi felhívás; OJ/S S215 – 09/11/2017 – 2017/S 215–446067); |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg a felperesek által 2018. április 2-án kézhez kapott, keltezéssel el nem látott levélben foglalt bizottsági határozatot, amely elutasította a fellebbező által a munkahelyi megkülönböztetésmentességgel és sokszínűséggel kapcsolatos szakszervezeti gyakorlatokról szóló nyomonkövetési tanulmányra vonatkozóan benyújtott közös ajánlatot (JUST/2017/RDIS/FW/EQUA/0042 ajánlattételi felhívás; OJ/S S215 – 09/11/2017 – 2017/S 215–446067);

| — | kötelezze a Bizottságot 1 euró összegű kártérítés megfizetésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot 1 euró összegű kártérítés megfizetésére;

| — | másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé; és mindenesetre |
| --- | --- |

—

másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé; és mindenesetre

| — | a Bizottságot kötelezze a fellebbezési eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a fellebbezési eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:

Az első, a hatáskörrel való visszaéléssel összefüggésben a tények nyilvánvaló elferdítésére és a téves jogalkalmazásra, valamint a fegyveregyenlőség elvének és a meghallgatáshoz való jognak a megsértésére alapított jogalap.

A második, az indokolási kötelezettség megsértésére és a nyilvánvaló értékelési hibákra alapított jogalap.

A harmadik, az egyenlő bánásmód, a jogbiztonság, a megfelelő ügyintézés és a jóhiszeműség elvének megsértésére alapított jogalap.

A negyedik, a versennyel kapcsolatban az átláthatóság és a bizalomvédelem elvének megsértésével a hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/16

---

Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2021. április 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Facebook Inc. és társai kontra Bundeskartellamt

(C-252/21. sz. ügy)

(2021/C 320/20)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperesek: Facebook Inc., Facebook Ireland Ltd, Facebook Deutschland GmbH

Alperes: Bundeskartellamt

Az eljárásban részt vevő másik fél: Verbraucherzentrale Bundesverband e.V.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a) | Összeegyeztethető-e az (EU) 2016/67 rendelet (1) 51. és azt követő cikkeivel, ha valamely tagállam – a szövetségi versenyhatósághoz hasonló – olyan nemzeti versenyhatósága, amely nem minősül az általános adatvédelmi rendelet 51. és azt követő cikkei értelmében vett felügyeleti hatóságnak, és amelynek tagállamában egy Európai Unión kívül letelepedett vállalkozás olyan tevékenységi hellyel rendelkezik, amely a reklám, a kommunikáció és a közönségszolgálat területén támogatást nyújt az említett vállalkozás másik tagállamban található, a személyes adatokat az Európai Unió egész területe tekintetében kizárólagosan kezelő tevékenységi központjának, a visszaélések kartelljogi ellenőrzése keretében megállapítja, hogy a tevékenységi központ adatkezeléssel kapcsolatos szerződési feltételei és azok végrehajtása az általános adatvédelmi rendeletbe ütközik, és e jogsértés megszüntetésére kötelező határozatot hoz? |
| --- | --- | --- |

1)

a)

Összeegyeztethető-e az (EU) 2016/67 rendelet (1) 51. és azt követő cikkeivel, ha valamely tagállam – a szövetségi versenyhatósághoz hasonló – olyan nemzeti versenyhatósága, amely nem minősül az általános adatvédelmi rendelet 51. és azt követő cikkei értelmében vett felügyeleti hatóságnak, és amelynek tagállamában egy Európai Unión kívül letelepedett vállalkozás olyan tevékenységi hellyel rendelkezik, amely a reklám, a kommunikáció és a közönségszolgálat területén támogatást nyújt az említett vállalkozás másik tagállamban található, a személyes adatokat az Európai Unió egész területe tekintetében kizárólagosan kezelő tevékenységi központjának, a visszaélések kartelljogi ellenőrzése keretében megállapítja, hogy a tevékenységi központ adatkezeléssel kapcsolatos szerződési feltételei és azok végrehajtása az általános adatvédelmi rendeletbe ütközik, és e jogsértés megszüntetésére kötelező határozatot hoz?

| b) | Ha igen: Összeegyeztethető-e ez az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, ha az általános adatvédelmi rendelet 56. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, a tevékenységi központ tagállama szerinti fő felügyeleti hatóság ezzel egyidejűleg vizsgálati eljárást folytat a tevékenységi központ adatkezeléssel kapcsolatos szerződési feltételei tárgyában? |
| --- | --- |

b)

Ha igen: Összeegyeztethető-e ez az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, ha az általános adatvédelmi rendelet 56. cikkének (1) bekezdése értelmében vett, a tevékenységi központ tagállama szerinti fő felügyeleti hatóság ezzel egyidejűleg vizsgálati eljárást folytat a tevékenységi központ adatkezeléssel kapcsolatos szerződési feltételei tárgyában?

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

| 2) | a) | Az általános adatvédelmi rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett különleges adatok kezelésének minősül-e a rögzítés és/vagy az összekapcsolás és/vagy a felhasználás akkor, ha az internethasználó vagy csak megnyit olyan weboldalakat vagy alkalmazásokat, vagy – például regisztráció vagy megrendelések esetén – adatokat is megad olyan weboldalakon vagy alkalmazásokon, amelyek kapcsolatban állnak az általános adatvédelmi rendelet említett rendelkezésében szereplő kritériumokkal, mint amilyenek például az ismerkedős alkalmazások, a homoszexuális társkeresők, a politikai pártok weboldalai, az egészségügyi weboldalak, valamely másik vállalkozás pedig, mint amilyen például a Facebook Ireland, a weboldalakon és alkalmazásokban elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül rögzíti a weboldalak és alkalmazások felhasználó általi megnyitására és a felhasználó ott megadott adataira vonatkozó adatokat, összekapcsolja azokat a felhasználó Facebook.com-fiókjának adataival, és felhasználja azokat? |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Az általános adatvédelmi rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett különleges adatok kezelésének minősül-e a rögzítés és/vagy az összekapcsolás és/vagy a felhasználás akkor, ha az internethasználó vagy csak megnyit olyan weboldalakat vagy alkalmazásokat, vagy – például regisztráció vagy megrendelések esetén – adatokat is megad olyan weboldalakon vagy alkalmazásokon, amelyek kapcsolatban állnak az általános adatvédelmi rendelet említett rendelkezésében szereplő kritériumokkal, mint amilyenek például az ismerkedős alkalmazások, a homoszexuális társkeresők, a politikai pártok weboldalai, az egészségügyi weboldalak, valamely másik vállalkozás pedig, mint amilyen például a Facebook Ireland, a weboldalakon és alkalmazásokban elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül rögzíti a weboldalak és alkalmazások felhasználó általi megnyitására és a felhasználó ott megadott adataira vonatkozó adatokat, összekapcsolja azokat a felhasználó Facebook.com-fiókjának adataival, és felhasználja azokat?

| b) | Ha igen: Önmagában a megnyitásra és/vagy a felhasználó által megadott adatokra vonatkozó adatoknak az általános adatvédelmi rendelet 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja értelmében vett kifejezett nyilvánosságra hozatalának minősül-e e weboldalak és alkalmazások megnyitása és/vagy azokon, illetve azokban adatok megadása és/vagy az e weboldalakon vagy alkalmazásokban a Facebook Irelandhez hasonló szolgáltatóhoz tartozó gombokra („közösségi modulok”, mint például „Tetszik”, „Megosztás” vagy „Facebook Login” vagy „Account Kit”) való rákattintás? |
| --- | --- |

b)

Ha igen: Önmagában a megnyitásra és/vagy a felhasználó által megadott adatokra vonatkozó adatoknak az általános adatvédelmi rendelet 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja értelmében vett kifejezett nyilvánosságra hozatalának minősül-e e weboldalak és alkalmazások megnyitása és/vagy azokon, illetve azokban adatok megadása és/vagy az e weboldalakon vagy alkalmazásokban a Facebook Irelandhez hasonló szolgáltatóhoz tartozó gombokra („közösségi modulok”, mint például „Tetszik”, „Megosztás” vagy „Facebook Login” vagy „Account Kit”) való rákattintás?

| 3) | Hivatkozhat-e az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő, a szerződésteljesítéshez való szükségesség vagy az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének f) pontjában szereplő, jogos érdekek érvényesítése igazoló okára a Facebook Irelandhez hasonló olyan vállalkozás, amely egy reklámbevételből finanszírozott digitális közösségi hálózatot üzemeltet, és felhasználási feltételeiben a tartalmak és a hirdetések személyre szabását, a hálózat biztonságát, a termékek fejlesztését és a vállalatcsoport valamennyi termékének egységes és zökkenőmentes használatát kínálja, ha az említett célokból a vállalatcsoport más szolgáltatásaiból és harmadik weboldalakról és alkalmazásokból származó adatokat rögzít az ezeken, illetve ezekben elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül, összekapcsolja azokat a felhasználó Facebook.com-fiókjával, és felhasználja azokat? |
| --- | --- |

3)

Hivatkozhat-e az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő, a szerződésteljesítéshez való szükségesség vagy az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének f) pontjában szereplő, jogos érdekek érvényesítése igazoló okára a Facebook Irelandhez hasonló olyan vállalkozás, amely egy reklámbevételből finanszírozott digitális közösségi hálózatot üzemeltet, és felhasználási feltételeiben a tartalmak és a hirdetések személyre szabását, a hálózat biztonságát, a termékek fejlesztését és a vállalatcsoport valamennyi termékének egységes és zökkenőmentes használatát kínálja, ha az említett célokból a vállalatcsoport más szolgáltatásaiból és harmadik weboldalakról és alkalmazásokból származó adatokat rögzít az ezeken, illetve ezekben elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül, összekapcsolja azokat a felhasználó Facebook.com-fiókjával, és felhasználja azokat?

| 4) | Ilyen esetben






  — | a tartalmak és a hirdetések személyre szabása, a termékek fejlesztése, a hálózat biztonsága és a felhasználóval folytatott nem marketingjellegű kommunikáció szempontjából a felhasználók kiskorúsága, |
| --- | --- | --- |

4)

Ilyen esetben

—

a tartalmak és a hirdetések személyre szabása, a termékek fejlesztése, a hálózat biztonsága és a felhasználóval folytatott nem marketingjellegű kommunikáció szempontjából a felhasználók kiskorúsága,

| — | méréseknek, elemzéseknek és más üzleti szolgáltatásoknak a hirdetők, fejlesztők és más partnerek számára történő biztosítása abból a célból, hogy értékelhessék és javíthassák szolgáltatásaikat, |
| --- | --- |

—

méréseknek, elemzéseknek és más üzleti szolgáltatásoknak a hirdetők, fejlesztők és más partnerek számára történő biztosítása abból a célból, hogy értékelhessék és javíthassák szolgáltatásaikat,

| — | marketingjellegű kommunikáció folytatása a felhasználóval abból a célból, hogy a vállalkozás fejleszthesse termékeit, és direktmarketing-tevékenységet végezhessen, |
| --- | --- |

—

marketingjellegű kommunikáció folytatása a felhasználóval abból a célból, hogy a vállalkozás fejleszthesse termékeit, és direktmarketing-tevékenységet végezhessen,

| — | kutatás és fejlesztés a közjó érdekében a technika állásának vagy a fontos társadalmi kérdésekkel kapcsolatos tudományos felfogásnak a társadalomra és a világra való pozitív hatásgyakorlás érdekében történő előrevitele céljából, |
| --- | --- |

—

kutatás és fejlesztés a közjó érdekében a technika állásának vagy a fontos társadalmi kérdésekkel kapcsolatos tudományos felfogásnak a társadalomra és a világra való pozitív hatásgyakorlás érdekében történő előrevitele céljából,

| — | a bűnüldöző és egyéb hivatalos szervek tájékoztatása, valamint válaszadás hivatalos megkeresésekre a bűncselekmények, a jogosulatlan használat, a felhasználási feltételek és a szabályzatok megszegése, illetve egyéb káros magatartások megelőzése és kezelése érdekében,
  szintén az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett jogos érdeknek minősülhet-e, ha a vállalkozás e célokból a vállalatcsoport más szolgáltatásaiból és harmadik weboldalakról és alkalmazásokból származó adatokat rögzít az ezeken, illetve ezekben elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül, összekapcsolja azokat a felhasználó Facebook.com-fiókjával, és felhasználja azokat? |
| --- | --- |

—

a bűnüldöző és egyéb hivatalos szervek tájékoztatása, valamint válaszadás hivatalos megkeresésekre a bűncselekmények, a jogosulatlan használat, a felhasználási feltételek és a szabályzatok megszegése, illetve egyéb káros magatartások megelőzése és kezelése érdekében,

szintén az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett jogos érdeknek minősülhet-e, ha a vállalkozás e célokból a vállalatcsoport más szolgáltatásaiból és harmadik weboldalakról és alkalmazásokból származó adatokat rögzít az ezeken, illetve ezekben elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül, összekapcsolja azokat a felhasználó Facebook.com-fiókjával, és felhasználja azokat?

| 5) | Ilyen esetben az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c), d) és e) pontja alapján is igazolt lehet-e egyedi esetekben a vállalatcsoport más szolgáltatásaiból és harmadik weboldalakról és alkalmazásokból származó adatoknak az ezeken, illetve ezekben elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül történő rögzítése, azoknak a felhasználó Facebook.com-fiókjával történő összekapcsolása és felhasználása vagy a más módon már jogszerűen rögzített és összekapcsolt adatok felhasználása például egy bizonyos adatokra vonatkozó érvényes megkeresésre történő válaszadás (c) pont), a káros magatartásokkal szembeni küzdelem és a biztonság elősegítése (d) pont), a közérdekű kutatás, valamint a biztonság, integritás és védelem elősegítése (e) pont) érdekében? |
| --- | --- |

5)

Ilyen esetben az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c), d) és e) pontja alapján is igazolt lehet-e egyedi esetekben a vállalatcsoport más szolgáltatásaiból és harmadik weboldalakról és alkalmazásokból származó adatoknak az ezeken, illetve ezekben elhelyezett – a „Facebook Business Tools”-hoz hasonló – interfészeken vagy az internethasználó számítógépén vagy mobileszközén használt cookie-kon vagy hasonló adattárolási technológiákon keresztül történő rögzítése, azoknak a felhasználó Facebook.com-fiókjával történő összekapcsolása és felhasználása vagy a más módon már jogszerűen rögzített és összekapcsolt adatok felhasználása például egy bizonyos adatokra vonatkozó érvényes megkeresésre történő válaszadás (c) pont), a káros magatartásokkal szembeni küzdelem és a biztonság elősegítése (d) pont), a közérdekű kutatás, valamint a biztonság, integritás és védelem elősegítése (e) pont) érdekében?

| 6) | Adható-e az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja, illetve 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett érvényes, különösen az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 11. pontja szerinti önkéntes hozzájárulás egy – a Facebook Irelandhez hasonló – erőfölényben lévő vállalkozás számára?
  Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

6)

Adható-e az általános adatvédelmi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja, illetve 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett érvényes, különösen az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 11. pontja szerinti önkéntes hozzájárulás egy – a Facebook Irelandhez hasonló – erőfölényben lévő vállalkozás számára?

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 7) | a) | Valamely tagállam – a szövetségi versenyhatósághoz hasonló – olyan nemzeti versenyhatósága, amely nem minősül az általános adatvédelmi rendelet 51. és azt követő cikkei értelmében vett felügyeleti hatóságnak, és amely a visszaélés kartelljogi tilalmának egy erőfölényben lévő vállalkozás általi olyan megsértését vizsgálja, amely nem abban áll, hogy e vállalkozás adatkezelési feltételei és azok végrehajtása az általános adatvédelmi rendeletbe ütközik, tehet-e megállapításokat például az érdekek mérlegelése keretében azzal kapcsolatban, hogy e vállalkozás adatkezelési feltételei és azok végrehajtása megfelel-e az általános adatvédelmi rendeletnek? |
| --- | --- | --- |

7)

a)

Valamely tagállam – a szövetségi versenyhatósághoz hasonló – olyan nemzeti versenyhatósága, amely nem minősül az általános adatvédelmi rendelet 51. és azt követő cikkei értelmében vett felügyeleti hatóságnak, és amely a visszaélés kartelljogi tilalmának egy erőfölényben lévő vállalkozás általi olyan megsértését vizsgálja, amely nem abban áll, hogy e vállalkozás adatkezelési feltételei és azok végrehajtása az általános adatvédelmi rendeletbe ütközik, tehet-e megállapításokat például az érdekek mérlegelése keretében azzal kapcsolatban, hogy e vállalkozás adatkezelési feltételei és azok végrehajtása megfelel-e az általános adatvédelmi rendeletnek?

| b) | Ha igen: Az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésére tekintettel akkor is így van-e ez, ha az általános adatvédelmi rendelet 56. cikkének (1) bekezdése alapján illetékes fő felügyeleti hatóság ezzel egyidejűleg vizsgálati eljárást folytat e vállalkozás adatkezelési feltételei tárgyában? |
| --- | --- |

b)

Ha igen: Az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésére tekintettel akkor is így van-e ez, ha az általános adatvédelmi rendelet 56. cikkének (1) bekezdése alapján illetékes fő felügyeleti hatóság ezzel egyidejűleg vizsgálati eljárást folytat e vállalkozás adatkezelési feltételei tárgyában?

A hetedik kérdésre adandó igenlő válasz esetén a harmadik, negyedik és ötödik kérdésre a vállalatcsoport Instagram szolgáltatásának igénybevételéből származó adatok tekintetében kell választ adni.

---

(1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 134., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/18

---

A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

(C-274/21. sz. ügy)

(2021/C 320/21)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Kérelmező: EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H.

Ellenérdekű felek: Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2014/23/EU irányelvvel (1) módosított 89/665/EGK irányelv (2) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló eljárás, amelyről nemzeti szinten Ausztriában a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság) előtt is rendelkeznek, és amely eljárásban például a keretmegállapodások vagy árubeszerzésre irányuló szerződések megkötésének ideiglenes tilalma is elrendelhető, az 1215/2012 rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, polgári és kereskedelmi üggyel kapcsolatos vitának minősül-e? A fenti kérdés szerinti, ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló ilyen eljárás legalábbis az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikkének (1) bekezdése szerinti polgári ügynek minősül-e? A 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló eljárás az 1215/2012 rendelet 35. cikke szerinti, ideiglenes intézkedések elrendelésére irányuló eljárásnak minősül-e? |
| --- | --- |

1)

A 2014/23/EU irányelvvel (1) módosított 89/665/EGK irányelv (2) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló eljárás, amelyről nemzeti szinten Ausztriában a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság) előtt is rendelkeznek, és amely eljárásban például a keretmegállapodások vagy árubeszerzésre irányuló szerződések megkötésének ideiglenes tilalma is elrendelhető, az 1215/2012 rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, polgári és kereskedelmi üggyel kapcsolatos vitának minősül-e? A fenti kérdés szerinti, ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló ilyen eljárás legalábbis az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikkének (1) bekezdése szerinti polgári ügynek minősül-e? A 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló eljárás az 1215/2012 rendelet 35. cikke szerinti, ideiglenes intézkedések elrendelésére irányuló eljárásnak minősül-e?

| 2) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálása előtt a bíróságnak meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban hozott megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket, ha (más) polgári ügyekben Ausztriában egyébként – mint például kártérítés iránti keresetek vagy versenyjogi jogsértés miatt indított, abbahagyásra kötelezés iránti keresetek esetében – az illeték meg nem fizetése – a valamilyen mértékben meg nem fizetett jogorvoslati illetékekre vonatkozó kérdéstől függetlenül – nem akadályozza a keresettel együtt előterjesztett ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálását, és az átalányilletékek meg nem fizetése főszabály szerint nem akadályozza a polgári bíróságok előtt a keresettől elkülönítve kért ideiglenes intézkedések elrendelését sem, és további összehasonlításképpen Ausztriában a közigazgatási határozatok ellen indított keresetek esetében a kereset illetékének meg nem fizetése vagy a közigazgatási bíróságok határozatai ellen a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság, Ausztria) vagy a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) benyújtott jogorvoslati kérelem esetében a panasz, illetve a felülvizsgálati kérelem illetékének meg nem fizetése nem eredményezi a jogorvoslati kérelem illetékfizetés hiányában történő elutasítását, és például azt sem, hogy e panasztételi, illetve felülvizsgálati eljárások esetében a felfüggesztő hatály megállapítása iránti kérelmek csak elutasítással bírálhatók el? |
| --- | --- |

2)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálása előtt a bíróságnak meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban hozott megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket, ha (más) polgári ügyekben Ausztriában egyébként – mint például kártérítés iránti keresetek vagy versenyjogi jogsértés miatt indított, abbahagyásra kötelezés iránti keresetek esetében – az illeték meg nem fizetése – a valamilyen mértékben meg nem fizetett jogorvoslati illetékekre vonatkozó kérdéstől függetlenül – nem akadályozza a keresettel együtt előterjesztett ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálását, és az átalányilletékek meg nem fizetése főszabály szerint nem akadályozza a polgári bíróságok előtt a keresettől elkülönítve kért ideiglenes intézkedések elrendelését sem, és további összehasonlításképpen Ausztriában a közigazgatási határozatok ellen indított keresetek esetében a kereset illetékének meg nem fizetése vagy a közigazgatási bíróságok határozatai ellen a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság, Ausztria) vagy a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) benyújtott jogorvoslati kérelem esetében a panasz, illetve a felülvizsgálati kérelem illetékének meg nem fizetése nem eredményezi a jogorvoslati kérelem illetékfizetés hiányában történő elutasítását, és például azt sem, hogy e panasztételi, illetve felülvizsgálati eljárások esetében a felfüggesztő hatály megállapítása iránti kérelmek csak elutasítással bírálhatók el?

| 2.1) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés iránti kérelem elbírálása előtt a bírósági tanács egyesbíróként eljáró elnökének a megfelelő átalányilleték megfizetése hiányában az illetékre vonatkozó hiánypótlási felhívást kell kibocsátania, és ezen egyesbírónak illetékfizetés hiányában el kell utasítania az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet, amennyiben egyébként Ausztriában a polgári jogi keresetek esetében a keresettel együtt benyújtott, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem után a Gerichtsgebührengesetz (az bírósági illetékekről szóló törvény) alapján a kereset mellett első fokon főszabály szerint nem kell további bírósági átalányilletéket fizetni, és a felfüggesztő hatály megállapítása iránti olyan kérelmek esetében, amelyeket a közigazgatási bírósághoz benyújtott, határozattal szemben indított keresettel, a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelemmel vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panasszal együtt terjesztettek elő, és amelyek funkcionálisan az ideiglenes intézkedés iránti kérelemmel azonos, illetve ahhoz hasonló jogvédelmi célra irányulnak, a felfüggesztő hatály megállapítása iránti e járulékos kérelmek után sem kell külön illetéket fizetni? |
| --- | --- |

2.1)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés iránti kérelem elbírálása előtt a bírósági tanács egyesbíróként eljáró elnökének a megfelelő átalányilleték megfizetése hiányában az illetékre vonatkozó hiánypótlási felhívást kell kibocsátania, és ezen egyesbírónak illetékfizetés hiányában el kell utasítania az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet, amennyiben egyébként Ausztriában a polgári jogi keresetek esetében a keresettel együtt benyújtott, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem után a Gerichtsgebührengesetz (az bírósági illetékekről szóló törvény) alapján a kereset mellett első fokon főszabály szerint nem kell további bírósági átalányilletéket fizetni, és a felfüggesztő hatály megállapítása iránti olyan kérelmek esetében, amelyeket a közigazgatási bírósághoz benyújtott, határozattal szemben indított keresettel, a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelemmel vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panasszal együtt terjesztettek elő, és amelyek funkcionálisan az ideiglenes intézkedés iránti kérelemmel azonos, illetve ahhoz hasonló jogvédelmi célra irányulnak, a felfüggesztő hatály megállapítása iránti e járulékos kérelmek után sem kell külön illetéket fizetni?

| 3) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel (4) módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt azon követelményt, hogy a lehető legrövidebb időn belül és közbenső döntés útján ideiglenes intézkedések[et kell tenni] az állítólagos jogsértés orvoslása vagy az érintett érdekek további sérelmének elkerülése céljából, hogy az azonnaliság e követelménye az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem haladéktalan elbírálására vonatkozó alanyi jogot biztosít, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak az ajánlatkérő további beszerzéseinek megakadályozására irányuló ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálása előtt nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is – e tekintetben fennálló relevancia hiányában is – meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, illetve megtámadandó külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben? |
| --- | --- |

3)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel (4) módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt azon követelményt, hogy a lehető legrövidebb időn belül és közbenső döntés útján ideiglenes intézkedések[et kell tenni] az állítólagos jogsértés orvoslása vagy az érintett érdekek további sérelmének elkerülése céljából, hogy az azonnaliság e követelménye az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem haladéktalan elbírálására vonatkozó alanyi jogot biztosít, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak az ajánlatkérő további beszerzéseinek megakadályozására irányuló ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálása előtt nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is – e tekintetben fennálló relevancia hiányában is – meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, illetve megtámadandó külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben?

| 4) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (5) 47. cikkében biztosított, bíróság előtti tisztességes eljáráshoz való jogot, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak az ajánlatkérő további beszerzéseinek megakadályozására irányuló, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálása előtt relevancia hiányában és nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben? |
| --- | --- |

4)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (5) 47. cikkében biztosított, bíróság előtti tisztességes eljáráshoz való jogot, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak az ajánlatkérő további beszerzéseinek megakadályozására irányuló, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem elbírálása előtt relevancia hiányában és nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben?

| 5) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek szerint a 89/665/EGK irányelv hatályos változatának értelmében vett ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem átalányilletékének meg nem fizetése esetén (már csak) valamely közigazgatási bíróság bírósági tanácsának mint igazságszolgáltatási szervnek kell átalányilletéket kiszabnia (az illetékfizetésre kötelezett személy számára ebből következően korlátozott mértékben biztosított jogorvoslati lehetőségekkel), amennyiben egyébként a polgári bíróság előtt indított eljárásban megfizetés hiányában a Gerichtliches Einbringungsgesetz (a bírósági behajtásról szóló törvény) szerinti határozattal kiszabják a kereset, az ideiglenes intézkedés és a jogorvoslat után fizetendő illetéket, és a közigazgatási jogban a közigazgatási bíróság előtt indított keresetek vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panaszok után jogorvoslati illetéket, illetve a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelmek után felülvizsgálati illetéket szabnak ki ezen illetékeknek főszabály szerint az adóhatóság határozata útján történő megfizetése hiányában, amely illetéket kiszabó határozat ellen mindig benyújtható jogorvoslati kérelem valamely közigazgatási bírósághoz, azt követően pedig felülvizsgálati kérelem a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) vagy panasz a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság)? |
| --- | --- |

5)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek szerint a 89/665/EGK irányelv hatályos változatának értelmében vett ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem átalányilletékének meg nem fizetése esetén (már csak) valamely közigazgatási bíróság bírósági tanácsának mint igazságszolgáltatási szervnek kell átalányilletéket kiszabnia (az illetékfizetésre kötelezett személy számára ebből következően korlátozott mértékben biztosított jogorvoslati lehetőségekkel), amennyiben egyébként a polgári bíróság előtt indított eljárásban megfizetés hiányában a Gerichtliches Einbringungsgesetz (a bírósági behajtásról szóló törvény) szerinti határozattal kiszabják a kereset, az ideiglenes intézkedés és a jogorvoslat után fizetendő illetéket, és a közigazgatási jogban a közigazgatási bíróság előtt indított keresetek vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panaszok után jogorvoslati illetéket, illetve a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelmek után felülvizsgálati illetéket szabnak ki ezen illetékeknek főszabály szerint az adóhatóság határozata útján történő megfizetése hiányában, amely illetéket kiszabó határozat ellen mindig benyújtható jogorvoslati kérelem valamely közigazgatási bírósághoz, azt követően pedig felülvizsgálati kérelem a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) vagy panasz a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság)?

| 6) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy a keretmegállapodás egyetlen gazdasági szereplővel történő, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti megkötése a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (2) bekezdése szerinti szerződéskötésnek minősül? |
| --- | --- |

6)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy a keretmegállapodás egyetlen gazdasági szereplővel történő, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti megkötése a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (2) bekezdése szerinti szerződéskötésnek minősül?

| 6.1) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében foglalt, „a megállapodáson alapuló szerződéseket” szövegrészt, hogy akkor van szó a megállapodáson alapuló szerződésről, ha az ajánlatkérő kifejezetten a megkötött keretmegállapodásra való hivatkozással ítél oda valamely egyedi szerződést? Vagy „a megállapodáson alapuló szerződéseket” idézett szövegrészt úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a keretmegállapodásban foglalt, a Bíróság C-216/17. sz. ügyben hozott ítéletének (6) 64. pontja értelmében vett összmennyiséget kimerítették, már nem áll fenn olyan szerződés, amely az eredetileg megkötött keretmegállapodáson alapul? |
| --- | --- |

6.1)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében foglalt, „a megállapodáson alapuló szerződéseket” szövegrészt, hogy akkor van szó a megállapodáson alapuló szerződésről, ha az ajánlatkérő kifejezetten a megkötött keretmegállapodásra való hivatkozással ítél oda valamely egyedi szerződést? Vagy „a megállapodáson alapuló szerződéseket” idézett szövegrészt úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a keretmegállapodásban foglalt, a Bíróság C-216/17. sz. ügyben hozott ítéletének (6) 64. pontja értelmében vett összmennyiséget kimerítették, már nem áll fenn olyan szerződés, amely az eredetileg megkötött keretmegállapodáson alapul?

| 7) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogvitában megnevezett ajánlatkérőnek az ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló eljárásban meg kell adnia valamennyi szükséges információt és be kell nyújtania valamennyi szükséges dokumentumot – a terhére hozott mulasztási ítélet egyébkénti lehetősége mellett –, amennyiben ezen ajánlatkérő képviseletére jogosult személyek vagy munkavállalói, akiknek ezen információkat az ajánlatkérő részére szolgáltatniuk kell, esetenként annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy a tájékoztatás megadásával vagy a dokumentumok benyújtásával esetlegesen büntetőjogi szempontból saját magukra nézve terhelő nyilatkozatot kell tenniük? |
| --- | --- |

7)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogvitában megnevezett ajánlatkérőnek az ideiglenes intézkedés elrendelésére irányuló eljárásban meg kell adnia valamennyi szükséges információt és be kell nyújtania valamennyi szükséges dokumentumot – a terhére hozott mulasztási ítélet egyébkénti lehetősége mellett –, amennyiben ezen ajánlatkérő képviseletére jogosult személyek vagy munkavállalói, akiknek ezen információkat az ajánlatkérő részére szolgáltatniuk kell, esetenként annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy a tájékoztatás megadásával vagy a dokumentumok benyújtásával esetlegesen büntetőjogi szempontból saját magukra nézve terhelő nyilatkozatot kell tenniük?

| 8) | Az Alapjogi Charta 47. cikkében rögzített hatékony jogorvoslathoz való jog további figyelembevételével és az uniós jog egyéb rendelkezéseire tekintettel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat elsősorban hatékonyan kell lefolytatni, hogy e rendelkezések alanyi jogokat biztosítanak, és ezekkel ellentétes az olyan nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogvédelmet kereső, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet előterjesztő kérelmező az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmezőnek a hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nincs tudomása az ajánlatkérő által lefolytatott, nem átlátható közbeszerzési eljárások és a nem átlátható közbeszerzési eljárásokban már meghozott, szerződés odaítélésére vonatkozó határozatok számáról? |
| --- | --- |

8)

Az Alapjogi Charta 47. cikkében rögzített hatékony jogorvoslathoz való jog további figyelembevételével és az uniós jog egyéb rendelkezéseire tekintettel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat elsősorban hatékonyan kell lefolytatni, hogy e rendelkezések alanyi jogokat biztosítanak, és ezekkel ellentétes az olyan nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogvédelmet kereső, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet előterjesztő kérelmező az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmezőnek a hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nincs tudomása az ajánlatkérő által lefolytatott, nem átlátható közbeszerzési eljárások és a nem átlátható közbeszerzési eljárásokban már meghozott, szerződés odaítélésére vonatkozó határozatok számáról?

| 9) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogorvoslat jogvédelmet kereső kérelmezője az ideiglenes [intézkedés] elrendelése iránti kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható és meg is támadott konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmező a számára nem átlátható, hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással az ajánlatkérő által lefolytatott nem átlátható közbeszerzési eljárások és a nem átlátható közbeszerzési eljárásokban már meghozott, szerződés odaítélésére vonatkozó határozatok számáról? |
| --- | --- |

9)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogorvoslat jogvédelmet kereső kérelmezője az ideiglenes [intézkedés] elrendelése iránti kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható és meg is támadott konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmező a számára nem átlátható, hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással az ajánlatkérő által lefolytatott nem átlátható közbeszerzési eljárások és a nem átlátható közbeszerzési eljárásokban már meghozott, szerződés odaítélésére vonatkozó határozatok számáról?

| 10) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogvédelmet kereső, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet előterjesztő kérelmező köteles számára előre nem látható összegű átalányilletéket fizetni, mivel a kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli, számára nem átlátható közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e nem átlátható közbeszerzési eljárásokat, és adott esetben hányat, milyen becsült szerződéses értékkel, és hogy a nem átlátható közbeszerzési eljárásokban hány külön megtámadható, szerződés odaítélésére vonatkozó határozatot hoztak? |
| --- | --- |

10)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogvédelmet kereső, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet előterjesztő kérelmező köteles számára előre nem látható összegű átalányilletéket fizetni, mivel a kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli, számára nem átlátható közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e nem átlátható közbeszerzési eljárásokat, és adott esetben hányat, milyen becsült szerződéses értékkel, és hogy a nem átlátható közbeszerzési eljárásokban hány külön megtámadható, szerződés odaítélésére vonatkozó határozatot hoztak?

---

(1)  A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 114., 24. o., HL 2018. L 82., 17. o.)

(2)  Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (HL 1989. L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.).

(3)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).

(4)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o., HL 2020. L 211., 22. o.).

(5)  Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL 2012. C 326., 391. o.).

(6)  2018. december 19-i Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato – Antitrust és Coopservice ítélet, ECLI:EU:C:2018:1034.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/21

---

A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2021. április 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H. kontra Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

(C-274/21. sz. ügy)

(2021/C 320/22)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Kérelmező: EPIC Financial Consulting Ges.m.b.H.

Ellenérdekű felek: Republik Österreich, Bundesbeschaffung GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2014/23/EU irányelvvel (1) módosított 89/665/EGK irányelv (2) végrehajtásaként lefolytatott jogorvoslati eljárás az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1215/2012 rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, polgári és kereskedelmi üggyel kapcsolatos vitának minősül-e? A fenti kérdés szerinti ilyen jogorvoslati eljárás legalábbis az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikkének (1) bekezdése szerinti polgári ügynek minősül-e? |
| --- | --- |

1)

A 2014/23/EU irányelvvel (1) módosított 89/665/EGK irányelv (2) végrehajtásaként lefolytatott jogorvoslati eljárás az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1215/2012 rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, polgári és kereskedelmi üggyel kapcsolatos vitának minősül-e? A fenti kérdés szerinti ilyen jogorvoslati eljárás legalábbis az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikkének (1) bekezdése szerinti polgári ügynek minősül-e?

| 2) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében valamely jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, a bíróságnak meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban hozott megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket, ha polgári ügyekben Ausztriában egyébként – mint például kártérítés iránti keresetek vagy versenyjogi jogsértés miatt indított, abbahagyásra kötelezés iránti keresetek esetében – az illeték meg nem fizetése – a valamilyen mértékben meg nem fizetett jogorvoslati illetékekre vonatkozó kérdéstől függetlenül – nem akadályozza a kereset elbírálását, és további összehasonlításképpen Ausztriában a közigazgatási határozatok ellen indított keresetek esetében a kereset illetékének meg nem fizetése vagy a közigazgatási bíróságok határozatai ellen a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság, Ausztria) vagy a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) benyújtott jogorvoslati kérelem esetében a panasz, illetve a felülvizsgálati kérelem illetékének meg nem fizetése nem eredményezi a jogorvoslati kérelem illetékfizetés hiányában történő elutasítását? |
| --- | --- |

2)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében valamely jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, a bíróságnak meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban hozott megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket, ha polgári ügyekben Ausztriában egyébként – mint például kártérítés iránti keresetek vagy versenyjogi jogsértés miatt indított, abbahagyásra kötelezés iránti keresetek esetében – az illeték meg nem fizetése – a valamilyen mértékben meg nem fizetett jogorvoslati illetékekre vonatkozó kérdéstől függetlenül – nem akadályozza a kereset elbírálását, és további összehasonlításképpen Ausztriában a közigazgatási határozatok ellen indított keresetek esetében a kereset illetékének meg nem fizetése vagy a közigazgatási bíróságok határozatai ellen a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság, Ausztria) vagy a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Ausztria) benyújtott jogorvoslati kérelem esetében a panasz, illetve a felülvizsgálati kérelem illetékének meg nem fizetése nem eredményezi a jogorvoslati kérelem illetékfizetés hiányában történő elutasítását?

| 2.1) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés iránti kérelem elbírálása előtt a bírósági tanács egyesbíróként eljáró elnökének a megfelelő átalányilleték megfizetése hiányában az illetékre vonatkozó hiánypótlási felhívást kell kibocsátania, és ezen egyesbírónak illetékfizetés hiányában el kell utasítania az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet, amennyiben egyébként Ausztriában a polgári jogi keresetek esetében a keresettel együtt benyújtott, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem után a Gerichtsgebührengesetz (a bírósági illetékekről szóló törvény) alapján a kereset mellett első fokon főszabály szerint nem kell további bírósági átalányilletéket fizetni, és a felfüggesztő hatály megállapítása iránti olyan kérelmek esetében, amelyeket a közigazgatási bírósághoz benyújtott, határozattal szemben indított keresettel, a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelemmel vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panasszal együtt terjesztettek elő, és amelyek funkcionálisan az ideiglenes intézkedés iránti kérelemmel azonos, illetve ahhoz hasonló jogvédelmi célra irányulnak, a felfüggesztő hatály megállapítása iránti e járulékos kérelmek után sem kell külön illetéket fizetni? |
| --- | --- |

2.1)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ideiglenes intézkedés iránti kérelem elbírálása előtt a bírósági tanács egyesbíróként eljáró elnökének a megfelelő átalányilleték megfizetése hiányában az illetékre vonatkozó hiánypótlási felhívást kell kibocsátania, és ezen egyesbírónak illetékfizetés hiányában el kell utasítania az ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelmet, amennyiben egyébként Ausztriában a polgári jogi keresetek esetében a keresettel együtt benyújtott, ideiglenes intézkedés elrendelése iránti kérelem után a Gerichtsgebührengesetz (a bírósági illetékekről szóló törvény) alapján a kereset mellett első fokon főszabály szerint nem kell további bírósági átalányilletéket fizetni, és a felfüggesztő hatály megállapítása iránti olyan kérelmek esetében, amelyeket a közigazgatási bírósághoz benyújtott, határozattal szemben indított keresettel, a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelemmel vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panasszal együtt terjesztettek elő, és amelyek funkcionálisan az ideiglenes intézkedés iránti kérelemmel azonos, illetve ahhoz hasonló jogvédelmi célra irányulnak, a felfüggesztő hatály megállapítása iránti e járulékos kérelmek után sem kell külön illetéket fizetni?

| 3) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat a lehető leggyorsabban le kell folytatni, hogy a gyorsaságra vonatkozó e követelmény gyors jogorvoslati eljáráshoz való alanyi jogot biztosít, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak a jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is minden esetben meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben? |
| --- | --- |

3)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat a lehető leggyorsabban le kell folytatni, hogy a gyorsaságra vonatkozó e követelmény gyors jogorvoslati eljáráshoz való alanyi jogot biztosít, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a bíróságnak a jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is minden esetben meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben?

| 4) | A 2014/24/EU irányelv (4) 18. cikkében előírt, az átláthatóságra vonatkozó követelményre és az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (5) 47. cikkében biztosított, bíróság előtti tisztességes eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, a bíróságnak nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is minden esetben meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben? |
| --- | --- |

4)

A 2014/24/EU irányelv (4) 18. cikkében előírt, az átláthatóságra vonatkozó követelményre és az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta (5) 47. cikkében biztosított, bíróság előtti tisztességes eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogorvoslati kérelem elbírálása előtt, amely kérelemnek valamely ajánlatkérő szerv külön megtámadható határozatának megsemmisítésére kell irányulnia, a bíróságnak nem átlátható módon lefolytatott közbeszerzési eljárások esetében is minden esetben meg kell állapítania a közbeszerzési eljárás típusát és a szerződés (becsült) értékét, valamint a meghatározott közbeszerzési eljárásokban megtámadott, külön megtámadható határozatokból eredő összeget, illetve adott esetben a meghatározott közbeszerzési eljárás tárgyát képező részeket annak érdekében, hogy ezt követően adott esetben az eljáró bírósági tanács elnöke hiánypótlási felhívást bocsásson ki az illeték pótlólagos beszedése céljából, és az illeték meg nem fizetése esetén a jogorvoslati kérelemnek az illetékfizetés elmulasztása miatt történő elutasítását megelőzően vagy legkésőbb azzal egyidejűleg a jogorvoslati kérelem elbírálása tekintetében illetékes bírósági tanács a jogosultság egyébkénti elvesztése mellett kiszabja az eljárási illetékeket a kérelmezővel szemben?

| 5) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek szerint ajánlatkérők határozataival szembeni, a 89/665/EGK irányelv hatályos változata értelmében vett jogorvoslatra irányuló bírósági jogorvoslati kérelem (illetve adott esetben jogellenességnek szerződés odaítélésével összefüggésben, kártérítés érdekében történő megállapítása iránti bírósági jogorvoslati kérelem) benyújtása után fizetendő átalányilleték meg nem fizetése esetén (már csak) valamely közigazgatási bíróság bírósági tanácsának mint igazságszolgáltatási szervnek kell a meg nem fizetett, azonban fizetendő átalányilletéket kiszabnia (az illetékfizetésre kötelezett személy számára ebből következően korlátozott mértékben biztosított jogorvoslati lehetőségekkel), amennyiben egyébként a polgári bíróság előtt indított eljárásban megfizetés hiányában a Gerichtliches Einbringungsgesetz (a bírósági behajtásról szóló törvény) szerinti közigazgatási hatósági határozattal kiszabják a kereset és a jogorvoslat után fizetendő illetéket, és a közigazgatási jogban a közigazgatási bíróság előtt indított keresetek vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panaszok után jogorvoslati illetéket, illetve a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelmek után felülvizsgálati illetéket szabnak ki az illetékeknek főszabály szerint közigazgatási hatóság határozata útján történő megfizetése hiányában, amely illetéket kiszabó határozat ellen főszabály szerint mindig benyújtható jogorvoslati kérelem valamely közigazgatási bírósághoz, azt követően pedig felülvizsgálati kérelem a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) vagy panasz a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság)? |
| --- | --- |

5)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség elvét, hogy az alanyi jogokat biztosít a magánszemélyek számára a tagállammal szemben, és azzal ellentétes az olyan osztrák nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek szerint ajánlatkérők határozataival szembeni, a 89/665/EGK irányelv hatályos változata értelmében vett jogorvoslatra irányuló bírósági jogorvoslati kérelem (illetve adott esetben jogellenességnek szerződés odaítélésével összefüggésben, kártérítés érdekében történő megállapítása iránti bírósági jogorvoslati kérelem) benyújtása után fizetendő átalányilleték meg nem fizetése esetén (már csak) valamely közigazgatási bíróság bírósági tanácsának mint igazságszolgáltatási szervnek kell a meg nem fizetett, azonban fizetendő átalányilletéket kiszabnia (az illetékfizetésre kötelezett személy számára ebből következően korlátozott mértékben biztosított jogorvoslati lehetőségekkel), amennyiben egyébként a polgári bíróság előtt indított eljárásban megfizetés hiányában a Gerichtliches Einbringungsgesetz (a bírósági behajtásról szóló törvény) szerinti közigazgatási hatósági határozattal kiszabják a kereset és a jogorvoslat után fizetendő illetéket, és a közigazgatási jogban a közigazgatási bíróság előtt indított keresetek vagy a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság) benyújtott panaszok után jogorvoslati illetéket, illetve a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) benyújtott felülvizsgálati kérelmek után felülvizsgálati illetéket szabnak ki az illetékeknek főszabály szerint közigazgatási hatóság határozata útján történő megfizetése hiányában, amely illetéket kiszabó határozat ellen főszabály szerint mindig benyújtható jogorvoslati kérelem valamely közigazgatási bírósághoz, azt követően pedig felülvizsgálati kérelem a Verwaltungsgerichtshofhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság) vagy panasz a Verfassungsgerichtshofhoz (alkotmánybíróság)?

| 6) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy a keretmegállapodás egyetlen gazdasági szereplővel történő, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti megkötése a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (2) bekezdése szerinti szerződéskötésnek minősül, és ennélfogva az ajánlatkérő arra vonatkozó határozata, hogy melyik, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti egyetlen gazdasági szereplővel kell megkötni e keretmegállapodást, a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (1) bekezdése szerinti, odaítélésről szóló döntésnek minősül? |
| --- | --- |

6)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdését, hogy a keretmegállapodás egyetlen gazdasági szereplővel történő, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti megkötése a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (2) bekezdése szerinti szerződéskötésnek minősül, és ennélfogva az ajánlatkérő arra vonatkozó határozata, hogy melyik, a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdése szerinti egyetlen gazdasági szereplővel kell megkötni e keretmegállapodást, a 2014/23/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK irányelv 2a. cikkének (1) bekezdése szerinti, odaítélésről szóló döntésnek minősül?

| 6.1) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében foglalt, „a megállapodáson alapuló szerződéseket” szövegrészt, hogy akkor van szó a megállapodáson alapuló szerződésről, ha az ajánlatkérő kifejezetten a megkötött keretmegállapodásra való hivatkozással ítél oda valamely egyedi szerződést? Vagy „a megállapodáson alapuló szerződéseket” idézett szövegrészt úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a keretmegállapodásban foglalt, a Bíróság C-216/17. sz. ügyben hozott ítéletének (6) 64. pontja értelmében vett összmennyiséget kimerítették, már nem áll fenn olyan szerződés, amely az eredetileg megkötött keretmegállapodáson alapul? |
| --- | --- |

6.1)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében foglalt, „a megállapodáson alapuló szerződéseket” szövegrészt, hogy akkor van szó a megállapodáson alapuló szerződésről, ha az ajánlatkérő kifejezetten a megkötött keretmegállapodásra való hivatkozással ítél oda valamely egyedi szerződést? Vagy „a megállapodáson alapuló szerződéseket” idézett szövegrészt úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a keretmegállapodásban foglalt, a Bíróság C-216/17. sz. ügyben hozott ítéletének (6) 64. pontja értelmében vett összmennyiséget kimerítették, már nem áll fenn olyan szerződés, amely az eredetileg megkötött keretmegállapodáson alapul?

| 6.2) | A 6.1) kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 4. és 5. cikkét, hogy a keretmegállapodáson alapuló egyedi szerződés becsült értéke minden esetben a szerződésnek a 2014/24/EU irányelv 5. cikkének (5) bekezdése szerinti becsült értéke? Vagy a szerződés ezen irányelv 4. cikke szerinti becsült értéke a keretmegállapodás alapján kötött egyedi szerződés esetében azon szerződéses érték, amely ezen irányelv 5. cikke alapján a keretmegállapodáson alapuló, árubeszerzésre irányuló egyedi szerződés becsült értékének meghatározása során keletkezik? |
| --- | --- |

6.2)

A 6.1) kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv 4. és 5. cikkét, hogy a keretmegállapodáson alapuló egyedi szerződés becsült értéke minden esetben a szerződésnek a 2014/24/EU irányelv 5. cikkének (5) bekezdése szerinti becsült értéke? Vagy a szerződés ezen irányelv 4. cikke szerinti becsült értéke a keretmegállapodás alapján kötött egyedi szerződés esetében azon szerződéses érték, amely ezen irányelv 5. cikke alapján a keretmegállapodáson alapuló, árubeszerzésre irányuló egyedi szerződés becsült értékének meghatározása során keletkezik?

| 7) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogvitában megnevezett ajánlatkérőnek meg kell adnia valamennyi szükséges információt és be kell nyújtania valamennyi szükséges dokumentumot – a terhére hozott mulasztási ítélet egyébkénti lehetősége mellett –, amennyiben ezen ajánlatkérő képviseletére jogosult személyek vagy munkavállalói, akiknek ezen információkat az ajánlatkérő részére szolgáltatniuk kell, esetenként annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy a tájékoztatás megadásával vagy a dokumentumok benyújtásával esetlegesen büntetőjogi szempontból saját magukra nézve terhelő nyilatkozatot kell tenniük? |
| --- | --- |

7)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében biztosított, tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, hogy azzal ellentétes az olyan rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogvitában megnevezett ajánlatkérőnek meg kell adnia valamennyi szükséges információt és be kell nyújtania valamennyi szükséges dokumentumot – a terhére hozott mulasztási ítélet egyébkénti lehetősége mellett –, amennyiben ezen ajánlatkérő képviseletére jogosult személyek vagy munkavállalói, akiknek ezen információkat az ajánlatkérő részére szolgáltatniuk kell, esetenként annak a kockázatnak vannak kitéve, hogy a tájékoztatás megadásával vagy a dokumentumok benyújtásával esetlegesen büntetőjogi szempontból saját magukra nézve terhelő nyilatkozatot kell tenniük?

| 8) | Az Alapjogi Charta 47. cikkében rögzített hatékony jogorvoslathoz való jog további figyelembevételével és az uniós jog egyéb rendelkezéseire tekintettel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat elsősorban hatékonyan kell lefolytatni, hogy e rendelkezések alanyi jogokat biztosítanak, és ezekkel ellentétes az olyan nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogvédelmet kereső, jogorvoslati kérelmet előterjesztő kérelmező a jogorvoslati kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmezőnek hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárás esetében általában nincs tudomása arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a kérelmező számára nem átlátható, a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy a kérelmező számára nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, illetve hogy lefolytattak-e egy vagy több megtámadható határozatot eredményező egy vagy több nem átlátható közbeszerzési eljárást? |
| --- | --- |

8)

Az Alapjogi Charta 47. cikkében rögzített hatékony jogorvoslathoz való jog további figyelembevételével és az uniós jog egyéb rendelkezéseire tekintettel úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelvvel módosított 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon követelményt, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat elsősorban hatékonyan kell lefolytatni, hogy e rendelkezések alanyi jogokat biztosítanak, és ezekkel ellentétes az olyan nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek értelmében a jogvédelmet kereső, jogorvoslati kérelmet előterjesztő kérelmező a jogorvoslati kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmezőnek hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárás esetében általában nincs tudomása arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a kérelmező számára nem átlátható, a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy a kérelmező számára nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, illetve hogy lefolytattak-e egy vagy több megtámadható határozatot eredményező egy vagy több nem átlátható közbeszerzési eljárást?

| 9) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében előírt, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogorvoslat jogvédelmet kereső kérelmezője a jogorvoslati kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a kérelmező számára nem átlátható, a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy a kérelmező számára nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, illetve hogy lefolytattak-e egy vagy több külön megtámadható határozatot eredményező egy vagy több közbeszerzési eljárást? |
| --- | --- |

9)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében előírt, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogorvoslat jogvédelmet kereső kérelmezője a jogorvoslati kérelmében köteles megjelölni a konkrét közbeszerzési eljárást és az ajánlatkérő külön megtámadható konkrét határozatait, még akkor is, ha e kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a kérelmező számára nem átlátható, a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy a kérelmező számára nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, illetve hogy lefolytattak-e egy vagy több külön megtámadható határozatot eredményező egy vagy több közbeszerzési eljárást?

| 10) | Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében előírt, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogvédelmet kereső, jogorvoslati kérelmet előterjesztő kérelmező köteles a kérelem előterjesztésének időpontjában számára előre nem látható összegű átalányilletéket fizetni, mivel a kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli, számára nem átlátható közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, és hogy mekkora a szerződés becsült értéke az esetlegesen lefolytatott, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén, illetve hogy hány külön megtámadható határozatot hoztak? |
| --- | --- |

10)

Az uniós jog egyéb rendelkezéseire figyelemmel úgy kell-e értelmezni az Alapjogi Charta 47. cikkében előírt, tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó követelményt, hogy e rendelkezés alanyi jogokat biztosít, és azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés alkalmazása, amelynek értelmében a jogvédelmet kereső, jogorvoslati kérelmet előterjesztő kérelmező köteles a kérelem előterjesztésének időpontjában számára előre nem látható összegű átalányilletéket fizetni, mivel a kérelmező a hirdetmény közzététele nélküli, számára nem átlátható közbeszerzési eljárások esetében általában nem bírhat tudomással arról, hogy az ajánlatkérő lefolytatott-e a nemzeti jog szerinti közvetlen odaítélési eljárásokat vagy nem átlátható, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat, és hogy mekkora a szerződés becsült értéke az esetlegesen lefolytatott, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén, illetve hogy hány külön megtámadható határozatot hoztak?

---

(1)  A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 114., 24. o., HL 2018. L 82., 17. o.)

(2)  Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (HL 1989. L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.).

(3)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).

(4)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o., HL 2020. L 211., 22. o.).

(5)  Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL 2012. C 326., 391. o.).

(6)  2018. december 19-i Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato – Antitrust és Coopservice ítélet, ECLI:EU:C:2018:1034.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/24

---

Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. május 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatlich genehmigte Gesellschaft der Autoren, Komponisten und Musikverleger regGenmbH (AKM) kontra Canal+ Luxembourg Sàrl

(C-290/21. sz. ügy)

(2021/C 320/23)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberster Gerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Staatlich genehmigte Gesellschaft der Autoren, Komponisten und Musikverleger regGenmbH (AKM)

Alperes: Canal+ Luxembourg Sàrl

Az eljárásban részt vesz: Tele 5 TM-TV GmbH, Österreichische Rundfunksender GmbH & Co. KG, Seven.One Entertainment Group GmbH, ProsiebenSat 1 PULS 4 GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló, 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikke (2) bekezdésének b) pontját, hogy nemcsak a műsorsugárzó szervezet, hanem az oszthatatlan és egységes műsorsugárzási cselekményben közreműködő műholdasprogramcsomag-szolgáltató is csupán abban az államban végez – adott esetben hozzájáruláshoz kötött – felhasználási cselekményt, ahol a műsorsugárzó szervezet ellenőrzése és felelőssége mellett a műsorhordozó jeleket a műhold felé, majd onnan a Föld felé vezető megszakítatlan közvetítési láncba juttatják, és ebből következően a műholdasprogramcsomag-szolgáltató műsorsugárzási cselekményben való közreműködése révén nem kerülhet sor a szerzői jogok megsértésére a vétel helye szerinti államban? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló, 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikke (2) bekezdésének b) pontját, hogy nemcsak a műsorsugárzó szervezet, hanem az oszthatatlan és egységes műsorsugárzási cselekményben közreműködő műholdasprogramcsomag-szolgáltató is csupán abban az államban végez – adott esetben hozzájáruláshoz kötött – felhasználási cselekményt, ahol a műsorsugárzó szervezet ellenőrzése és felelőssége mellett a műsorhordozó jeleket a műhold felé, majd onnan a Föld felé vezető megszakítatlan közvetítési láncba juttatják, és ebből következően a műholdasprogramcsomag-szolgáltató műsorsugárzási cselekményben való közreműködése révén nem kerülhet sor a szerzői jogok megsértésére a vétel helye szerinti államban?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
  Úgy kell-e értelmezni a 93/83 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikkének (1) bekezdésében szereplő „nyilvánossághoz közvetítés” fogalmát, hogy a műhold útján történő nyilvánossághoz közvetítés során további szereplőként közreműködő műholdasprogramcsomag-szolgáltatónak, amely különböző műsorsugárzó szervezetek ingyenes és előfizetéses televíziós műsorainak nagyfelbontású kódolt jeleit saját elképzelése szerint csomagba foglalja, és az ily módon előállított önálló audiovizuális terméket díj ellenében kínálja ügyfeleinek, a programcsomagban foglalt ingyenes televíziós műsorok védelemben részesülő tartalma tekintetében is be kell szereznie az érintett jogok jogosultjának külön engedélyét annak ellenére, hogy ügyfelei számára e tekintetben egyébként is csupán olyan művekhez biztosít hozzáférést, amelyek a vételi területen – jóllehet rosszabb, normál felbontású minőségben – már mindenki számára szabadon hozzáférhetők? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

Úgy kell-e értelmezni a 93/83 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikkének (1) bekezdésében szereplő „nyilvánossághoz közvetítés” fogalmát, hogy a műhold útján történő nyilvánossághoz közvetítés során további szereplőként közreműködő műholdasprogramcsomag-szolgáltatónak, amely különböző műsorsugárzó szervezetek ingyenes és előfizetéses televíziós műsorainak nagyfelbontású kódolt jeleit saját elképzelése szerint csomagba foglalja, és az ily módon előállított önálló audiovizuális terméket díj ellenében kínálja ügyfeleinek, a programcsomagban foglalt ingyenes televíziós műsorok védelemben részesülő tartalma tekintetében is be kell szereznie az érintett jogok jogosultjának külön engedélyét annak ellenére, hogy ügyfelei számára e tekintetben egyébként is csupán olyan művekhez biztosít hozzáférést, amelyek a vételi területen – jóllehet rosszabb, normál felbontású minőségben – már mindenki számára szabadon hozzáférhetők?

---

(1)  HL 1993., L 248., 15. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 134. o.

(2)  HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/25

---

Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. május 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UI kontra Österreichische Post AG

(C-300/21. sz. ügy)

(2021/C 320/24)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberster Gerichtshof

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: UI

Ellenérdekű fél: Österreichische Post AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az (EU) 2016/679 rendelet (1) (általános adatvédelmi rendelet) rendelkezéseinek megsértése mellett arra is szükség van-e az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke szerinti kártérítés megítéléséhez, hogy a felperes kárt szenvedjen, vagy már önmagában az általános adatvédelmi rendelet rendelkezéseinek megsértése is elegendő a kártérítés megítéléséhez? |
| --- | --- |

1)

Az (EU) 2016/679 rendelet (1) (általános adatvédelmi rendelet) rendelkezéseinek megsértése mellett arra is szükség van-e az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke szerinti kártérítés megítéléséhez, hogy a felperes kárt szenvedjen, vagy már önmagában az általános adatvédelmi rendelet rendelkezéseinek megsértése is elegendő a kártérítés megítéléséhez?

| 2) | A tényleges érvényesülés és egyenértékűség elve mellett további uniós jogi előírások is vonatkoznak-e a kártérítés megállapítására? |
| --- | --- |

2)

A tényleges érvényesülés és egyenértékűség elve mellett további uniós jogi előírások is vonatkoznak-e a kártérítés megállapítására?

| 3) | Összeegyeztethető-e az uniós joggal az az álláspont, amely szerint a nem vagyoni kár megítélésének az a feltétele, hogy a jogsértés legalább bizonyos súlyú olyan következménnyel vagy hatással járjon, amely meghaladja a jogsértés által kiváltott bosszúságot? |
| --- | --- |

3)

Összeegyeztethető-e az uniós joggal az az álláspont, amely szerint a nem vagyoni kár megítélésének az a feltétele, hogy a jogsértés legalább bizonyos súlyú olyan következménnyel vagy hatással járjon, amely meghaladja a jogsértés által kiváltott bosszúságot?

---

(1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o., HL 2018. L 127., 2. o., HL 2021. L 74., 35. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/26

---

A Törvényszék (második tanács) T-885/19. sz., Aquind és társai kontra Bizottság ügyben 2021. március 5-én hozott végzése ellen az Aquind Ltd, Aquind Energy Sàrl, Aquind SAS által 2021. május 17-én benyújtott fellebbezés

(C-310/21. P. sz. ügy)

(2021/C 320/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Aquind Ltd, Aquind Energy Sàrl, Aquind SAS (képviselők: S. Goldberg, E. White és C. Davis Solicitors)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Németországi Szövetségi Köztársaság, Spanyol Királyság, Francia Köztársaság

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott végzést; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott végzést;

| — | nyilvánítsa megalapozottnak az elsőfokú eljárásban benyújtott keresetet, és a felperesekre vonatkozó részében semmisítse meg az (EU) 2020/389 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet; valamint |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa megalapozottnak az elsőfokú eljárásban benyújtott keresetet, és a felperesekre vonatkozó részében semmisítse meg az (EU) 2020/389 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet; valamint

| — | a Bizottságot kötelezze mind a fellebbezési eljárás, mind a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze mind a fellebbezési eljárás, mind a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezők állítása szerint az (EU) 2020/389 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet az elfogadásának napjától végleges aktusnak kellett volna tekinteni, és nem csupán a hatálybalépésének napjától, amely hatálybalépés ahhoz volt kötött, hogy a Parlament vagy a Tanács nem emel ellene kifogást. Az említett rendelet tehát már a közzétételének napját megelőzően keresettel megtámadható aktus volt. A fellebbezők szerint ezért a Törvényszék tévesen alkalmazta a Bíróságnak a keresettel nem megtámadható jogi aktusokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatát.

---

(1)  A 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös érdekű projektek uniós listája tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. október 31-i (EU) 2020/389 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelete (HL 2020. L 74., 1. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/26

---

A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2021. május 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CM kontra TimePartner Personalmanagement GmbH

(C-311/21. sz. ügy)

(2021/C 320/26)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesarbeitsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: CM

Alperes: TimePartner Personalmanagement GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Hogyan kell meghatározni a 2008/104/EK irányelv (1) 5. cikkének (3) bekezdésében szereplő „a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének” fogalmát, illetve többet foglal-e magában ez a fogalom annál a védelemnél, amelyet a nemzeti és az uniós jog valamennyi munkavállaló tekintetében kötelező jelleggel előír? |
| --- | --- |

1.

Hogyan kell meghatározni a 2008/104/EK irányelv (1) 5. cikkének (3) bekezdésében szereplő „a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének” fogalmát, illetve többet foglal-e magában ez a fogalom annál a védelemnél, amelyet a nemzeti és az uniós jog valamennyi munkavállaló tekintetében kötelező jelleggel előír?

| 2. | Milyen feltételeknek és kritériumoknak kell teljesülniük annak megállapításához, hogy valamely kollektív szerződésben a 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében rögzített egyenlő bánásmód elvétől eltérő szabályok megállapítására a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása mellett került sor?






  a) | Az általános védelem tiszteletben tartását kell-e – elvontan – vizsgálni a kollektív szerződés hatálya alá tartozó kölcsönzött munkavállalók kollektív szerződési munkafeltételei alapján, vagy a kollektív szerződési és azon munkafeltételeket összehasonlító, értékelő vizsgálatot kell végezni, amelyek azon vállalkozásban állnak fenn, amelynek rendelkezésére bocsátják a kölcsönzött munkavállalókat (kölcsönvevő)? |
| --- | --- | --- |

2.

Milyen feltételeknek és kritériumoknak kell teljesülniük annak megállapításához, hogy valamely kollektív szerződésben a 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében rögzített egyenlő bánásmód elvétől eltérő szabályok megállapítására a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása mellett került sor?

a)

Az általános védelem tiszteletben tartását kell-e – elvontan – vizsgálni a kollektív szerződés hatálya alá tartozó kölcsönzött munkavállalók kollektív szerződési munkafeltételei alapján, vagy a kollektív szerződési és azon munkafeltételeket összehasonlító, értékelő vizsgálatot kell végezni, amelyek azon vállalkozásban állnak fenn, amelynek rendelkezésére bocsátják a kölcsönzött munkavállalókat (kölcsönvevő)?

| b) | Az egyenlő bánásmód elvétől a munkabér tekintetében való eltérés esetében megköveteli-e az általános védelemnek a 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében előírt tiszteletben tartása, hogy a munkaerő-kölcsönző és a kölcsönzött munkavállalók között határozatlan idejű munkaviszony álljon fenn? |
| --- | --- |

b)

Az egyenlő bánásmód elvétől a munkabér tekintetében való eltérés esetében megköveteli-e az általános védelemnek a 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében előírt tiszteletben tartása, hogy a munkaerő-kölcsönző és a kölcsönzött munkavállalók között határozatlan idejű munkaviszony álljon fenn?

| 3. | Elő kell-e írnia a nemzeti jogalkotónak a szociális partnerek számára a kölcsönzött munkavállalók általános védelme 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett tiszteletben tartásának feltételeit és kritériumait, ha a nemzeti jogalkotó lehetőséget biztosít a szociális partnerek számára arra, hogy olyan kollektív szerződéseket kössenek, amelyek a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében az egyenlő bánásmód követelményétől eltérő szabályokat állapítanak meg, és a nemzeti kollektív szerződési rendszer olyan követelményeket ír elő, amelyek alapján a szociális partnerek érdekei közötti észszerű egyensúly megteremtése várható (a kollektív szerződések helyességére vonatkozó garancia)? |
| --- | --- |

3.

Elő kell-e írnia a nemzeti jogalkotónak a szociális partnerek számára a kölcsönzött munkavállalók általános védelme 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett tiszteletben tartásának feltételeit és kritériumait, ha a nemzeti jogalkotó lehetőséget biztosít a szociális partnerek számára arra, hogy olyan kollektív szerződéseket kössenek, amelyek a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében az egyenlő bánásmód követelményétől eltérő szabályokat állapítanak meg, és a nemzeti kollektív szerződési rendszer olyan követelményeket ír elő, amelyek alapján a szociális partnerek érdekei közötti észszerű egyensúly megteremtése várható (a kollektív szerződések helyességére vonatkozó garancia)?

| 4. | A harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén:






  a) | Biztosítják-e a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének a 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett tiszteletben tartását az olyan jogszabályok, amelyek – mint az Arbeitnehmerüberlassungsgesetz (a munkaerő-kölcsönzésről szóló törvény) 2017. április 1-jétől hatályos változata – a következőket írják elő: a kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó bérminimum; az ugyanazon kölcsönvevő rendelkezésére bocsátás maximális időtartama; az egyenlő bánásmód elvétől a munkabér tekintetében való eltérés időbeli korlátozása; az egyenlő bánásmód elvétől eltérő kollektív szerződési szabályozás alkalmazhatatlansága olyan kölcsönzött munkavállalók esetében, akik a kölcsönvevő rendelkezésére bocsátást megelőző utolsó hat hónapban léptek ki a kölcsönvevőtől vagy a kölcsönvevővel az Aktiengesetz (a részvénytársaságokról szóló törvény) 18. § -a értelmében vett vállalkozáscsoportot képező munkáltatótól; valamint a kölcsönvevő arra vonatkozó kötelezettsége, hogy főszabály szerint a saját állandó munkavállalóira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett biztosítson hozzáférést a kölcsönzött munkavállaló számára a közösségi létesítményekhez vagy szolgáltatásokhoz (különösen például a gyermekfelügyeleti létesítményekhez, a közétkeztetéshez és a közlekedési eszközökhöz)? |
| --- | --- | --- |

4.

A harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

a)

Biztosítják-e a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének a 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett tiszteletben tartását az olyan jogszabályok, amelyek – mint az Arbeitnehmerüberlassungsgesetz (a munkaerő-kölcsönzésről szóló törvény) 2017. április 1-jétől hatályos változata – a következőket írják elő: a kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó bérminimum; az ugyanazon kölcsönvevő rendelkezésére bocsátás maximális időtartama; az egyenlő bánásmód elvétől a munkabér tekintetében való eltérés időbeli korlátozása; az egyenlő bánásmód elvétől eltérő kollektív szerződési szabályozás alkalmazhatatlansága olyan kölcsönzött munkavállalók esetében, akik a kölcsönvevő rendelkezésére bocsátást megelőző utolsó hat hónapban léptek ki a kölcsönvevőtől vagy a kölcsönvevővel az Aktiengesetz (a részvénytársaságokról szóló törvény) 18. § -a értelmében vett vállalkozáscsoportot képező munkáltatótól; valamint a kölcsönvevő arra vonatkozó kötelezettsége, hogy főszabály szerint a saját állandó munkavállalóira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett biztosítson hozzáférést a kölcsönzött munkavállaló számára a közösségi létesítményekhez vagy szolgáltatásokhoz (különösen például a gyermekfelügyeleti létesítményekhez, a közétkeztetéshez és a közlekedési eszközökhöz)?

| b) | Az e kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Ez a helyzet áll-e fenn akkor is, ha a vonatkozó jogszabályok a munkaerő-kölcsönzésről szóló törvény 2017. március 31-ig hatályos változatához hasonlóan nem írják elő az egyenlő bánásmód elvétől a munkabér tekintetében való eltérés időbeli korlátozását, és nem pontosítják időbeli szempontból azt a követelményt, hogy a munkaerő-kölcsönzés csak „ideiglenes” lehet? |
| --- | --- |

b)

Az e kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Ez a helyzet áll-e fenn akkor is, ha a vonatkozó jogszabályok a munkaerő-kölcsönzésről szóló törvény 2017. március 31-ig hatályos változatához hasonlóan nem írják elő az egyenlő bánásmód elvétől a munkabér tekintetében való eltérés időbeli korlátozását, és nem pontosítják időbeli szempontból azt a követelményt, hogy a munkaerő-kölcsönzés csak „ideiglenes” lehet?

| 5. | A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
  A 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése alapján a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében az egyenlő bánásmód elvétől eltérő, kollektív szerződésekkel megállapított szabályok esetében korlátozás nélkül felülvizsgálhatják-e a nemzeti bíróságok e kollektív szerződéseket abból a szempontból, hogy az eltérésekre a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása mellett került-e sor, vagy az Alapjogi Charta 28. cikke és/vagy a 2008/104/EK irányelv (19) preambulumbekezdésében „a szociális partnerek autonómiájára” való hivatkozás azt követeli meg, hogy a szociális partnerek a bíróság által csak korlátozottan felülvizsgálható mérlegelési mozgástérrel rendelkezzenek a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása tekintetében, és – ha igen – meddig terjed ez a mozgástér? |
| --- | --- |

5.

A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

A 2008/104/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése alapján a kölcsönzött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételei tekintetében az egyenlő bánásmód elvétől eltérő, kollektív szerződésekkel megállapított szabályok esetében korlátozás nélkül felülvizsgálhatják-e a nemzeti bíróságok e kollektív szerződéseket abból a szempontból, hogy az eltérésekre a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása mellett került-e sor, vagy az Alapjogi Charta 28. cikke és/vagy a 2008/104/EK irányelv (19) preambulumbekezdésében „a szociális partnerek autonómiájára” való hivatkozás azt követeli meg, hogy a szociális partnerek a bíróság által csak korlátozottan felülvizsgálható mérlegelési mozgástérrel rendelkezzenek a kölcsönzött munkavállalók általános védelmének tiszteletben tartása tekintetében, és – ha igen – meddig terjed ez a mozgástér?

---

(1)  A munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló, 2008. november 19-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 327, 9. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/28

---

A Raad van State (Belgium) által 2021. május 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent, beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA

(C-316/21. sz. ügy)

(2021/C 320/27)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Monument Vandekerckhove NV

Alperes: Stad Gent

Beavatkozók: Denys NV, Aelterman BVBA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 63. cikke (1) bekezdésének második albekezdését önmagában, valamint az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság közbeszerzések területén érvényesülő uniós jogi elvének hatályával összefüggésben, hogy amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy valamely szervezet, amelyeknek kapacitásait valamely gazdasági szereplő igénybe veszi, nem felel meg a kiválasztási szempontoknak, az ajánlatkérő szerv köteles a gazdasági szereplő számára előírni e szervezet lecserélését, vagy pedig úgy, hogy az ajánlatkérő szervnek ilyen körülmények között lehetősége van e lecserélést előírni, ha a gazdasági szereplő azt szeretné, hogy kiválasszák? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 63. cikke (1) bekezdésének második albekezdését önmagában, valamint az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság közbeszerzések területén érvényesülő uniós jogi elvének hatályával összefüggésben, hogy amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy valamely szervezet, amelyeknek kapacitásait valamely gazdasági szereplő igénybe veszi, nem felel meg a kiválasztási szempontoknak, az ajánlatkérő szerv köteles a gazdasági szereplő számára előírni e szervezet lecserélését, vagy pedig úgy, hogy az ajánlatkérő szervnek ilyen körülmények között lehetősége van e lecserélést előírni, ha a gazdasági szereplő azt szeretné, hogy kiválasszák?

| 2) | Léteznek-e olyan körülmények, amelyek között az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás menetétől is függően az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság elve alapján (már) nem kell előírnia, illetve (már) nem írhatja elő a lecserélést? |
| --- | --- |

2)

Léteznek-e olyan körülmények, amelyek között az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás menetétől is függően az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság elve alapján (már) nem kell előírnia, illetve (már) nem írhatja elő a lecserélést?

---

(1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/28

---

A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra B.

(C-323/21. sz. ügy)

(2021/C 320/28)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Alperes: B.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a) | Úgy kell-e értelmezni az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 180.; (1) helyesbítés: HL 2018. L 33., 6. o.) 29. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „megkereső tagállam” fogalmát, hogy az azt a tagállamot (a jelen esetben a harmadik tagállamot, vagyis Hollandiát) jelenti, amely utoljára nyújtott be visszavétel vagy átvétel iránti megkeresést egy másik tagállamhoz? |
| --- | --- | --- |

1)

a)

Úgy kell-e értelmezni az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 180.; (1) helyesbítés: HL 2018. L 33., 6. o.) 29. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „megkereső tagállam” fogalmát, hogy az azt a tagállamot (a jelen esetben a harmadik tagállamot, vagyis Hollandiát) jelenti, amely utoljára nyújtott be visszavétel vagy átvétel iránti megkeresést egy másik tagállamhoz?

| b) | Nemleges válasz esetén: ebben az esetben az a körülmény, hogy korábban a felelősség elismeréséről szóló megállapodás jött létre két tagállam (a jelen esetben Németország és Olaszország) között, jár-e még következményekkel a harmadik tagállamnak (a jelen esetben Hollandiának) a dublini rendelet alapján a külföldi személlyel vagy az említett korábbi megállapodásban részes tagállamokkal szemben fennálló jogi kötelezettségeire nézve, és ha igen, milyen következményekkel? |
| --- | --- |

b)

Nemleges válasz esetén: ebben az esetben az a körülmény, hogy korábban a felelősség elismeréséről szóló megállapodás jött létre két tagállam (a jelen esetben Németország és Olaszország) között, jár-e még következményekkel a harmadik tagállamnak (a jelen esetben Hollandiának) a dublini rendelet alapján a külföldi személlyel vagy az említett korábbi megállapodásban részes tagállamokkal szemben fennálló jogi kötelezettségeire nézve, és ha igen, milyen következményekkel?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 604/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdését e rendelet (19) preambulumbekezdésével összefüggésben, hogy azzal ellentétes, ha a nemzetközi védelmet kérelmező az átadásra vonatkozó határozattal szembeni jogorvoslat keretében eredményesen hivatkozik arra, hogy az átadás nem hajtható végre, mivel lejárt a korábban két tagállam (a jelen esetben Németország és Olaszország) között létrejött megállapodáson alapuló átadás határideje? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 604/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdését e rendelet (19) preambulumbekezdésével összefüggésben, hogy azzal ellentétes, ha a nemzetközi védelmet kérelmező az átadásra vonatkozó határozattal szembeni jogorvoslat keretében eredményesen hivatkozik arra, hogy az átadás nem hajtható végre, mivel lejárt a korábban két tagállam (a jelen esetben Németország és Olaszország) között létrejött megállapodáson alapuló átadás határideje?

---

(1)  31. o.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/29

---

A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid kontra F.

(C-324/21. sz. ügy)

(2021/C 320/29)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Alperes: F.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 180.; (1) helyesbítés: HL 2018. L 33., 6. o.) 29. cikkét, hogy a 29. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében vett, folyamatban lévő átadási határidő újrakezdődik abban az időpontban, amikor a külföldi személy, miután szökéssel meghiúsította a valamely tagállam általi átadást, újból nemzetközi védelmet kér valamely másik (a jelen esetben egy harmadik) tagállamban?

---

(1)  31. o.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/30

---

A Raad van State (Hollandia) által 2021. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(C-325/21. sz. ügy)

(2021/C 320/30)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: K.

Alperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 180.; (1) helyesbítés: HL 2018. L 33., 6. o.) 29. cikkét, hogy a 29. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében vett, folyamatban lévő átadási határidő újrakezdődik abban az időpontban, amikor a külföldi személy, miután szökéssel meghiúsította a valamely tagállam általi átadást, újból nemzetközi védelmet kér valamely másik (a jelen esetben egy harmadik) tagállamban? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 180.; (1) helyesbítés: HL 2018. L 33., 6. o.) 29. cikkét, hogy a 29. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében vett, folyamatban lévő átadási határidő újrakezdődik abban az időpontban, amikor a külföldi személy, miután szökéssel meghiúsította a valamely tagállam általi átadást, újból nemzetközi védelmet kér valamely másik (a jelen esetben egy harmadik) tagállamban?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 604/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdését e rendelet (19) preambulumbekezdésével összefüggésben, hogy azzal ellentétes, ha a nemzetközi védelmet kérelmező az átadásra vonatkozó határozattal szembeni jogorvoslat keretében eredményesen hivatkozik arra, hogy az átadás nem hajtható végre, mivel lejárt a korábban két tagállam (a jelen esetben Franciaország és Ausztria) között létrejött megállapodáson alapuló átadás határideje azzal a következménnyel, hogy lejárt az a határidő, amelyen belül Hollandia végrehajthatná az átadást? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 604/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdését e rendelet (19) preambulumbekezdésével összefüggésben, hogy azzal ellentétes, ha a nemzetközi védelmet kérelmező az átadásra vonatkozó határozattal szembeni jogorvoslat keretében eredményesen hivatkozik arra, hogy az átadás nem hajtható végre, mivel lejárt a korábban két tagállam (a jelen esetben Franciaország és Ausztria) között létrejött megállapodáson alapuló átadás határideje azzal a következménnyel, hogy lejárt az a határidő, amelyen belül Hollandia végrehajthatná az átadást?

---

(1)  31. o.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/30

---

A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PV kontra Zamestnik izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie”

(C-343/21. sz. ügy)

(2021/C 320/31)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felperes: PV

Alperes: Zamestnik izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Lehetővé teszi-e az 1698/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet (1) 45. cikke (4) bekezdésének értelmezése annak megállapítását, hogy a jelen ügyben szereplőhöz hasonló helyzetben „a mezőgazdasági üzem [olyan] tagosítása” vagy olyan „tagosítási intézkedések” állnak fenn, amelyek miatt a kedvezményezett már nem tudja teljesíteni az adott kötelezettségvállalásait? |
| --- | --- |

1)

Lehetővé teszi-e az 1698/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet (1) 45. cikke (4) bekezdésének értelmezése annak megállapítását, hogy a jelen ügyben szereplőhöz hasonló helyzetben „a mezőgazdasági üzem [olyan] tagosítása” vagy olyan „tagosítási intézkedések” állnak fenn, amelyek miatt a kedvezményezett már nem tudja teljesíteni az adott kötelezettségvállalásait?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén az a körülmény, hogy a tagállam nem tette meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a kötelezettségvállalásokat a mezőgazdasági üzem új helyzetéhez igazítsa, jogosultságot teremt-e arra, hogy a kötelezettségvállalás érvényességének időtartamára ne követeljék a pénzeszközök visszatérítését? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén az a körülmény, hogy a tagállam nem tette meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy a kötelezettségvállalásokat a mezőgazdasági üzem új helyzetéhez igazítsa, jogosultságot teremt-e arra, hogy a kötelezettségvállalás érvényességének időtartamára ne követeljék a pénzeszközök visszatérítését?

| 3) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén miként kell értelmezni a 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (2) 31. cikkét az alapeljárásban megállapított tényállásra tekintettel, és milyen jellegű a 73/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (3) 75. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő? |
| --- | --- |

3)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén miként kell értelmezni a 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (2) 31. cikkét az alapeljárásban megállapított tényállásra tekintettel, és milyen jellegű a 73/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (3) 75. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő?

---

(1)  Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet (HL 2006. L 368., 15. o.; helyesbítés: HL 2007. L 252., 7. o.).

(2)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 30., 16. o.; helyesbítések: HL 2009. L 213., 30. o.; HL 2010. L 43., 7. o.).

(3)  A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (HL 2009. L 316., 65. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/31

---

Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. május 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A1 és A2 kontra I

(C-352/21. sz. ügy)

(2021/C 320/32)

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Østre Landsret

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: A1 és A2

Ellenérdekű fél: I

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a „Brüsszel I” rendelet (1) 16. cikkének 5. pontjával összefüggésben értelmezett 15. cikkének 5. pontját, hogy az e rendelet 16. cikkének 5. pontjában foglalt kivétel hatálya alá tartozik a nem kereskedelmi célra használt, kedvtelési célú vízi járműre vonatkozó hajótest-biztosítás, és következésképpen e rendelet 15. cikkének 5. pontja alapján érvényes az olyan biztosítási szerződés, amely az e rendelet 11. cikkében foglalt szabálytól eltérő joghatósági megállapodást tartalmaz?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/32

---

Az Oberlandesgericht Bamberg (Németország) által 2021. június 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MR elleni büntetőeljárás

(C-365/21. sz. ügy)

(2021/C 320/33)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Bamberg

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

MR

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának [(a továbbiakban: Charta)] 50. cikkével és még érvényes-e a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (1) (a továbbiakban: SMVE) 55. cikke, amennyiben az lehetővé teszi a kétszeres eljárás alá vonás tilalma alóli azon kivételt, hogy ezen egyezmény megerősítésekor, elfogadásakor vagy jóváhagyásakor bármely szerződő fél kinyilváníthatja, hogy az SMVE 54. cikkét magára nézve nem tekinti kötelezőnek, ha a külföldi ítélettel elbírált cselekmény az illető szerződő fél nemzetbiztonságát vagy hasonló lényeges érdekeit sértő bűncselekménynek minősül? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának [(a továbbiakban: Charta)] 50. cikkével és még érvényes-e a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (1) (a továbbiakban: SMVE) 55. cikke, amennyiben az lehetővé teszi a kétszeres eljárás alá vonás tilalma alóli azon kivételt, hogy ezen egyezmény megerősítésekor, elfogadásakor vagy jóváhagyásakor bármely szerződő fél kinyilváníthatja, hogy az SMVE 54. cikkét magára nézve nem tekinti kötelezőnek, ha a külföldi ítélettel elbírált cselekmény az illető szerződő fél nemzetbiztonságát vagy hasonló lényeges érdekeit sértő bűncselekménynek minősül?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Ellentétes-e az SMVE 54. és 55. cikkével, valamint a Charta 50. és 52. cikkével a Németországi Szövetségi Köztársaság által az SMVE megerősítésekor az StGB 129. § -a tekintetében tett nyilatkozatnak (Bundesgesetzblatt 1994, II. rész, 631. o.) a német bíróságok általi azon értelmezése, amely szerint a nyilatkozat kiterjed – a jelen ügyben szóban forgóhoz hasonló – olyan bűnszervezetekre, amelyek kizárólag vagyon elleni bűncselekményeket követnek el, és ezen túlmenően nem követnek politikai, ideológiai, vallási vagy világnézeti célokat, és nem kívánnak tisztességtelen eszközökkel befolyást gyakorolni a politikára, a médiára, a közigazgatásra, az igazságszolgáltatásra vagy a gazdaságra? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Ellentétes-e az SMVE 54. és 55. cikkével, valamint a Charta 50. és 52. cikkével a Németországi Szövetségi Köztársaság által az SMVE megerősítésekor az StGB 129. § -a tekintetében tett nyilatkozatnak (Bundesgesetzblatt 1994, II. rész, 631. o.) a német bíróságok általi azon értelmezése, amely szerint a nyilatkozat kiterjed – a jelen ügyben szóban forgóhoz hasonló – olyan bűnszervezetekre, amelyek kizárólag vagyon elleni bűncselekményeket követnek el, és ezen túlmenően nem követnek politikai, ideológiai, vallási vagy világnézeti célokat, és nem kívánnak tisztességtelen eszközökkel befolyást gyakorolni a politikára, a médiára, a közigazgatásra, az igazságszolgáltatásra vagy a gazdaságra?

---

(1)  A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (HL 2000. L 239., 19. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 2. kötet, 9. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/32

---

A Törvényszék (második tanács) T-504/19. sz., Crédit lyonnais kontra EKB ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Központi Bank által 2021. június 24-én benyújtott fellebbezés

(C-389/21. P. sz. ügy)

(2021/C 320/34)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Európai Központi Bank (képviselők: C. Zilioli, R. Ugena, M. Ioannidis, F. Bonnard meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Crédit lyonnais

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | a Crédit lyonnais-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Crédit lyonnais-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az EKB azt állítja, hogy a megtámadott ítéletet hatályon kívül kell helyezni azon indokból, hogy a Törvényszék:

| — | túllépte a bírósági felülvizsgálat korlátait, mivel az összetett gazdasági tényezőkre vonatkozó saját értékelésével helyettesítette az EKB értékelését, megsértve ezzel az uniós bíróság által e területen felállított követelményeket; |
| --- | --- |

—

túllépte a bírósági felülvizsgálat korlátait, mivel az összetett gazdasági tényezőkre vonatkozó saját értékelésével helyettesítette az EKB értékelését, megsértve ezzel az uniós bíróság által e területen felállított követelményeket;

| — | megsértette indokolási kötelezettségét, mivel nem tette lehetővé az EKB számára annak megértését, hogy mennyiben hibás a szabályozott megtakarítás keretében nyújtott kettős állami garanciára vonatkozó értékelése; |
| --- | --- |

—

megsértette indokolási kötelezettségét, mivel nem tette lehetővé az EKB számára annak megértését, hogy mennyiben hibás a szabályozott megtakarítás keretében nyújtott kettős állami garanciára vonatkozó értékelése;

| — | elferdítette a jogvita során elé terjesztett bizonyítékokat, mivel nyilvánvalóan tévesen értelmezte mind az elsőfokú eljárásban megtámadott határozatot (a 2019. május 3-i ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozat), mind pedig az EKB által alkalmazott módszert, amely alapján a Crédit lyonnais által benyújtott mentesség iránti kérelmet megvizsgálták; |
| --- | --- |

—

elferdítette a jogvita során elé terjesztett bizonyítékokat, mivel nyilvánvalóan tévesen értelmezte mind az elsőfokú eljárásban megtámadott határozatot (a 2019. május 3-i ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozat), mind pedig az EKB által alkalmazott módszert, amely alapján a Crédit lyonnais által benyújtott mentesség iránti kérelmet megvizsgálták;

| — | megsértette a CRR (1) 4. cikke (1) bekezdésének 94. pontját azzal, hogy a túlzott tőkeáttétel kockázatának meghatározásához olyan kritériumokat társított, amelyek ott nem szerepelnek, és megsértette a CRR 429. cikkének (14) bekezdését, amely az egyes kitettségeknek a tőkeáttételi mutató számítása során való figyelmen kívül hagyására vonatkozik, megfosztva az EKB-t az e cikk által számára biztosított diszkrecionális jogkörtől. |
| --- | --- |

—

megsértette a CRR (1) 4. cikke (1) bekezdésének 94. pontját azzal, hogy a túlzott tőkeáttétel kockázatának meghatározásához olyan kritériumokat társított, amelyek ott nem szerepelnek, és megsértette a CRR 429. cikkének (14) bekezdését, amely az egyes kitettségeknek a tőkeáttételi mutató számítása során való figyelmen kívül hagyására vonatkozik, megfosztva az EKB-t az e cikk által számára biztosított diszkrecionális jogkörtől.

---

(1)  Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tőkeáttételi mutató tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 10-i (EU) 2015/62 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel (HL 2015. L 11., 37. o.) módosított, a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/33

---

A Bíróság elnökének 2021. május 19-i végzése (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B kontra Finanzamt Österreich, korábban Finanzamt Wien 9/18/19

(C-1/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 320/35)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/33

---

A Bíróság hatodik tanácsa elnökének 2021. május 20-i végzése – Vanda Pharmaceuticals Ltd kontra Európai Bizottság

(C-115/20. P. sz. ügy) (1)

(2021/C 320/36)

Az eljárás nyelve: angol

A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/34

---

A Bíróság elnökének 2021. május 11-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca dos Açores [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NM, NR, BA, XN, FA kontra Sata Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos, SA

(C-578/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 320/37)

Az eljárás nyelve: portugál

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 28., 2021.1.25.

---

Törvényszék

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/35

---

A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – BZ kontra EKB

(T-554/16. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Az EKB személyi állománya - Betegség foglalkozási eredetének elismerése iránti kérelem - Az EKB személyzeti szabályzatának 6.3.11 – 6.3.13. cikkei - Az eljárás szabálytalansága - Vizsgálati jelentés hiánya - Szerződésen kívüli felelősség”)

(2021/C 320/38)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: BZ (képviselő: S. Pappas ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: E. Carlini és F. Malfrère meghatalmazottak, segítőjük: B. Wägenbaur ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikk és az Európai Unió Bírósága alapokmányának 50a. cikke alapján egyrészt az EKB 2014. július 23-i, a felperes betegsége foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárást lezáró határozatának megsemmisítésére, másrészt e határozat miatt a felperes állítása szerint őt ért nem vagyoni kár megtérítésére irányuló kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) BZ betegsége foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárást lezáró határozatát megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) BZ betegsége foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárást lezáró határozatát megsemmisíti.

| 2) | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 279., 2015.8.24 (eredetileg az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékén F-79/15. szám alatt nyilvántartásba vett és 2016. szeptember 1-jén az Európai Unió Törvényszékéhez áttett ügy).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/35

---

A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – FD kontra Fusion for Energy közös vállalkozás

(T-641/19. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Határozott időre szóló szerződés - A meghosszabbítást mellőző határozat - Lelki zaklatás - Hatáskörrel való visszaélés - Gondoskodási kötelezettség - Egyenlő bánásmód - Felelősség”)

(2021/C 320/39)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: FD (képviselő: M. Casado García-Hirschfeld ügyvéd)

Alperes: Fúziósenergia-fejlesztési és ITER európai közös vállalkozás (képviselők: R. Hanak és G. Poszler meghatalmazottak, segítőjük: B. Wägenbaur ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az egyrészről lényegében a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER európai közös vállalkozás által 2018. december 3-án hozott, a felperes határozott időre szóló szerződésének meghosszabbítását mellőző határozat megsemmisítése, másrészről pedig az e határozat következtében egy olyan átfogó zaklatási stratégia keretében a felperes által állítólagosan elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítése iránt az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott kérelem, amely zaklatási stratégiának a felperes úgy véli, hogy annak áldozata volt.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék FD-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék FD-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 383., 2019.11.11.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/36

---

A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – GW kontra Számvevőszék

(T-709/19. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Tisztviselők - Tartós teljes rokkantságban szenvedő tisztviselő - Időszakos orvosi vizsgálat - Eljárási szabályok - A rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelem - Elutasítás - A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 15. cikke - Az adminisztratív vezetők testületének 273/15. sz. következtetése - Gondoskodási kötelezettség”)

(2021/C 320/40)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: GW (képviselő: J.–N. Louis, ügyvéd)

Alperes: Európai Számvevőszék (képviselő: C. Lesauvage, meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikken alapuló, és a Számvevőszék 2019. május 22-i, a felperesnek a rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelmét elutasító határozatának megsemmisítése iránti kérelem

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Számvevőszék 2019. május 22-i, GW-nek a rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelmét elutasító határozatát. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Számvevőszék 2019. május 22-i, GW-nek a rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelmét elutasító határozatát.

| 2) | A Törvényszék az Európai Számvevőszéket kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Európai Számvevőszéket kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 413., 2019.12.9.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/37

---

A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – GY kontra EKB

(T-746/19. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Az EKB személyzete - Díjazás - Háztartási támogatás - Az alkalmazandó szabályozás módosítása - A kérelem elutasítása a 2019. év vonatkozásában - Jogellenességi kifogás - Egyenlő bánásmód - átmeneti intézkedések hiánya”)

(2021/C 320/41)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: GY (képviselők: L. Levi és A. Champetier, ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: F. von Lindeiner és D. Nessaf, meghatalmazottak, segítőjük: B. Wägenbaur, ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikken és az Európai Unió Bírósága Alapokmányának 50a. cikkén alapuló, az EKB 2019. január 28-i, a felperessel szemben a háztartási támogatás nyújtását a 2019. év vonatkozásában megtagadó határozatának megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Központi Bank 2019. január 28-i határozatát abban a részében, amelyben az megtagadja GY-nal szemben a háztartási támogatás nyújtását a 2019. év vonatkozásában. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Központi Bank 2019. január 28-i határozatát abban a részében, amelyben az megtagadja GY-nal szemben a háztartási támogatás nyújtását a 2019. év vonatkozásában.

| 2) | A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 36.,2020.2.3.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/37

---

A Törvényszék 2021. június 30-i ítélete – Mélin kontra Parlament

(T-51/20. sz. ügy) (1)

(„Intézményi jog - Az Európai Parlament képviselőit megillető költségtérítésekre és juttatásokra vonatkozó szabályzat - Parlamenti asszisztensi támogatás - A jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása - Jogellenességi kifogás - Védelemhez való jog - Ténybeli tévedés”)

(2021/C 320/42)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Joëlle Mélin (Aubagne, Franciaország) (képviselő: F. Wagner ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: M. Ecker és S. Seyr meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló és a Parlament főtitkárának 2019. december 17-i, a parlamenti asszisztensi költségek megtérítése címén jogalap nélkül kifizetett 130 339,35 euró összeg behajtására irányuló határozata és az ahhoz kapcsolódó 2019. december 18-i terhelési értesítés megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Joëlle Mélin-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Joëlle Mélin-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 87., 2020.3.16.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/38

---

A Törvényszék elnökének 2021. június 22-i végzése – Portugália kontra Bizottság

(T-95/21. R. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés - Állami támogatások - A Zona Franca da Madeira javára Portugália által végrehajtott támogatási program - E támogatási programnak a C(2007) 3037 végleges és C(2013) 4043 végleges bizottsági határozatok megsértésével történő alkalmazása - A támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és a támogatások visszatéríttetését elrendelő határozat - Ideiglenes intézkedés iránti kérelem”)

(2021/C 320/43)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Felperes: Portugál Köztársaság (képviselők: L. Inez Fernandes, L. Borrego, P. Barros da Costa, M. Marques és A. Soares de Freitas, meghatalmazottak, segítőjük: M. Gorjão-Henriques és A. Saavedra, ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Arenas és G. Braga da Cruz, meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 278. és az EUMSZ 279. cikken alapuló, egyrészt a „SA.21259. (2018/C) (korábbi 2018/NN.) számú, a Zona Franca da Madeira (ZFM) részére Portugália által nyújtott állami támogatás – III. programcsomagra” vonatkozó, 2020. december 4-i bizottsági határozat végrehajtásának felfüggesztésére, másrészt pedig arra irányuló kérelem, hogy a Törvényszék rendelje el a Bizottsággal szemben, hogy az ne tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában ezt a határozatot addig, ameddig nem születik meg az ítélet az alapeljárásban

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/38

---

A Törvényszék elnökének 2021. június 22-i végzése – Polynt kontra ECHA

(T-207/21. R. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - REACH - A hexahidro-metilftálsav-anhidrid anyag - Regisztrálási kötelezettség - A dokumentáció értékelése - A vizsgálati javaslatok ellenőrzése - Olyan információk benyújtására vonatkozó kötelezettség, amelyekhez állatkísérletek szükségesek - Ideiglenes intézkedések iránti kérelem - A sürgősség hiánya”)

(2021/C 320/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Polynt SpA (Scanzorosciate, Olaszország) (képviselők: C. Mereu, P. Sellar és S. Abdel Qader ügyvédek)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä, W. Broere és N. Knight meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az ECHA fellebbezési tanácsa által hozott, a felperest a hexahidro-metilftálsav-anhidrid anyag reproduktív toxicitása kiterjesztett egygenerációs vizsgálatának (EOGRTS) elvégzésére felszólító, 2021. február 9-i A-015–2019. sz. határozat végrehajtásának felfüggesztése, vagy a megfelelőnek tartott bármely más ideiglenes intézkedés meghozatala iránt az EUMSZ 278. cikk és az EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/39

---

2021. május 18-án benyújtott kereset – eSlovensko kontra Bizottság

(T-295/21. sz. ügy)

(2021/C 320/45)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: eSlovensko (Lučenec, Szlovákia) (képviselő: B. Fridrich ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Bizottság határozatát, konkrétan az Európai Bizottság Kommunikációs Hálózatok, Tartalmak és Technológiák Főigazgatóságának 2021. március 18-i, ARES(2021)1955613. sz. „Recovery Order and Debit Note” c. egyedi jogi aktusát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Bizottság határozatát, konkrétan az Európai Bizottság Kommunikációs Hálózatok, Tartalmak és Technológiák Főigazgatóságának 2021. március 18-i, ARES(2021)1955613. sz. „Recovery Order and Debit Note” c. egyedi jogi aktusát;

| — | utalja vissza a pénzügyi kérelmeket az Európai Bizottság ellenőrzési eljárásának és a „Slovak Safer Internet” SI-2010-SIC-1231002. sz. támogatási szerződéssel összhangban nyilvánítsa elszámolhatónak a szóban forgó költségeket; |
| --- | --- |

—

utalja vissza a pénzügyi kérelmeket az Európai Bizottság ellenőrzési eljárásának és a „Slovak Safer Internet” SI-2010-SIC-1231002. sz. támogatási szerződéssel összhangban nyilvánítsa elszámolhatónak a szóban forgó költségeket;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás során felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy helyezzék hatályon kívül az alperes ARES(2021)1955613 sz. határozatát és visszafizetési felszólítását lényeges eljárási szabályok megsértése, a Szerződések vagy az azok alkalmazására vonatkozó bármely jogi rendelkezés megsértése, illetve hatáskörrel való visszaélés, különösen a tények és megállapítások nem megfelelő jogi értékelése (a védelemhez való jog megsértése, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértése, az arányosság elvének, a jogbiztonság elvének, a jogállamiság elvének, a bizalomvédelem elvének és a visszaható hatály tilalma elvének megsértése, a 12-INFS-024 ellenőrzés és a 15-NR01–044 nyomonkövetési ellenőrzés tényeinek és megállapításainak nem megfelelő jogi értékelése) miatt. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy helyezzék hatályon kívül az alperes ARES(2021)1955613 sz. határozatát és visszafizetési felszólítását lényeges eljárási szabályok megsértése, a Szerződések vagy az azok alkalmazására vonatkozó bármely jogi rendelkezés megsértése, illetve hatáskörrel való visszaélés, különösen a tények és megállapítások nem megfelelő jogi értékelése (a védelemhez való jog megsértése, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértése, az arányosság elvének, a jogbiztonság elvének, a jogállamiság elvének, a bizalomvédelem elvének és a visszaható hatály tilalma elvének megsértése, a 12-INFS-024 ellenőrzés és a 15-NR01–044 nyomonkövetési ellenőrzés tényeinek és megállapításainak nem megfelelő jogi értékelése) miatt.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az alperest kötelezzék az elszámolható költségeknek a felperes mint az SI-2010-SIC-123002 – „Slovak Safer Internet” sz. támogatási szerződés eredeti kedvezményezettje és szerződő fele számára az érvényes és hatályos támogatási szerződéssel összhangban történő megfizetésére azon tény alapján, hogy az alperes és a felperes között fennálló érvényes és hatályos szerződés vonatkozásában a projekt végrehajtásával és a pénzügyi átutalásokkal összefüggő kérdések az alperes hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az alperest kötelezzék az elszámolható költségeknek a felperes mint az SI-2010-SIC-123002 – „Slovak Safer Internet” sz. támogatási szerződés eredeti kedvezményezettje és szerződő fele számára az érvényes és hatályos támogatási szerződéssel összhangban történő megfizetésére azon tény alapján, hogy az alperes és a felperes között fennálló érvényes és hatályos szerződés vonatkozásában a projekt végrehajtásával és a pénzügyi átutalásokkal összefüggő kérdések az alperes hatáskörébe tartoznak.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperest kötelezzék az eljárás során felmerült költségek és kiadások megtérítésére. A fenti érvekre és a megtámadott határozat önkényes jellegére tekintettel a felperes az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggő költségek és kiadások, valamint a jelen keresettel kapcsolatban jogi segítségnyújtásra fordított költségek és kiadások megtérítését kéri. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperest kötelezzék az eljárás során felmerült költségek és kiadások megtérítésére. A fenti érvekre és a megtámadott határozat önkényes jellegére tekintettel a felperes az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggő költségek és kiadások, valamint a jelen keresettel kapcsolatban jogi segítségnyújtásra fordított költségek és kiadások megtérítését kéri.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/40

---

2021. május 20-án benyújtott kereset – SU kontra EIOPA

(T-296/21. sz. ügy)

(2021/C 320/46)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: SU (képviselők: L. Levi és M. Vandenbussche ügyvédek)

Alperes: Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes szerződésének meghosszabbítását mellőző 2020. július 15-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes szerződésének meghosszabbítását mellőző 2020. július 15-i határozatot;

| — | semmisítse meg a felperes 2019. évi értékelő jelentését; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes 2019. évi értékelő jelentését;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a panaszt elutasító 2021. február 11-i határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a panaszt elutasító 2021. február 11-i határozatot;

| — | rendelje el a felperes vagyoni kárának megtérítését a jelen keresetben szereplő számítás szerint; |
| --- | --- |

—

rendelje el a felperes vagyoni kárának megtérítését a jelen keresetben szereplő számítás szerint;

| — | rendelje el a felperes méltányosan 10 000 euróban meghatározott nem vagyoni kárának megtérítését; |
| --- | --- |

—

rendelje el a felperes méltányosan 10 000 euróban meghatározott nem vagyoni kárának megtérítését;

| — | az alperest kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik, ezek mindegyike a 2019. évi értékelő jelentés és a szerződés meghosszabbítását mellőző határozat állítólagos jogszerűtlenségére hivatkozik az alábbi eltérő okokból.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a 2019. évi értékelő jelentést nem véglegesítették megfelelően és a szerződés meghosszabbítására vonatkozó jelentést nem véglegesített értékelő jelentésre alapították.






  — | A felperes úgy véli, hogy a 2019. évi értékelő jelentés jogszerűtlen annyiban, amennyiben azt a fellebbviteli értékelő nem véglegesítette indokolt határozattal. A felperes szerint továbbá a szerződés meghosszabbítását mellőző határozat jogellenes annyiban, amennyiben az a nem véglegesített 2019. évi értékelő jelentésen alapult. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a 2019. évi értékelő jelentést nem véglegesítették megfelelően és a szerződés meghosszabbítására vonatkozó jelentést nem véglegesített értékelő jelentésre alapították.

—

A felperes úgy véli, hogy a 2019. évi értékelő jelentés jogszerűtlen annyiban, amennyiben azt a fellebbviteli értékelő nem véglegesítette indokolt határozattal. A felperes szerint továbbá a szerződés meghosszabbítását mellőző határozat jogellenes annyiban, amennyiben az a nem véglegesített 2019. évi értékelő jelentésen alapult.

| 2. | A második jogalap a pártatlanság elvének, a személyzeti szabályzat 11. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén alapul.






  — | Az EIOPA feladat- és felelősségi körei kiosztásának megfelelően a jelen esetben a főigazgató járt el fellebbviteli értékelőként és a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságként, amely nem biztosítja a 2019. évi értékelési eljárás és a felperes szerződése meghosszabbításának mellőzéséről szóló határozat pártatlanságát. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap a pártatlanság elvének, a személyzeti szabályzat 11. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén alapul.

—

Az EIOPA feladat- és felelősségi körei kiosztásának megfelelően a jelen esetben a főigazgató járt el fellebbviteli értékelőként és a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságként, amely nem biztosítja a 2019. évi értékelési eljárás és a felperes szerződése meghosszabbításának mellőzéséről szóló határozat pártatlanságát.

| 3. | A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jog és az indokolási kötelezettség megsértésén, a személyzeti szabályzat 25. cikkének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének és az EIOPA szerződéshosszabbítási eljárásra vonatkozó szabályzata 6. cikke (7), (9) és (10) bekezdésének megsértésén alapul.






  — | A felperes úgy véli, hogy mind a szerződése meghosszabbításának mellőzéséről szóló határozat, mind pedig a 2019. évi értékelési eljárás tekintetében megsértették a meghallgatáshoz való jogát és az indokolási kötelezettséget. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jog és az indokolási kötelezettség megsértésén, a személyzeti szabályzat 25. cikkének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének és az EIOPA szerződéshosszabbítási eljárásra vonatkozó szabályzata 6. cikke (7), (9) és (10) bekezdésének megsértésén alapul.

—

A felperes úgy véli, hogy mind a szerződése meghosszabbításának mellőzéséről szóló határozat, mind pedig a 2019. évi értékelési eljárás tekintetében megsértették a meghallgatáshoz való jogát és az indokolási kötelezettséget.

| 4. | A negyedik jogalap nyilvánvaló értékelési hibán, az ügy összes szempontja alapos mérlegelésének hiányán, az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, továbbá a szerződéshosszabbítási eljárásra vonatkozó szabályzat 4. cikkének és 6. cikke (5) bekezdésének megsértésén alapul.






  — | A jelen ügyben az alperes értékelése jogszerűtlen, nyilvánvaló értékelési hiba jellemzi és sérti a megfelelő ügyintézés kötelezettségét, mindez két fő okból. Először is a felperes úgy érvel, hogy az alperes nem vette figyelembe megfelelően a szerződéshosszabbítási eljárásra vonatkozó szabályzat 4. cikkében szereplő egyéb szempontokat, különösen a felperes korábbi pozitív értékelő jelentéseit. Másodszor az alperes által a felperes 2019. és 2020. évi teljesítményét illetően megjelölt okok nyilvánvalóan tévesek és megalapozatlanok. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap nyilvánvaló értékelési hibán, az ügy összes szempontja alapos mérlegelésének hiányán, az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, továbbá a szerződéshosszabbítási eljárásra vonatkozó szabályzat 4. cikkének és 6. cikke (5) bekezdésének megsértésén alapul.

—

A jelen ügyben az alperes értékelése jogszerűtlen, nyilvánvaló értékelési hiba jellemzi és sérti a megfelelő ügyintézés kötelezettségét, mindez két fő okból. Először is a felperes úgy érvel, hogy az alperes nem vette figyelembe megfelelően a szerződéshosszabbítási eljárásra vonatkozó szabályzat 4. cikkében szereplő egyéb szempontokat, különösen a felperes korábbi pozitív értékelő jelentéseit. Másodszor az alperes által a felperes 2019. és 2020. évi teljesítményét illetően megjelölt okok nyilvánvalóan tévesek és megalapozatlanok.

| 5. | Az ötödik jogalap a nemen és családi helyzeten alapuló hátrányos megkülönböztetésen, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. és 23. cikkének megsértésén alapul.






  — | A felperes úgy véli, hogy hátrányos megkülönböztetés érte a szabadságainak időszakait és a munkarendjét illetően, és a szerződésének meghosszabbítását mellőző határozat ilyen hátrányos megkülönböztetést, továbbá megtorlást valósít meg. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a nemen és családi helyzeten alapuló hátrányos megkülönböztetésen, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. és 23. cikkének megsértésén alapul.

—

A felperes úgy véli, hogy hátrányos megkülönböztetés érte a szabadságainak időszakait és a munkarendjét illetően, és a szerződésének meghosszabbítását mellőző határozat ilyen hátrányos megkülönböztetést, továbbá megtorlást valósít meg.

| 6. | A hatodik jogalap a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul.






  — | A gondoskodási kötelezettség értelmében az adminisztrációnak nem csak a szolgálati érdeket, hanem a személyi állomány érdekeit is figyelembe kell vennie. Ez a felperes állítása szerint nem valósult meg. |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik jogalap a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul.

—

A gondoskodási kötelezettség értelmében az adminisztrációnak nem csak a szolgálati érdeket, hanem a személyi állomány érdekeit is figyelembe kell vennie. Ez a felperes állítása szerint nem valósult meg.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/41

---

2021. május 30-án benyújtott kereset – eSlovensko Bratislava kontra Bizottság

(T-304/21. sz. ügy)

(2021/C 320/47)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: eSlovensko Bratislava (Pozsony, Szlovákia) (képviselő: B. Fridrich ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottságnak a határozatát, konkrétan az Európai Bizottság (INEA) által 2021. március 30-án elfogadott, „A fellépés megszüntetése” egyedi jogi aktusát (ARES(2021) 1953853); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottságnak a határozatát, konkrétan az Európai Bizottság (INEA) által 2021. március 30-án elfogadott, „A fellépés megszüntetése” egyedi jogi aktusát (ARES(2021) 1953853);

| — | utalja vissza az ügyet az Európai Bizottság és az INEA elé, valamint a fellépést és a támogatási megállapodást tekintse érvényesnek, és úgy, hogy a „Slovak Safer Internet Centre IV”, 2015-SK-IA-0038. sz. projektre vonatkozó INEA/CEF/ICT/A2015/1154788. sz. támogatási megállapodás alapján azokat nem szüntették meg; |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet az Európai Bizottság és az INEA elé, valamint a fellépést és a támogatási megállapodást tekintse érvényesnek, és úgy, hogy a „Slovak Safer Internet Centre IV”, 2015-SK-IA-0038. sz. projektre vonatkozó INEA/CEF/ICT/A2015/1154788. sz. támogatási megállapodás alapján azokat nem szüntették meg;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás során felmerült költségek és kiadások viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás során felmerült költségek és kiadások viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Bizottságnak „A fellépés megszüntetése” (ARES(2021) 1953853. sz.) határozatának a következők miatt történő megsemmisítésére alapított jogalap: lényeges eljárási szabály megsértése, a Szerződések vagy az alkalmazásukra vonatkozó bármely jogszabály megsértése vagy hatáskörrel való visszaélés, különösen a tények és megállapítások nem megfelelő jogi értékelése (a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértése, az arányosság elvének a megsértése, a jogbiztonság elvének a megsértése, a jogállamiság elvének a megsértése, a bizalomvédelem elvének a megsértése és a „Slovak Safer Internet Centre IV”, 2015-SK-IA-0038. sz. projekttel kapcsolatos végső kifizetés iránti kérelemre vonatkozó tények és megállapítások nem megfelelő jogi értékelése). |
| --- | --- |

1.

Az első, az Európai Bizottságnak „A fellépés megszüntetése” (ARES(2021) 1953853. sz.) határozatának a következők miatt történő megsemmisítésére alapított jogalap: lényeges eljárási szabály megsértése, a Szerződések vagy az alkalmazásukra vonatkozó bármely jogszabály megsértése vagy hatáskörrel való visszaélés, különösen a tények és megállapítások nem megfelelő jogi értékelése (a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértése, az arányosság elvének a megsértése, a jogbiztonság elvének a megsértése, a jogállamiság elvének a megsértése, a bizalomvédelem elvének a megsértése és a „Slovak Safer Internet Centre IV”, 2015-SK-IA-0038. sz. projekttel kapcsolatos végső kifizetés iránti kérelemre vonatkozó tények és megállapítások nem megfelelő jogi értékelése).

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a „Slovak Safer Internet Centre IV” projekttel kapcsolatos végső kifizetés iránti kérelmet vissza kell utalni a Bizottság és az INEA elé annak értékelése, illetve az ellenőrzési hatáskör végrehajtása, valamint az INEA/CEF/ICT/A2015/1154788. sz. támogatási megállapodáson alapuló szerződéses kötelezettségek teljes körű végrehajtása érdekében, valamint el kell rendelni a Bizottság számára, hogy az érvényes és hatályos támogatási megállapodás alapján végezze el a támogatható költségek felperesnek való végső kifizetését, azon az alapon, hogy a Bizottság a közte és a felperes között létrejött érvényes és hatályos szerződés értelmében hatáskörrel rendelkezik a projekt végrehajtásával és a pénzügyi átutalásokkal kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a „Slovak Safer Internet Centre IV” projekttel kapcsolatos végső kifizetés iránti kérelmet vissza kell utalni a Bizottság és az INEA elé annak értékelése, illetve az ellenőrzési hatáskör végrehajtása, valamint az INEA/CEF/ICT/A2015/1154788. sz. támogatási megállapodáson alapuló szerződéses kötelezettségek teljes körű végrehajtása érdekében, valamint el kell rendelni a Bizottság számára, hogy az érvényes és hatályos támogatási megállapodás alapján végezze el a támogatható költségek felperesnek való végső kifizetését, azon az alapon, hogy a Bizottság a közte és a felperes között létrejött érvényes és hatályos szerződés értelmében hatáskörrel rendelkezik a projekt végrehajtásával és a pénzügyi átutalásokkal kapcsolatos kérdésekben.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy rendeljék el a Bizottság számára, hogy térítse meg az eljárás költségeit és kiadásait. Az fent említett érvek alapján és a Bizottság határozatának önkényes jellege miatt a felperes az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással kapcsolatos költségek és kiadások, valamint az e kérelemmel kapcsolatos jogi segítségnyújtás költségeinek és kiadásainak a megtérítését kéri. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy rendeljék el a Bizottság számára, hogy térítse meg az eljárás költségeit és kiadásait. Az fent említett érvek alapján és a Bizottság határozatának önkényes jellege miatt a felperes az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással kapcsolatos költségek és kiadások, valamint az e kérelemmel kapcsolatos jogi segítségnyújtás költségeinek és kiadásainak a megtérítését kéri.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/42

---

2021. május 24-én benyújtott kereset – TC kontra Parlament

(T-309/21. sz. ügy)

(2021/C 320/48)

Az eljárás nyelve: litván

Felek

Felperes: TC (Vilnius, Litvánia) (képviselő: D. Aukštuolytė ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának a 2016. július 6-i határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Parlament főtitkárának a 2016. július 6-i határozatát;

| — | törölje az Európai Parlament által 2021. március 31-én kiállított 7010000523. sz. terhelési értesítést; |
| --- | --- |

—

törölje az Európai Parlament által 2021. március 31-én kiállított 7010000523. sz. terhelési értesítést;

| — | a Parlamentet kötelezze a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

a Parlamentet kötelezze a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Parlament indokolás nélkül, észszerűtlenül és tisztességtelenül későn fogadta el határozatát, elmulasztva ezzel az észszerű határidő közigazgatási eljárásokban való tiszteletben tartásának elvét, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdése ír elő. Emiatt a vele szemben kezdeményezett behajtási eljárás késedelmes megindítása folytán megsértették a felperes védelemhez való jogát, mivel ezen eljárás időtartama megfosztotta őt attól a lehetőségtől, hogy hatékonyan védekezzen a felhozott állításokkal szemben, és hogy bizonyítékokat terjesszen elő. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Parlament indokolás nélkül, észszerűtlenül és tisztességtelenül későn fogadta el határozatát, elmulasztva ezzel az észszerű határidő közigazgatási eljárásokban való tiszteletben tartásának elvét, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdése ír elő. Emiatt a vele szemben kezdeményezett behajtási eljárás késedelmes megindítása folytán megsértették a felperes védelemhez való jogát, mivel ezen eljárás időtartama megfosztotta őt attól a lehetőségtől, hogy hatékonyan védekezzen a felhozott állításokkal szemben, és hogy bizonyítékokat terjesszen elő.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az Európai Parlament főtitkára határozatának – amelyen a terhelési értesítés alapult – mint a felperest érintő jogi aktusnak a meghozatalára a pártatlan és tisztességes eljárásnak, a fegyveregyenlőség elvének és a felperes védekezéshez való jogának a megsértésével került sor.






  — | A Parlament megsértette indokolási kötelezettséget és a felperes meghallgatáshoz való jogát, amelyeket a Charta 41. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja ír elő, azáltal, hogy a vitatott határozatot a Törvényszék által egy olyan üggyel összefüggésben tett megállapításokra alapozta, amelyben a felperes nem volt érintett, és amelyben nem volt lehetősége arra, hogy meghallgassák. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az Európai Parlament főtitkára határozatának – amelyen a terhelési értesítés alapult – mint a felperest érintő jogi aktusnak a meghozatalára a pártatlan és tisztességes eljárásnak, a fegyveregyenlőség elvének és a felperes védekezéshez való jogának a megsértésével került sor.

—

A Parlament megsértette indokolási kötelezettséget és a felperes meghallgatáshoz való jogát, amelyeket a Charta 41. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja ír elő, azáltal, hogy a vitatott határozatot a Törvényszék által egy olyan üggyel összefüggésben tett megállapításokra alapozta, amelyben a felperes nem volt érintett, és amelyben nem volt lehetősége arra, hogy meghallgassák.

| — | A Parlament nem közölte a felperessel azon bizonyítékokat, amelyekre a vitatott határozatot közvetve alapozta, és az ahhoz szükséges további információkról sem tájékoztatta őt, hogy megfelelően gyakorolni tudja a meghallgatáshoz (észrevételek benyújtásához) való jogát, megsértve ezzel a Charta 41. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját. |
| --- | --- |

—

A Parlament nem közölte a felperessel azon bizonyítékokat, amelyekre a vitatott határozatot közvetve alapozta, és az ahhoz szükséges további információkról sem tájékoztatta őt, hogy megfelelően gyakorolni tudja a meghallgatáshoz (észrevételek benyújtásához) való jogát, megsértve ezzel a Charta 41. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Parlament értékelési hibát követett el, amennyiben nem vizsgálta a felperes által előterjesztett azon bizonyítékokat, amelyek megerősítették volna, hogy a parlamenti asszisztens által a Törvényszék előtt felhozott körülmények, amelyekre a Parlament hivatkozik, és amelyek alapján a behajtási eljárás kezdeményezésére sor került, tévesek (megerősítik, hogy a vizsgálatot indokolatlanul kezdeményezték), továbbá hogy megsértette a Charta 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjában rögzített indokolási kötelezettséget. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Parlament értékelési hibát követett el, amennyiben nem vizsgálta a felperes által előterjesztett azon bizonyítékokat, amelyek megerősítették volna, hogy a parlamenti asszisztens által a Törvényszék előtt felhozott körülmények, amelyekre a Parlament hivatkozik, és amelyek alapján a behajtási eljárás kezdeményezésére sor került, tévesek (megerősítik, hogy a vizsgálatot indokolatlanul kezdeményezték), továbbá hogy megsértette a Charta 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjában rögzített indokolási kötelezettséget.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Parlament megsértette az arányosságnak az EUMSZ 296. cikkben lefektetett elvét és a Charta 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjában rögzített indokolási kötelezettséget, amennyiben a visszatérítendő összeg 78 838,21 EUR-ban került meghatározásra. A visszakövetelt összeg nem került teljes egészében alátámasztásra, és emiatt a vitatott határozat azt feltételezi, hogy a parlamenti asszisztens soha nem végzett munkát a felperes javára. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Parlament megsértette az arányosságnak az EUMSZ 296. cikkben lefektetett elvét és a Charta 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjában rögzített indokolási kötelezettséget, amennyiben a visszatérítendő összeg 78 838,21 EUR-ban került meghatározásra. A visszakövetelt összeg nem került teljes egészében alátámasztásra, és emiatt a vitatott határozat azt feltételezi, hogy a parlamenti asszisztens soha nem végzett munkát a felperes javára.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Parlament nyilvánosan hozzáférhető információja megerősíti, hogy a parlamenti asszisztens legkésőbb 2015. december 15-ig parlamenti asszisztensi feladatokat látott el, ami azt mutatja, hogy indokolatlanul kezdeményezték a pénzösszegek behajtására irányuló eljárást, aminek eredményeképpen a határozatot meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Parlament nyilvánosan hozzáférhető információja megerősíti, hogy a parlamenti asszisztens legkésőbb 2015. december 15-ig parlamenti asszisztensi feladatokat látott el, ami azt mutatja, hogy indokolatlanul kezdeményezték a pénzösszegek behajtására irányuló eljárást, aminek eredményeképpen a határozatot meg kell semmisíteni.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/43

---

2021. június 9-én benyújtott kereset – Airoldi Metalli kontra Bizottság

(T-328/21. sz. ügy)

(2021/C 320/49)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Airoldi Metalli SpA (Molteno, Olaszország) (képviselők: M. Campa, M. Pirovano, D. Rovetta, G. Pandey, P. Gjørtler és V. Villante ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2021. március 29-i (EU) 2021/546 bizottsági végrehajtási rendeletet (1); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2021. március 29-i (EU) 2021/546 bizottsági végrehajtási rendeletet (1);

| — | a Bizottságot kötelezze a felperes perköltségei és a Bizottságnak a jelen eljárásban felmerült saját költségei viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperes perköltségei és a Bizottságnak a jelen eljárásban felmerült saját költségei viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a fegyveregyenlőség elvének és a megfelelő ügyintézés elvének a megsértése, nyilvánvaló mérlegelési hiba, valamint a felperes védelemhez való jogának és tájékoztatáshoz való jogának a megsértése. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a fegyveregyenlőség elvének és a megfelelő ügyintézés elvének a megsértése, nyilvánvaló mérlegelési hiba, valamint a felperes védelemhez való jogának és tájékoztatáshoz való jogának a megsértése.

| 2. | Második jogalap: a Bizottság a kár és az okozati összefüggés értékelése során nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el az alkalmazott módszereket, adatokat és eljárást illetően, továbbá megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) (2) 3. cikkét. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a Bizottság a kár és az okozati összefüggés értékelése során nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el az alkalmazott módszereket, adatokat és eljárást illetően, továbbá megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) (2) 3. cikkét.

| 3. | Harmadik jogalap: az alaprendelet 1. cikke (2) bekezdésének és 5. cikke (2) bekezdésének az érintett termék helytelen meghatározása folytán történő megsértése. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az alaprendelet 1. cikke (2) bekezdésének és 5. cikke (2) bekezdésének az érintett termék helytelen meghatározása folytán történő megsértése.

| 4. | Negyedik jogalap: az alaprendelet 1. cikke (2) bekezdésének és 3. cikkének a megsértése, továbbá a kárelemzés és az okozati összefüggés vizsgálata szempontjából nyilvánvaló mérlegelési hiba az érintett termék körével, valamint az érintett országból érkező behozatalok értékelésével kapcsolatban (7610 90 90 KN-kód). |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az alaprendelet 1. cikke (2) bekezdésének és 3. cikkének a megsértése, továbbá a kárelemzés és az okozati összefüggés vizsgálata szempontjából nyilvánvaló mérlegelési hiba az érintett termék körével, valamint az érintett országból érkező behozatalok értékelésével kapcsolatban (7610 90 90 KN-kód).

| 5. | Ötödik jogalap: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának a megsértése, mennyiben a Bizottság tévesen választotta ki a „megfelelő reprezentatív” országot. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának a megsértése, mennyiben a Bizottság tévesen választotta ki a „megfelelő reprezentatív” országot.

| 6. | Hatodik jogalap: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a megsértése azon jelentés jogi státuszát illetően, amellyel a Bizottság alátámasztja, hogy egy bizonyos országban vagy ezen országon belül egy bizonyos ágazatban jelentős piaci torzulások állnak fenn. A felperes azt állítja, hogy megsértették az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1/1958 rendeletet (3) és a felperes alapvető jogait, mivel a fent említett jelentést nem kaphatta meg olasz nyelven. |
| --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a megsértése azon jelentés jogi státuszát illetően, amellyel a Bizottság alátámasztja, hogy egy bizonyos országban vagy ezen országon belül egy bizonyos ágazatban jelentős piaci torzulások állnak fenn. A felperes azt állítja, hogy megsértették az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1/1958 rendeletet (3) és a felperes alapvető jogait, mivel a fent említett jelentést nem kaphatta meg olasz nyelven.

---

(1)  HL 2021. L 109., 1. o.

(2)  HL 2016. L 176., 21. o.

(3)  HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/44

---

2021. június 12-én benyújtott kereset – EWC Academy kontra Bizottság

(T-330/21. sz. ügy)

(2021/C 320/50)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: EWC Academy GmbH (Hamburg, Németország) (képviselő: H. Däubler Gmelin ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül és semmisítse meg az Európai Bizottságnak a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (EMPL) által hozott 2021. április 14-i, EMPL. B.2/AP/ab; Ref. Ares (2021) elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül és semmisítse meg az Európai Bizottságnak a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (EMPL) által hozott 2021. április 14-i, EMPL. B.2/AP/ab; Ref. Ares (2021) elutasító határozatát;

| — | kötelezze az Európai Bizottságot arra, hogy fogadjon el jogszerű jóváhagyó határozatot; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot arra, hogy fogadjon el jogszerű jóváhagyó határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes az alábbi jogalapokra hivatkozik.

| 1. | A Bizottság megtámadott, 2021. április 14-i elutasító határozata figyelmen kívül hagyja az EU költségvetési rendelet (1) 197. cikke (2) bekezdése c) pontjának a jelentését a VP/2020/008 pályázati kiírással összefüggésben, és e rendelkezéseket jogellenes módon az európai üzemi tanácsokra alkalmazza. A kérelmező európai üzemi tanácsokkal szemben alkalmazott, azon követelmény, hogy a stabilitás és pénzügyi teljesítőképesség bizonyítékaként igazolják a saját költségvetésüket, illetve az éves mérlegüket és a bankszámlájukat, eleve kizárja a támogatás köréből azon európai üzemi tanácsok nagy többségét, amelyek esetében a 2009/38/EK irányelvet (2) átültető nemzeti rendelkezések nem ismernek el saját jogi személyiséget. Ez ellentétes az egyenlő bánásmód elvével és a hátrányos megkülönböztetés tilalmával, valamint teljes mértékben ellentmond a támogatási program céljának. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság megtámadott, 2021. április 14-i elutasító határozata figyelmen kívül hagyja az EU költségvetési rendelet (1) 197. cikke (2) bekezdése c) pontjának a jelentését a VP/2020/008 pályázati kiírással összefüggésben, és e rendelkezéseket jogellenes módon az európai üzemi tanácsokra alkalmazza. A kérelmező európai üzemi tanácsokkal szemben alkalmazott, azon követelmény, hogy a stabilitás és pénzügyi teljesítőképesség bizonyítékaként igazolják a saját költségvetésüket, illetve az éves mérlegüket és a bankszámlájukat, eleve kizárja a támogatás köréből azon európai üzemi tanácsok nagy többségét, amelyek esetében a 2009/38/EK irányelvet (2) átültető nemzeti rendelkezések nem ismernek el saját jogi személyiséget. Ez ellentétes az egyenlő bánásmód elvével és a hátrányos megkülönböztetés tilalmával, valamint teljes mértékben ellentmond a támogatási program céljának.

| 2. | Mivel a pályázati kiírásban a pályázatra jogosultak körének a korlátozása nem kerül említésre, és e felhívás kifejezetten, korlátozás nélkül vonatkozik többek között még a brit európai üzemi tanácsokra is, a kiegészítő korlátozás ellentétes az átláthatóságra vonatkozó uniós alapelvvel. |
| --- | --- |

2.

Mivel a pályázati kiírásban a pályázatra jogosultak körének a korlátozása nem kerül említésre, és e felhívás kifejezetten, korlátozás nélkül vonatkozik többek között még a brit európai üzemi tanácsokra is, a kiegészítő korlátozás ellentétes az átláthatóságra vonatkozó uniós alapelvvel.

| 3. | Az elutasító határozatban elfogadott értelmezés és annak az európai üzemi tanácsokra való alkalmazása továbbá azzal a következménnyel jár, hogy indokolatlanul előnyben részesítik azokat a vállalkozásokat, amelyeknek szociális partnerekként a VP/2020/008 pályázati kiírás keretében főszabály szerint megfelelő támogatási projekteket kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

3.

Az elutasító határozatban elfogadott értelmezés és annak az európai üzemi tanácsokra való alkalmazása továbbá azzal a következménnyel jár, hogy indokolatlanul előnyben részesítik azokat a vállalkozásokat, amelyeknek szociális partnerekként a VP/2020/008 pályázati kiírás keretében főszabály szerint megfelelő támogatási projekteket kell benyújtaniuk.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.)

(2)  az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (HL 2009. L 122., 28. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/45

---

2021. június 14-én benyújtott kereset – mBank kontra EUIPO – European Merchant Bank (EMBANK European Merchant Bank)

(T-331/21. sz. ügy)

(2021/C 320/51)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: mBank S. A. (Varsó, Lengyelország) (képviselők: E. Skrzydło-Tefelska és K. Gajek ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: European Merchant Bank UAB (Vilnius, Litvánia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: EMBANK European Merchant Bank európai uniós ábrás védjegy – 18 048 966. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. március 30-án hozott határozata (R 1845/2020-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (2) bekezdésének és az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (2) bekezdésének és az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megsértése.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/46

---

2021. június 12-én benyújtott kereset – Mendes de Almeida kontra Tanács

(T-334/21. sz. ügy)

(2021/C 320/52)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Felperes: Ana Carla Mendes de Almeida (Sobreda, Portugália) (képviselők: R. Leandro Vasconcelos és M. Marques de Carvalho ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | Semmisítse meg a Tanácsnak a felperes által az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai Ügyészség európai ügyészeinek kinevezéséről szóló, 2020. július 27-i (EU) 2020/1117 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2020. L 244., 18. o.) azon része ellen benyújtott panaszra, illetve kiegészítő panaszra vonatkozó, 2021. március 8-i határozatát, amelyben az ideiglenes alkalmazottként, AD 13 besorolási fokozatban, a 2020. július 29-től kezdődő hároméves, nem megújítható időtartamra az Európai Ügyészség európai ügyészévé nevezi ki José Eduardo Moreira Alves d’Oliveira Guerrát, a Portugália által eredetileg megnevezett három jelölt egyikét. |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg a Tanácsnak a felperes által az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai Ügyészség európai ügyészeinek kinevezéséről szóló, 2020. július 27-i (EU) 2020/1117 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2020. L 244., 18. o.) azon része ellen benyújtott panaszra, illetve kiegészítő panaszra vonatkozó, 2021. március 8-i határozatát, amelyben az ideiglenes alkalmazottként, AD 13 besorolási fokozatban, a 2020. július 29-től kezdődő hároméves, nem megújítható időtartamra az Európai Ügyészség európai ügyészévé nevezi ki José Eduardo Moreira Alves d’Oliveira Guerrát, a Portugália által eredetileg megnevezett három jelölt egyikét.

| — | Semmisítse meg a 2020. július 27-i (EU) 2020/1117 tanácsi határozatot annyiban, amennyiben az ideiglenes alkalmazottként, AD 13 besorolási fokozatban, a 2020. július 29-től kezdődő hároméves, nem megújítható időtartamra az Európai Ügyészség európai ügyészévé nevezi ki José Eduardo Moreira Alves d’Oliveira Guerrát. |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg a 2020. július 27-i (EU) 2020/1117 tanácsi határozatot annyiban, amennyiben az ideiglenes alkalmazottként, AD 13 besorolási fokozatban, a 2020. július 29-től kezdődő hároméves, nem megújítható időtartamra az Európai Ügyészség európai ügyészévé nevezi ki José Eduardo Moreira Alves d’Oliveira Guerrát.

| — | Az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amennyiben a Tanács úgy véli, hogy nem minősül a személyzeti szabályzatnak az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének első és második bekezdése értelmében vett „kinevezésre jogosult hatóságnak”, amikor a 2017/1939 rendelet 96. cikkének (1) bekezdésének megfelelően kinevezi az európai ügyészeket. |
| --- | --- |

1.

Az első, nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amennyiben a Tanács úgy véli, hogy nem minősül a személyzeti szabályzatnak az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének első és második bekezdése értelmében vett „kinevezésre jogosult hatóságnak”, amikor a 2017/1939 rendelet 96. cikkének (1) bekezdésének megfelelően kinevezi az európai ügyészeket.

| 2. | A második, az európai ügyészek kinevezésére alkalmazandó, az Európai Ügyészség függetlenségének elvét biztosító szabályok megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a portugál kormánynak a 2019. november 29-én az Európai Unió Tanácsának eljuttatott levele, amelyben megtámadta a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által készített, az e kormány által javasolt jelölteknek az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerinti előválogatását, és más jelöltet támogatott, illetve ennek a Tanács általi jóváhagyása ellentétben áll az európai ügyészek kinevezési eljárásának rendszerével. |
| --- | --- |

2.

A második, az európai ügyészek kinevezésére alkalmazandó, az Európai Ügyészség függetlenségének elvét biztosító szabályok megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a portugál kormánynak a 2019. november 29-én az Európai Unió Tanácsának eljuttatott levele, amelyben megtámadta a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által készített, az e kormány által javasolt jelölteknek az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerinti előválogatását, és más jelöltet támogatott, illetve ennek a Tanács általi jóváhagyása ellentétben áll az európai ügyészek kinevezési eljárásának rendszerével.

| 3. | A harmadik, a határozat nyilvánvalóan hibás indokolására alapított jogalap. A felperes különösen azzal érvel, hogy a portugál kormány által a Tanácsnak 2019. november 29-én küldött levél két súlyos hibát tartalmazott, amelyeket ráadásul e kormány is elismert. Az említett hibákat az jelentette, hogy a portugál kormány által támogatott jelöltet hatszor is „José Guerra főügyész-helyettesként” említették meg, valamint kijelentették, hogy az említett ügyész nyomozási és vádhatósági feladatokat látott el egy, az Európai Unió pénzügyi érdekeinek sérelmére elkövetett bűncselekmények tárgyában folytatott fontos eljárásban. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a határozat nyilvánvalóan hibás indokolására alapított jogalap. A felperes különösen azzal érvel, hogy a portugál kormány által a Tanácsnak 2019. november 29-én küldött levél két súlyos hibát tartalmazott, amelyeket ráadásul e kormány is elismert. Az említett hibákat az jelentette, hogy a portugál kormány által támogatott jelöltet hatszor is „José Guerra főügyész-helyettesként” említették meg, valamint kijelentették, hogy az említett ügyész nyomozási és vádhatósági feladatokat látott el egy, az Európai Unió pénzügyi érdekeinek sérelmére elkövetett bűncselekmények tárgyában folytatott fontos eljárásban.

| 4. | A negyedik, hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy azon célkitűzések, amelyekre tekintettel az európai ügyészek kiválasztása és kinevezése terén az Európai Unió Tanácsára ruháztak hatásköröket, a szerv függetlenségének biztosítására, valamint olyan, magasan képzett nemzeti pályázók kinevezésére irányulnak, akik az európai ügyészi megbízatás ellátásával kapcsolatban teljes mértékben biztosítják a függetlenséget. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy azon célkitűzések, amelyekre tekintettel az európai ügyészek kiválasztása és kinevezése terén az Európai Unió Tanácsára ruháztak hatásköröket, a szerv függetlenségének biztosítására, valamint olyan, magasan képzett nemzeti pályázók kinevezésére irányulnak, akik az európai ügyészi megbízatás ellátásával kapcsolatban teljes mértékben biztosítják a függetlenséget.

| 5. | Az ötödik, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy mivel a Tanács eltért a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület véleményétől, és ezáltal e tanácsadó testület értékelésén alapuló preferenciájának sorrendjétől, a „jelöltek érdemeinek a Tanács érintett előkészítő szerveiben elvégzett eltérő értékelés[ére]” történő puszta hivatkozás formájában adott általános indokolás felér az indokolás teljes hiányával, ami nem teszi lehetővé a felperes számára, hogy megismerje azokat az okokat, amelyek miatt a Tanács más kritérium mellett döntött. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy mivel a Tanács eltért a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület véleményétől, és ezáltal e tanácsadó testület értékelésén alapuló preferenciájának sorrendjétől, a „jelöltek érdemeinek a Tanács érintett előkészítő szerveiben elvégzett eltérő értékelés[ére]” történő puszta hivatkozás formájában adott általános indokolás felér az indokolás teljes hiányával, ami nem teszi lehetővé a felperes számára, hogy megismerje azokat az okokat, amelyek miatt a Tanács más kritérium mellett döntött.

| 6. | A hatodik, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács a „jelöltek érdemeinek a Tanács érintett előkészítő szerveiben elvégzett eltérő értékelés[ével]” a felperest érintő részében megsértette az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács a „jelöltek érdemeinek a Tanács érintett előkészítő szerveiben elvégzett eltérő értékelés[ével]” a felperest érintő részében megsértette az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/47

---

2021. június 15-én benyújtott kereset – Mendus kontra EUIPO (CENSOR.NET)

(T-336/21. sz. ügy)

(2021/C 320/53)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Iaroslav Mendus (Kijev, Ukrajna) (képviselő: P. Kurcman ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: A CENSOR.NET európai uniós szóvédjegy bejelentése– 17 975 929. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. április 16-án hozott határozata (R 1225/2020-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon szolgáltatások tekintetében, amelyek lajstromozását megtagadták. |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon szolgáltatások tekintetében, amelyek lajstromozását megtagadták.

| — | helyezze hatályon kívül az ügyviteli osztály által a 17 975 929. sz. védjegybejelentési eljárásban 2020. április 17-én hozott határozatot azon szolgáltatások tekintetében, amelyek lajstromozását megtagadták; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az ügyviteli osztály által a 17 975 929. sz. védjegybejelentési eljárásban 2020. április 17-én hozott határozatot azon szolgáltatások tekintetében, amelyek lajstromozását megtagadták;

| — | utalja vissza az ügyet az EUIPO-hoz, hogy az módosítsa az ügy érdemében hozott határozatát és lajstromozza a 17 975 929. sz. európai uniós védjegyet valamennyi érintett szolgáltatás tekintetében; |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet az EUIPO-hoz, hogy az módosítsa az ügy érdemében hozott határozatát és lajstromozza a 17 975 929. sz. európai uniós védjegyet valamennyi érintett szolgáltatás tekintetében;

| — | az EUIPO-t kötelezze az ügyviteli osztály, a fellebbezési tanács és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze az ügyviteli osztály, a fellebbezési tanács és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/48

---

2021. június 18-én benyújtott kereset – F I S I kontra EUIPO – Verband der Deutschen Daunen- und Federnindustrie (ECODOWN)

(T-338/21. sz. ügy)

(2021/C 320/54)

A keresetlevél nyelve: olasz

Felek

Felperes: F I S I Fibre sintetiche SpA (Oggiono, Olaszország) (képviselők: G. Cartella és B. Cartella ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Verband der Deutschen Daunen- und Federnindustrie (Mainz, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: A felperes

A vitatott védjegy: ECODOWN európai uniós szóvédjegy – 2 756 740. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. április 13-án hozott határozata (R 216/2020-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | következésképpen érdemi döntésként állapítsa meg a 2 756 740. sz. európai uniós védjegy lajstromozásának érvényességét; |
| --- | --- |

—

következésképpen érdemi döntésként állapítsa meg a 2 756 740. sz. európai uniós védjegy lajstromozásának érvényességét;

| — | az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére, beleértve az EUIPO előtti eljárás költségeit is. |
| --- | --- |

—

az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére, beleértve az EUIPO előtti eljárás költségeit is.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése g) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése g) pontjának megsértése;

| — | a felperes által a megjelölés használat révén megszerzett megkülönböztető képességére vonatkozóan előterjesztett bizonyítékok helytelen mérlegelése. |
| --- | --- |

—

a felperes által a megjelölés használat révén megszerzett megkülönböztető képességére vonatkozóan előterjesztett bizonyítékok helytelen mérlegelése.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/49

---

2021. június 21-én benyújtott kereset – Rauff-Nisthar kontra Bizottság

(T-341/21. sz. ügy)

(2021/C 320/55)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Nadya Rauff-Nisthar (Pfinztal, Németország) (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2020. március 9-i határozatot, valamint az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) kiválasztási bizottsága által az EPSO/AD/371/19 (AD7) – 6 – Tanácsos a tudományos kutatás területén versenyvizsgára vonatkozóan 2020. augusztus 19-én hozott, a felperes nevének a tartaléklistára való felvételét mellőző felülvizsgálati határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2020. március 9-i határozatot, valamint az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) kiválasztási bizottsága által az EPSO/AD/371/19 (AD7) – 6 – Tanácsos a tudományos kutatás területén versenyvizsgára vonatkozóan 2020. augusztus 19-én hozott, a felperes nevének a tartaléklistára való felvételét mellőző felülvizsgálati határozatot;

| — | amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a 2021. március 15-i panaszt elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a 2021. március 15-i panaszt elutasító határozatot;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzatának 91. cikke alapján rendelje el a versenyvizsga tesztjeinek és azok eredményeinek tesztenkénti benyújtását, valamint a következő szakasz eredményeit, az egyes szabálytalanságokhoz kapcsolódó következmények és a megállapított szabálytalanságok okozta stressz következményei jelentőségének gyakorlati értékelése céljából; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzatának 91. cikke alapján rendelje el a versenyvizsga tesztjeinek és azok eredményeinek tesztenkénti benyújtását, valamint a következő szakasz eredményeit, az egyes szabálytalanságokhoz kapcsolódó következmények és a megállapított szabálytalanságok okozta stressz következményei jelentőségének gyakorlati értékelése céljából;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a vizsgák során elkövetett, a versenyvizsga eredményeit befolyásoló szabálytalanságok okozta egyenlőtlen bánásmódra vonatkozik. E jogalap négy részből áll.

| 1. | Az első rész az EPSO/AD/371/19 (AD7) – 6 – Tanácsos a tudományos kutatás területén versenyvizsga szervezése során bekövetkezett, az adminisztráció által elismert technikai hibákra vonatkozik, amelyek jelentős stresszt okoztak a felperesnek a vizsgák során. |
| --- | --- |

1.

Az első rész az EPSO/AD/371/19 (AD7) – 6 – Tanácsos a tudományos kutatás területén versenyvizsga szervezése során bekövetkezett, az adminisztráció által elismert technikai hibákra vonatkozik, amelyek jelentős stresszt okoztak a felperesnek a vizsgák során.

| 2. | A második rész az adminisztráció gondosságának hiányára és az említett hibák kijavítása érdekében tett lépések hiányára vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második rész az adminisztráció gondosságának hiányára és az említett hibák kijavítása érdekében tett lépések hiányára vonatkozik.

| 3. | A harmadik rész a hibáknak a felperes teljesítményének értékelése során való figyelembevételének hiányára és a pályázók közötti egyenlőséget biztosító eljárások kialakításának hiányára vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik rész a hibáknak a felperes teljesítményének értékelése során való figyelembevételének hiányára és a pályázók közötti egyenlőséget biztosító eljárások kialakításának hiányára vonatkozik.

| 4. | A negyedik rész a felperes teljesítményének értékelése során elkövetett nyilvánvaló értékelési hibára vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik rész a felperes teljesítményének értékelése során elkövetett nyilvánvaló értékelési hibára vonatkozik.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/50

---

2021. június 21-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT

(T-347/21. sz. ügy)

(2021/C 320/56)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Hypo Vorarlberg Bank AG (Bregenz, Ausztria) (képviselők: G. Eisenberger és A. Brenneis ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2021. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2021. április 14-i határozatát (SRB/ES/2021/22), beleértve annak mellékleteit is, és mindenesetre annyiban, amennyiben e határozat, beleértve annak mellékleteit is, a felperes által fizetendő összegre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2021. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2021. április 14-i határozatát (SRB/ES/2021/22), beleértve annak mellékleteit is, és mindenesetre annyiban, amennyiben e határozat, beleértve annak mellékleteit is, a felperes által fizetendő összegre vonatkozik;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzata 69. cikkének c), illetve d) pontja alapján függessze fel az eljárást a C-584/20. P. (1) és C-621/20. P., (2) valamint a C-663/20. P. (3) és C-664/20. P. sz. (4) (egyesített) ügyek jogerős befejezéséig, mivel ezen már régebben folyamatban lévő fellebbezési eljárásokban nagyrészt azonos jogkérdések merültek fel; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzata 69. cikkének c), illetve d) pontja alapján függessze fel az eljárást a C-584/20. P. (1) és C-621/20. P., (2) valamint a C-663/20. P. (3) és C-664/20. P. sz. (4) (egyesített) ügyek jogerős befejezéséig, mivel ezen már régebben folyamatban lévő fellebbezési eljárásokban nagyrészt azonos jogkérdések merültek fel;

| — | az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: A lényeges eljárási szabályoknak a megtámadott határozat hiányos közlése miatti megsértése






  — | A megtámadott határozatot az EUSZ 1. cikk második bekezdése, az EUMSZ 15., EUMSZ 296. és EUMSZ 298. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Chartája) 42. és 47. cikke ellenében nem közölték teljes egészében a felperessel. A nem közölt adatok ismerete a határozat központi elemeként szükséges ahhoz, hogy a hozzájárulások számításait érteni és ellenőrizni lehessen. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: A lényeges eljárási szabályoknak a megtámadott határozat hiányos közlése miatti megsértése

—

A megtámadott határozatot az EUSZ 1. cikk második bekezdése, az EUMSZ 15., EUMSZ 296. és EUMSZ 298. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Chartája) 42. és 47. cikke ellenében nem közölték teljes egészében a felperessel. A nem közölt adatok ismerete a határozat központi elemeként szükséges ahhoz, hogy a hozzájárulások számításait érteni és ellenőrizni lehessen.

| 2. | Második jogalap: A lényeges eljárási szabályoknak a megtámadott határozat indokolásának hiánya miatti megsértése






  — | A megtámadott határozat sérti az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében, valamint a Charta 41. cikkének (1) bekezdésében, valamint 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjában előírt indokolási kötelezettséget, mivel a számításoknak csak csekély, kiválasztott részeredményét tették hozzáférhetővé. Ami az alperes mérlegelési mozgásterét illeti, nem mutatták be, hogy az alperes milyen értékeléseket mely okokból végzett. |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: A lényeges eljárási szabályoknak a megtámadott határozat indokolásának hiánya miatti megsértése

—

A megtámadott határozat sérti az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében, valamint a Charta 41. cikkének (1) bekezdésében, valamint 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjában előírt indokolási kötelezettséget, mivel a számításoknak csak csekély, kiválasztott részeredményét tették hozzáférhetővé. Ami az alperes mérlegelési mozgásterét illeti, nem mutatták be, hogy az alperes milyen értékeléseket mely okokból végzett.

| 3. | Harmadik jogalap: A lényeges eljárási szabályoknak a meghallgatás hiánya és a meghallgatáshoz való jog figyelmen kívül hagyása miatti megsértése






  — | A felperest a Charta 41. cikkének (1) bekezdésével és 41. cikke (2) bekezdésének a) pontjával ellentétben nem hallgatták meg sem a megtámadott határozat meghozatala előtt, sem pedig az arra alapított beszedési értesítés kibocsátása előtt. A tényleges állásfoglalás lehetőségét az újonnan bevezetett konzultációs eljárás sem teremtette meg. |
| --- | --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: A lényeges eljárási szabályoknak a meghallgatás hiánya és a meghallgatáshoz való jog figyelmen kívül hagyása miatti megsértése

—

A felperest a Charta 41. cikkének (1) bekezdésével és 41. cikke (2) bekezdésének a) pontjával ellentétben nem hallgatták meg sem a megtámadott határozat meghozatala előtt, sem pedig az arra alapított beszedési értesítés kibocsátása előtt. A tényleges állásfoglalás lehetőségét az újonnan bevezetett konzultációs eljárás sem teremtette meg.

| 4. | Negyedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletnek (5) mint a megtámadott határozat felhatalmazási alapjának jogellenessége, illetve az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet által megállapított kockázati kiigazítási módszer jogellenessége






  — | A negyedik jogalap keretében a felperes előadja, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4–7. és 9. cikke, valamint I. melléklete – amelyen a megtámadott határozat alapul – a hozzájárulások megállapítása vonatkozásában átláthatatlan rendszert hoz létre, amely sérti a Charta 16., 17., 41. és 47. cikkét, és amely nem biztosítja a Charta 20. és 21. cikkének betartását, valamint az arányosság és a jogbiztonság elvének tiszteletben tartását. |
| --- | --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletnek (5) mint a megtámadott határozat felhatalmazási alapjának jogellenessége, illetve az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet által megállapított kockázati kiigazítási módszer jogellenessége

—

A negyedik jogalap keretében a felperes előadja, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4–7. és 9. cikke, valamint I. melléklete – amelyen a megtámadott határozat alapul – a hozzájárulások megállapítása vonatkozásában átláthatatlan rendszert hoz létre, amely sérti a Charta 16., 17., 41. és 47. cikkét, és amely nem biztosítja a Charta 20. és 21. cikkének betartását, valamint az arányosság és a jogbiztonság elvének tiszteletben tartását.

| 5. | Ötödik jogalap: A 2014/59/EU irányelvnek (6) és a 806/2014/EU rendeletnek (7) mint az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet, ennélfogva a megtámadott határozat felhatalmazási alapjának jogellenessége






  — | Másodlagosan a felperes az ötödik jogalapja keretében a 2014/59/EU irányelv és a 806/2014/EU rendelet azon rendelkezéseinek jogellenességére hivatkozik, amelyek kötelező jelleggel előírják az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet által bevezetett hozzájárulási rendszert, és amelyek nem értelmezhetők az elsődleges joggal összhangban, és így ellentétesek a jogi aktusok indokolásának elvével, a jogbiztonság elvével, valamint a Szerződésekkel (különösen az EUSZ 1. cikk második bekezdése, az EUMSZ 15., EUMSZ 296. és EUMSZ 298. cikk) és a Chartával (különösen a Charta 16., 17., 41., 42. és 47. cikke). |
| --- | --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: A 2014/59/EU irányelvnek (6) és a 806/2014/EU rendeletnek (7) mint az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet, ennélfogva a megtámadott határozat felhatalmazási alapjának jogellenessége

—

Másodlagosan a felperes az ötödik jogalapja keretében a 2014/59/EU irányelv és a 806/2014/EU rendelet azon rendelkezéseinek jogellenességére hivatkozik, amelyek kötelező jelleggel előírják az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet által bevezetett hozzájárulási rendszert, és amelyek nem értelmezhetők az elsődleges joggal összhangban, és így ellentétesek a jogi aktusok indokolásának elvével, a jogbiztonság elvével, valamint a Szerződésekkel (különösen az EUSZ 1. cikk második bekezdése, az EUMSZ 15., EUMSZ 296. és EUMSZ 298. cikk) és a Chartával (különösen a Charta 16., 17., 41., 42. és 47. cikke).

---

(1)  HL 2020. C 423., 32. o.

(2)  HL 2020. C 443., 17. o.

(3)  HL 2021. C 44., 33. o.

(4)  HL 2021. C 44., 35. o.

(5)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 46. o.).

(6)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

(7)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/51

---

2021. június 22-én benyújtott kereset – Volkskreditbank kontra ESZT

(T-348/21. sz. ügy)

(2021/C 320/57)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Volkskreditbank AG (Linz, Ausztria) (képviselők: G. Eisenberger és A. Brenneis ügyvéd)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2021. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2021. április 14-i határozatát (SRB/ES/2021/22), beleértve annak mellékleteit is, és mindenesetre annyiban, amennyiben e határozat, beleértve annak mellékleteit is, a felperes által fizetendő összegre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2021. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2021. április 14-i határozatát (SRB/ES/2021/22), beleértve annak mellékleteit is, és mindenesetre annyiban, amennyiben e határozat, beleértve annak mellékleteit is, a felperes által fizetendő összegre vonatkozik;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzata 69. cikkének c), illetve d) pontja alapján függessze fel az eljárást a C-584/20. P. (1) és C-621/20. P., (2) valamint a C-663/20. P. (3) és C-664/20. P. sz. (4) (egyesített) ügyek jogerős befejezéséig, mivel ezen már régebben folyamatban lévő fellebbezési eljárásokban nagyrészt azonos jogkérdések merültek fel; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzata 69. cikkének c), illetve d) pontja alapján függessze fel az eljárást a C-584/20. P. (1) és C-621/20. P., (2) valamint a C-663/20. P. (3) és C-664/20. P. sz. (4) (egyesített) ügyek jogerős befejezéséig, mivel ezen már régebben folyamatban lévő fellebbezési eljárásokban nagyrészt azonos jogkérdések merültek fel;

| — | az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik, amelyek azonosak a T-347/21. sz. Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT ügyben előterjesztett jogalapokkal.

---

(1)  HL 2020. C 423., 32. o.

(2)  HL 2020. C 443., 17. o.

(3)  HL 2021. C 44., 33. o.

(4)  HL 2021. C 44., 35. o.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/52

---

2021. június 25-én benyújtott kereset – KTM Fahrrad kontra EUIPO – KTM (R2R)

(T-353/21. sz. ügy)

(2021/C 320/58)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: KTM Fahrrad GmbH (Mattighofen, Ausztria) (képviselő: V. Hoene ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: KTM AG (Mattighofen, Ausztria)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: R2R európai uniós szóvédjegy – 17 886 364. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. április 20-án hozott határozata (R 261/2020-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a törlési osztály 2019. december 4-i 22964C. sz. törlési határozatát, valamint az ötödik fellebbezési osztály ezt helyben hagyó, 2021. április 20-i határozatát, beleértve a költségek megítélését is, és utasítsa el az ellenérdekű fél törlés iránti kérelmét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a törlési osztály 2019. december 4-i 22964C. sz. törlési határozatát, valamint az ötödik fellebbezési osztály ezt helyben hagyó, 2021. április 20-i határozatát, beleértve a költségek megítélését is, és utasítsa el az ellenérdekű fél törlés iránti kérelmét;

| — | másodlagosan, helyezze hatályon kívül a törlési osztály 2019. december 4-i 22964C. sz. törlési határozatát, valamint az ötödik fellebbezési osztály ezt helyben hagyó, 2021. április 20-i határozatát, beleértve a költségek megítélését is, és utasítsa el az ellenérdekű fél törlés iránti kérelmét, azon részükben, amelyek a 12. osztályba tartozó járművekre és járműalkatrészekre, konkrétan szárazföldi járművekre és azok alkatrészeire vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, helyezze hatályon kívül a törlési osztály 2019. december 4-i 22964C. sz. törlési határozatát, valamint az ötödik fellebbezési osztály ezt helyben hagyó, 2021. április 20-i határozatát, beleértve a költségek megítélését is, és utasítsa el az ellenérdekű fél törlés iránti kérelmét, azon részükben, amelyek a 12. osztályba tartozó járművekre és járműalkatrészekre, konkrétan szárazföldi járművekre és azok alkatrészeire vonatkoznak;

| — | harmadlagosan, helyezze hatályon kívül a törlési osztály 2019. december 4-i 22964C. sz. törlési határozatát, valamint az ötödik fellebbezési osztály ezt helyben hagyó, 2021. április 20-i határozatát, beleértve a költségek megítélését is, és utasítsa el az ellenérdekű fél törlés iránti kérelmét, azon részükben, amelyek a 12. osztályba tartozó járművekre és járműalkatrészekre, konkrétan kétkerekű járművekre és azok alkatrészeire vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

harmadlagosan, helyezze hatályon kívül a törlési osztály 2019. december 4-i 22964C. sz. törlési határozatát, valamint az ötödik fellebbezési osztály ezt helyben hagyó, 2021. április 20-i határozatát, beleértve a költségek megítélését is, és utasítsa el az ellenérdekű fél törlés iránti kérelmét, azon részükben, amelyek a 12. osztályba tartozó járművekre és járműalkatrészekre, konkrétan kétkerekű járművekre és azok alkatrészeire vonatkoznak.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikkének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikkének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkének megsértése.

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/53

---

2021. június 25-én benyújtott kereset – Portigon kontra ESZT

(T-360/21. sz. ügy)

(2021/C 320/59)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Portigon AG (Düsseldorf, Németország) (képviselők: D. Bliesener, V. Jungkind és F. Geber ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperesnek az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2021. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2021. április 14-i határozatát (ref. sz.: SRB/ES/2021/22) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperesnek az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2021. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2021. április 14-i határozatát (ref. sz.: SRB/ES/2021/22) a felperest érintő részében;

| — | az eljárást a Törvényszék eljárási szabályzata 69. cikke c) és d) pontjának megfelelően függessze fel, amíg a T-413/18., (1) T-481/19., (2) T-339/20. (3) és T-424/20., (4) valamint a C-664/20. P. sz. (5) ügyekben folyamatban lévő eljárásokban jogerősen nem döntenek, vagy amíg azok más módon be nem fejeződnek; |
| --- | --- |

—

az eljárást a Törvényszék eljárási szabályzata 69. cikke c) és d) pontjának megfelelően függessze fel, amíg a T-413/18., (1) T-481/19., (2) T-339/20. (3) és T-424/20., (4) valamint a C-664/20. P. sz. (5) ügyekben folyamatban lévő eljárásokban jogerősen nem döntenek, vagy amíg azok más módon be nem fejeződnek;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, (6) a 2015/81/EU végrehajtási rendelet (7) és az EUMSZ megsértése azáltal, hogy a felperest az Alaphoz való hozzájárulásra kötelezték






  — | Az alperes jogosulatlanul írt elő a felperessel szemben hozzájárulási kötelezettséget, mivel a 806/2014 rendelet és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) nem határoz meg hozzájárulási kötelezettséget a szanálás alatt álló intézmények vonatkozásában. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, (6) a 2015/81/EU végrehajtási rendelet (7) és az EUMSZ megsértése azáltal, hogy a felperest az Alaphoz való hozzájárulásra kötelezték

—

Az alperes jogosulatlanul írt elő a felperessel szemben hozzájárulási kötelezettséget, mivel a 806/2014 rendelet és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) nem határoz meg hozzájárulási kötelezettséget a szanálás alatt álló intézmények vonatkozásában.

| — | A jogalkotó a hozzájárulási kötelezettség tekintetében a hiányzó belső piaci vonatkozás miatt az EUMSZ 114. cikket nem vehette alapul. A hozzájárulásokkal kapcsolatos uniós szinten harmonizált szabályok nem könnyítik meg az alapvető szabadságok gyakorlását, és nem is hárítanak el érezhető versenytorzításokat az olyan intézmények vonatkozásában, amelyek a piacról visszavonultak. |
| --- | --- |

—

A jogalkotó a hozzájárulási kötelezettség tekintetében a hiányzó belső piaci vonatkozás miatt az EUMSZ 114. cikket nem vehette alapul. A hozzájárulásokkal kapcsolatos uniós szinten harmonizált szabályok nem könnyítik meg az alapvető szabadságok gyakorlását, és nem is hárítanak el érezhető versenytorzításokat az olyan intézmények vonatkozásában, amelyek a piacról visszavonultak.

| — | Az alperes jogellenesen írt elő a felperessel szemben hozzájárulási kötelezettséget, mivel az intézménynek nincsen kockázati kitettsége, a 806/2014 rendelet szerinti szanálás kizárt, és az intézmény nem befolyásolja a pénzügyi rendszer stabilitását. |
| --- | --- |

—

Az alperes jogellenesen írt elő a felperessel szemben hozzájárulási kötelezettséget, mivel az intézménynek nincsen kockázati kitettsége, a 806/2014 rendelet szerinti szanálás kizárt, és az intézmény nem befolyásolja a pénzügyi rendszer stabilitását.

| — | A 2015/63/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (9) sérti az EUMSZ 114. cikket, valamint a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdését, mint a hozzájárulás kiszámítására vonatkozó alapvető rendelkezést (EUMSZ 290. cikk (1) bekezdésének második mondata). |
| --- | --- |

—

A 2015/63/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (9) sérti az EUMSZ 114. cikket, valamint a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdését, mint a hozzájárulás kiszámítására vonatkozó alapvető rendelkezést (EUMSZ 290. cikk (1) bekezdésének második mondata).

| 2. | Második jogalap: az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikke (2) bekezdése c) pontjának és 47. cikkének a megsértése, mivel a számítási módszer nem teszi lehetővé a járulékok kiszámításának teljes körű indokolását. Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet részben érvénytelen. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikke (2) bekezdése c) pontjának és 47. cikkének a megsértése, mivel a számítási módszer nem teszi lehetővé a járulékok kiszámításának teljes körű indokolását. Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet részben érvénytelen.

| 3. | Harmadik jogalap: a Charta 16. cikkének és 20. cikkének a megsértése, mivel a felperes különös helyzetére tekintettel a megtámadott határozat sérti az egyenlőség általános elvét és a vállalkozás szabadságához való alapvető jogot. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a Charta 16. cikkének és 20. cikkének a megsértése, mivel a felperes különös helyzetére tekintettel a megtámadott határozat sérti az egyenlőség általános elvét és a vállalkozás szabadságához való alapvető jogot.

| 4. | Negyedik jogalap: a lényeges eljárási szabályok megsértése és esetlegesen a 2015/81/EU végrehajtási rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel bizonytalan, hogy az ESZT-határozatot hitelesítették. Ezenkívül az alperes a tényállást nem tárta fel kellő mértékben, a felperest nem hallgatta meg az ESZT-határozat elfogadása előtt, és a határozatát nem indokolta meg kielégítő módon. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a lényeges eljárási szabályok megsértése és esetlegesen a 2015/81/EU végrehajtási rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel bizonytalan, hogy az ESZT-határozatot hitelesítették. Ezenkívül az alperes a tényállást nem tárta fel kellő mértékben, a felperest nem hallgatta meg az ESZT-határozat elfogadása előtt, és a határozatát nem indokolta meg kielégítő módon.

| 5. | Ötödik jogalap (másodlagosan): A célszint túl magas összegben való meghatározása miatt a 806/2014 rendelet 69. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel a célösszeget az alperesnek legfeljebb 55.000.000.000 EUR összegben kellett volna meghatároznia. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap (másodlagosan): A célszint túl magas összegben való meghatározása miatt a 806/2014 rendelet 69. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel a célösszeget az alperesnek legfeljebb 55.000.000.000 EUR összegben kellett volna meghatároznia.

| 6. | Hatodik jogalap (másodlagosan): a 806/2014 rendeletnek a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésével összefüggésben értelmezett 70. cikke (2) bekezdésének a megsértése, mivel az alperesnek a hozzájárulás mértékének kiszámításakor ki kellett volna vennie a releváns kötelezettségek köréből a kockázat nélküli kötelezettségeket. |
| --- | --- |

6.

Hatodik jogalap (másodlagosan): a 806/2014 rendeletnek a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésével összefüggésben értelmezett 70. cikke (2) bekezdésének a megsértése, mivel az alperesnek a hozzájárulás mértékének kiszámításakor ki kellett volna vennie a releváns kötelezettségek köréből a kockázat nélküli kötelezettségeket.

| 7. | Hetedik jogalap (másodlagosan): a 806/2014 rendeletnek a 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (3) és (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 70. cikke (6) bekezdésének a megsértése, mivel az alperes a felperes hozzájárulását jogellenesen számította ki a származtatott ügyletek bruttó figyelembevételével. |
| --- | --- |

7.

Hetedik jogalap (másodlagosan): a 806/2014 rendeletnek a 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (3) és (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 70. cikke (6) bekezdésének a megsértése, mivel az alperes a felperes hozzájárulását jogellenesen számította ki a származtatott ügyletek bruttó figyelembevételével.

| 8. | Nyolcadik jogalap (másodlagosan): a 806/2014 rendeletnek a 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 70. cikke (6) bekezdésének a megsértése, mivel az alperes a felperest jogellenesen tekintette átszervezés alatt álló intézménynek. |
| --- | --- |

8.

Nyolcadik jogalap (másodlagosan): a 806/2014 rendeletnek a 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 70. cikke (6) bekezdésének a megsértése, mivel az alperes a felperest jogellenesen tekintette átszervezés alatt álló intézménynek.

---

(1)  HL 2018. C 294., 41. o.

(2)  HL 2019. C 305., 60. o.

(3)  HL 2020. C 240., 34. o.

(4)  HL 2020. C 279., 70. o.

(5)  HL 2021. C 44., 35. o.

(6)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

(7)  A 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes alkalmazási feltételeinek az Egységes Szanálási Alaphoz való előzetes hozzájárulás tekintetében történő meghatározásáról szóló, 2014. december 19-i 2015/81/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2015. L 15., 1. o.).

(8)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

(9)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i 2015/63/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

---

| 2021.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 320/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 320/54

---

2021. június 25-én benyújtott kereset – Essity Hygiene and Health kontra EUIPO (Egy levél ábrázolása)

(T-364/21. sz. ügy)

(2021/C 320/60)

Az eljárás nyelve: svéd

Felek

Felperes: Essity Hygiene and Health AB (Göteborg, Svédország) (képviselő: U. Wennermark ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: Egy levelet ábrázoló európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 709 305. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. március 31-én hozott határozata (R 2196/2017-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes elsődlegesen azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot abban a részében, amelyben elutasítja a védjegybejelentést; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot abban a részében, amelyben elutasítja a védjegybejelentést;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot akként, hogy helyt ad a védjegyelbíráló által a védjegybejelentést a 16. osztályba tartozó áruk tekintetében elutasító határozat ellen benyújtott fellebbezésnek; és |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot akként, hogy helyt ad a védjegyelbíráló által a védjegybejelentést a 16. osztályba tartozó áruk tekintetében elutasító határozat ellen benyújtott fellebbezésnek; és

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről a Törvényszék és az EUIPO előtti eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről a Törvényszék és az EUIPO előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

A felperes másodlagosan azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 rendelet 165. cikke (5) bekezdésének, valamint az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 36. cikke (1) bekezdése g) pontjának és (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 rendelet 165. cikke (5) bekezdésének, valamint az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 36. cikke (1) bekezdése g) pontjának és (2) bekezdésének megsértése.

---