# Europos Sąjungos L 68/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 68 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. kovo 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 68

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. kovo 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 365/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, ir baigiantis apsaugos nuo subsidijavimo priemonių, taikomų importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, dalinę tarpinę peržiūrą | 1 |
| | * | 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 366/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Indija | 6 |
| | * | 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui pasibaigus priemonių galiojimo peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį | 15 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 365/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, ir baigiantis apsaugos nuo subsidijavimo priemonių, taikomų importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, dalinę tarpinę peržiūrą

inter alia

inter alia

1

*

2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 366/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Indija

6

*

2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui pasibaigus priemonių galiojimo peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį

15

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2006 m. vasario 13 d. Komisijos sprendimas, panaikinantis Komisijos sprendimą 2001/645/EB, priimantį pasiūlytus įsipareigojimus, susijusius su antidempingo tyrimu dėl, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importo | 37 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2006 m. vasario 13 d. Komisijos sprendimas, panaikinantis Komisijos sprendimą 2001/645/EB, priimantį pasiūlytus įsipareigojimus, susijusius su antidempingo tyrimu dėl, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importo

37

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/84/EB, dvidešimt antrą kartą iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų (ftalatai žaisluose ir vaikų priežiūros prekėse) pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo, priedėlis (OL L 344, 2005 12 27) | 39 |

Klaidų ištaisymas

*

2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/84/EB, dvidešimt antrą kartą iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų (ftalatai žaisluose ir vaikų priežiūros prekėse) pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo, priedėlis (OL L 344, 2005 12 27)

39

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 8.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 68/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 365/2006

2006 m. vasario 27 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, ir baigiantis apsaugos nuo subsidijavimo priemonių, taikomų importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, dalinę tarpinę peržiūrą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį, ir į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis apsaugos nuo subsidijavimo reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   TYRIMAS

1.   Galiojančios priemonės ir baigti tyrimai dėl to paties produkto

| (1) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) įvedė galutinį kompensacinį muitą importuojamai polietileno tereftalato (toliau – PET) plėvelei, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90 ir kurios kilmės šalis yra Indija (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis atskirai nurodytiems eksportuotojams svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o visoms kitoms bendrovėms buvo taikomas 19,1 % muitas, nenustatytas individualiai šaliai. |
| --- | --- |

(1)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) įvedė galutinį kompensacinį muitą importuojamai polietileno tereftalato (toliau – PET) plėvelei, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90 ir kurios kilmės šalis yra Indija (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis atskirai nurodytiems eksportuotojams svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o visoms kitoms bendrovėms buvo taikomas 19,1 % muitas, nenustatytas individualiai šaliai.

| (2) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (4) nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamai PET plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija. Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis svyravo nuo 0 % iki 62,6 %, importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei (toliau – galutinės antidempingo priemonės), išskyrus importą iš penkių Indijos bendrovių (Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyfilms Limited (toliau – MTZ) ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex), iš kurių buvo priimti įsipareigojimai Komisijos sprendimu 2001/645/EB, priimančiu pasiūlytus įsipareigojimus, susijusius su antidempingo nagrinėjimu dėl polietileno tereftalato (PET) plėvelės, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, importo (5). |
| --- | --- |

(2)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (4) nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamai PET plėvelei, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija. Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis svyravo nuo 0 % iki 62,6 %, importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei (toliau – galutinės antidempingo priemonės), išskyrus importą iš penkių Indijos bendrovių (Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyfilms Limited (toliau – MTZ) ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex), iš kurių buvo priimti įsipareigojimai Komisijos sprendimu 2001/645/EB, priimančiu pasiūlytus įsipareigojimus, susijusius su antidempingo nagrinėjimu dėl polietileno tereftalato (PET) plėvelės, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, importo (5).

| (3) | Taryba Reglamentais (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 išplėtė Indijos kilmės importuojamai PET plėvelei taikomų galutinių kompensacinių ir antidempingo priemonių taikymą iš Brazilijos ir Izraelio įvežamam tam pačiam produktui, nepaisant to, ar Brazilija arba Izraelis yra deklaruojamos kilmės šalimis, ar ne. |
| --- | --- |

(3)

Taryba Reglamentais (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 išplėtė Indijos kilmės importuojamai PET plėvelei taikomų galutinių kompensacinių ir antidempingo priemonių taikymą iš Brazilijos ir Izraelio įvežamam tam pačiam produktui, nepaisant to, ar Brazilija arba Izraelis yra deklaruojamos kilmės šalimis, ar ne.

| (4) | 2005 m. sausio 4 d. (6) Komisija pradėjo Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje buvo svarstomas tik galutinių antidempingo priemonių lygis. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (7), kuriuo buvo iš dalies pakeistas galutinių antidempingo priemonių lygis. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. sausio 4 d. (6) Komisija pradėjo Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje buvo svarstomas tik galutinių antidempingo priemonių lygis. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (7), kuriuo buvo iš dalies pakeistas galutinių antidempingo priemonių lygis.

| (5) | 2004 m. gruodžio 10 d. (8) Komisija pradėjo galutinių kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (9), kuriame buvo paliktos galutinės kompensacinės priemonės. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. gruodžio 10 d. (8) Komisija pradėjo galutinių kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (9), kuriame buvo paliktos galutinės kompensacinės priemonės.

2.   Prašymai atlikti peržiūras

| (6) | 2002 m. Indijos eksportuojantis gamintojas Polyplex, kurio įsipareigojimas dėl šiuo metu galiojančių antidempingo priemonių jau buvo priimtas Sprendimu 2001/645/EB, pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų peržiūrima tik šiai vienai bendrovei taikomų kompensacinių priemonių forma. Polyplex pateikė informacijos, kurioje teigiama, kad tuo pačiu įsipareigojimu būtų panaikintas ir žalingas subsidijų poveikis, o minėtas gamintojas galėtų būti stebimas. Todėl buvo leista peržiūrėti kompensacinės priemonės formą. |
| --- | --- |

(6)

2002 m. Indijos eksportuojantis gamintojas Polyplex, kurio įsipareigojimas dėl šiuo metu galiojančių antidempingo priemonių jau buvo priimtas Sprendimu 2001/645/EB, pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų peržiūrima tik šiai vienai bendrovei taikomų kompensacinių priemonių forma. Polyplex pateikė informacijos, kurioje teigiama, kad tuo pačiu įsipareigojimu būtų panaikintas ir žalingas subsidijų poveikis, o minėtas gamintojas galėtų būti stebimas. Todėl buvo leista peržiūrėti kompensacinės priemonės formą.

| (7) | 2003 m. spalio mėn. šie Bendrijos gamintojai pateikė prašymą dalinei tarpinei peržiūrai, kurioje būtų peržiūrima tik antidempingo priemonių forma, atlikti: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ir Nuroll SpA (toliau – prašymų pateikėjai). Prašymų pateikėjai sudaro didžiąją Bendrijoje gaminamos PET plėvelės gamybos dalį. Nors Toray Plastics Europe nėra oficialus prašymo pateikėjas, jis teigė, jog pritaria prašymui. |
| --- | --- |

(7)

2003 m. spalio mėn. šie Bendrijos gamintojai pateikė prašymą dalinei tarpinei peržiūrai, kurioje būtų peržiūrima tik antidempingo priemonių forma, atlikti: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ir Nuroll SpA (toliau – prašymų pateikėjai). Prašymų pateikėjai sudaro didžiąją Bendrijoje gaminamos PET plėvelės gamybos dalį. Nors Toray Plastics Europe nėra oficialus prašymo pateikėjas, jis teigė, jog pritaria prašymui.

| (8) | Prašymų pateikėjai tvirtino, kad priemonių forma (t. y. dabartiniai įsipareigojimai, priimti Sprendimu 2001/645/EB) nebebuvo veiksminga pašalinant žalingą dempingo poveikį. Prašymų pateikėjai tvirtino, kad pritarus šiuo metu galiojantiems įsipareigojimams, kurie pagrįsti minimaliomis importo kainomis, padidėjo tiriamų eksportuotojų parduodamų produktų įvairovė, visų pirma paminint techniškai sudėtingesnę plėvelę, ir mažiausios kainos, pagal kurias gali būti klasifikuojami kai kurie produktai, daugiau neatitiko jų tikrosios vertės, todėl, atsižvelgiant į technologijos raidą, priemonių mechanizmas nebebuvo tinkamas. Taigi, jų manymu, įsipareigojimai nebetiko žalingam dempingo poveikiui šalinti. |
| --- | --- |

(8)

Prašymų pateikėjai tvirtino, kad priemonių forma (t. y. dabartiniai įsipareigojimai, priimti Sprendimu 2001/645/EB) nebebuvo veiksminga pašalinant žalingą dempingo poveikį. Prašymų pateikėjai tvirtino, kad pritarus šiuo metu galiojantiems įsipareigojimams, kurie pagrįsti minimaliomis importo kainomis, padidėjo tiriamų eksportuotojų parduodamų produktų įvairovė, visų pirma paminint techniškai sudėtingesnę plėvelę, ir mažiausios kainos, pagal kurias gali būti klasifikuojami kai kurie produktai, daugiau neatitiko jų tikrosios vertės, todėl, atsižvelgiant į technologijos raidą, priemonių mechanizmas nebebuvo tinkamas. Taigi, jų manymu, įsipareigojimai nebetiko žalingam dempingo poveikiui šalinti.

3.   Tyrimai

| (9) | 2002 m. birželio 28 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (10), pranešė apie apsaugos nuo subsidijavimo dalinės tarpinės peržiūros, kurioje tik peržiūrima, ar Indijos eksportuojančio gamintojo Polyplex pasiūlytas įsipareigojimas yra tinkamas, pradžią, kaip numatyta pagrindinio apsaugos nuo subsidijavimo reglamento 19 straipsnyje. |
| --- | --- |

(9)

2002 m. birželio 28 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (10), pranešė apie apsaugos nuo subsidijavimo dalinės tarpinės peržiūros, kurioje tik peržiūrima, ar Indijos eksportuojančio gamintojo Polyplex pasiūlytas įsipareigojimas yra tinkamas, pradžią, kaip numatyta pagrindinio apsaugos nuo subsidijavimo reglamento 19 straipsnyje.

| (10) | Kadangi dalinė tarpinė peržiūra dėl antidempingo priemonių formos (t. y. galiojančių įsipareigojimų) buvo pradėta 2003 m lapkričio mėn., kaip minima toliau 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse, klausimas, ar Polyplex pasiūlytas įsipareigojimas yra tinkamas, nebuvo nagrinėjamas, siekiant abi peržiūras baigti vienu metu. Komisija oficialiai informavo Polyplex apie šiuos savo ketinimus. Šiuo atžvilgiu prašymo pateikėjas nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi dalinė tarpinė peržiūra dėl antidempingo priemonių formos (t. y. galiojančių įsipareigojimų) buvo pradėta 2003 m lapkričio mėn., kaip minima toliau 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse, klausimas, ar Polyplex pasiūlytas įsipareigojimas yra tinkamas, nebuvo nagrinėjamas, siekiant abi peržiūras baigti vienu metu. Komisija oficialiai informavo Polyplex apie šiuos savo ketinimus. Šiuo atžvilgiu prašymo pateikėjas nepateikė jokių pastabų.

| (11) | 2003 m. lapkričio 22 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (11), pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros pradžią, kaip numatyta pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

2003 m. lapkričio 22 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (11), pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros pradžią, kaip numatyta pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalyje.

| (12) | Peržiūroje buvo svarstoma tik penkiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, iš kurių buvo priimti įsipareigojimai, taikomų priemonių forma. Tyrimo laikotarpis tęsėsi nuo 2002 m. spalio 1 d. iki 2003 m. rugsėjo 30 d. (toliau – dabartinis TL). |
| --- | --- |

(12)

Peržiūroje buvo svarstoma tik penkiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, iš kurių buvo priimti įsipareigojimai, taikomų priemonių forma. Tyrimo laikotarpis tęsėsi nuo 2002 m. spalio 1 d. iki 2003 m. rugsėjo 30 d. (toliau – dabartinis TL).

| (13) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas išklausytų per inicijavimo pranešime nustatytą laiką. |
| --- | --- |

(13)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas išklausytų per inicijavimo pranešime nustatytą laiką.

| (14) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija tiriamiems eksportuojantiems gamintojams, nusiuntė klausimyną; į klausimynus atsakė visi. Tikrinimai buvo atlikti toliau nurodytų Indijos eksportuojančių gamintojų patalpose:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija tiriamiems eksportuojantiems gamintojams, nusiuntė klausimyną; į klausimynus atsakė visi. Tikrinimai buvo atlikti toliau nurodytų Indijos eksportuojančių gamintojų patalpose:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (15) | Aptariamas produktas, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis Indija, paprastai deklaruojama KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Aptariamas produktas, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis Indija, paprastai deklaruojama KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

C.   REZULTATAI

| (16) | PET plėvelė turi specifines fizines, chemines ir technines savybes, kaip storis, dangos ypatybės, paviršiaus apdorojimas, mechaninės ypatybės bei kitos, pagal kurias PET plėvelė, skirtingo pirminės plėvelės apdorojimo gamybos proceso metu arba po jo, įskaitant apdorojimą vainikiniu išlydžiu, dengimą metalu arba cheminį dengimą, skirstoma į įvairias rūšis. Todėl ji būna daugelio įvairių formų ir rūšių. Kadangi yra daug įvairių produkto pateikimų (produkto rūšių) ir siekiant palengvinti galiojančių įsipareigojimų vykdymo stebėseną, produktai pagal savo technines savybes buvo suskirstyti į atskiras kategorijas (grupes). Šiomis grupėmis buvo remiamasi nustatant minimalias importo kainas (toliau – MIK), nurodytas įsipareigojimuose. Pirminio tyrimo metu, pagal šias grupes nustatytų kiekvieno eksportuotojo MIK skaičius svyravo nuo 10 iki 32. |
| --- | --- |

(16)

PET plėvelė turi specifines fizines, chemines ir technines savybes, kaip storis, dangos ypatybės, paviršiaus apdorojimas, mechaninės ypatybės bei kitos, pagal kurias PET plėvelė, skirtingo pirminės plėvelės apdorojimo gamybos proceso metu arba po jo, įskaitant apdorojimą vainikiniu išlydžiu, dengimą metalu arba cheminį dengimą, skirstoma į įvairias rūšis. Todėl ji būna daugelio įvairių formų ir rūšių. Kadangi yra daug įvairių produkto pateikimų (produkto rūšių) ir siekiant palengvinti galiojančių įsipareigojimų vykdymo stebėseną, produktai pagal savo technines savybes buvo suskirstyti į atskiras kategorijas (grupes). Šiomis grupėmis buvo remiamasi nustatant minimalias importo kainas (toliau – MIK), nurodytas įsipareigojimuose. Pirminio tyrimo metu, pagal šias grupes nustatytų kiekvieno eksportuotojo MIK skaičius svyravo nuo 10 iki 32.

| (17) | Atliekant dabartinę peržiūrą, buvo palyginti atskirų grupių modelių rūšių įvairovė ir kainos pokyčiai tarp pirminio (toliau – pirminis TL) ir dabartinio tyrimo laikotarpių. |
| --- | --- |

(17)

Atliekant dabartinę peržiūrą, buvo palyginti atskirų grupių modelių rūšių įvairovė ir kainos pokyčiai tarp pirminio (toliau – pirminis TL) ir dabartinio tyrimo laikotarpių.

| (18) | Atlikus analizę, paaiškėjo, kad priėmus įsipareigojimus modelių rūšių įvairovė parduodama pagal tam tikras grupes pasikeitė. Kelioms tiriamoms bendrovėms šie pokyčiai buvo labai svarbūs, kadangi dauguma kai kurioms grupėms priklausančių produktų pateikimų, eksportuojamų į Bendriją per TL, nebeatitiko per pirminį TL eksportuojamų produktų. Pokyčiai, pastebėti grupėse, buvo mažesnės vertės produktų kiekio sumažėjimas bei papildymas naujais, akivaizdžiai vertingesniais, produktais, o kartais ir abu pokyčiai vienu metu. |
| --- | --- |

(18)

Atlikus analizę, paaiškėjo, kad priėmus įsipareigojimus modelių rūšių įvairovė parduodama pagal tam tikras grupes pasikeitė. Kelioms tiriamoms bendrovėms šie pokyčiai buvo labai svarbūs, kadangi dauguma kai kurioms grupėms priklausančių produktų pateikimų, eksportuojamų į Bendriją per TL, nebeatitiko per pirminį TL eksportuojamų produktų. Pokyčiai, pastebėti grupėse, buvo mažesnės vertės produktų kiekio sumažėjimas bei papildymas naujais, akivaizdžiai vertingesniais, produktais, o kartais ir abu pokyčiai vienu metu.

| (19) | Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad tam tikroms produktų grupėms kainų pakitimai (produkto vertės įvairovė) atskirose grupėse labai pasikeitė nuo įsipareigojimų priėmimo. Atsižvelgiant į tai taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad priėmus įsipareigojimus smarkiai pasikeitė ir skirtingų produkto grupių pardavimo modelis. Visų pirma išryškėjo tendencija parduoti didesnį mažesnės minimalios kainos grupių produktų kiekį. |
| --- | --- |

(19)

Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad tam tikroms produktų grupėms kainų pakitimai (produkto vertės įvairovė) atskirose grupėse labai pasikeitė nuo įsipareigojimų priėmimo. Atsižvelgiant į tai taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad priėmus įsipareigojimus smarkiai pasikeitė ir skirtingų produkto grupių pardavimo modelis. Visų pirma išryškėjo tendencija parduoti didesnį mažesnės minimalios kainos grupių produktų kiekį.

| (20) | Kadangi MIK ir įsipareigojimai buvo nustatyti remiantis produkto rūšių įvairove ir atitinkama kiekvienos produkto grupės verte per pirminį TL, aišku, kad nustatyti pakitimai, susiję su tikrąja produktų įvairove ir tų atskirų grupių produktų vertėmis, pakeitė šias konkrečias MIK, ir įsipareigojimai tapo netinkami žalingam dempingo poveikiui šalinti. |
| --- | --- |

(20)

Kadangi MIK ir įsipareigojimai buvo nustatyti remiantis produkto rūšių įvairove ir atitinkama kiekvienos produkto grupės verte per pirminį TL, aišku, kad nustatyti pakitimai, susiję su tikrąja produktų įvairove ir tų atskirų grupių produktų vertėmis, pakeitė šias konkrečias MIK, ir įsipareigojimai tapo netinkami žalingam dempingo poveikiui šalinti.

| (21) | Kalbant apie peržiūrą, kurioje nagrinėjamas tik Polyplex siūlomų įsipareigojimų tinkamumas, atlikus analizę apaiškėjo, kad dėl bendrovės korporacinės struktūros būtų sudėtinga stebėti įsipareigojimų vykdymą, todėl įsipareigojimas nebūtų tinkama veiksmingos kompensacinės priemonės forma. Sudėtinga būtų dėl to, kad aptariamą produktą taip pat gamina su Polyplex susijusi trečiojoje šalyje (Tailande) esanti bendrovė, todėl iškyla potencialus kryžminių kompensacijų pavojus, jei Tailande esanti bendrovė taip pat eksportuotų aptariamą produktą į Bendriją. Būtų per daug apsunkinta stebėsena ir įgyvendinimas, kad būtų galima garantuoti tinkamą įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(21)

Kalbant apie peržiūrą, kurioje nagrinėjamas tik Polyplex siūlomų įsipareigojimų tinkamumas, atlikus analizę apaiškėjo, kad dėl bendrovės korporacinės struktūros būtų sudėtinga stebėti įsipareigojimų vykdymą, todėl įsipareigojimas nebūtų tinkama veiksmingos kompensacinės priemonės forma. Sudėtinga būtų dėl to, kad aptariamą produktą taip pat gamina su Polyplex susijusi trečiojoje šalyje (Tailande) esanti bendrovė, todėl iškyla potencialus kryžminių kompensacijų pavojus, jei Tailande esanti bendrovė taip pat eksportuotų aptariamą produktą į Bendriją. Būtų per daug apsunkinta stebėsena ir įgyvendinimas, kad būtų galima garantuoti tinkamą įsipareigojimų vykdymą.

D.   IŠVADOS

| (22) | Įsipareigojimai su MIK pagrįstomis produktų grupėmis eksportuotojams suteikia daug galimybių keisti produktų technines savybes grupėje. Aptariamas produktas turi daug įvairių besikeičiančių požymių, kurie dažniausiai nulemia pardavimo kainą. Taigi šių požymių pakitimai daro didelę įtaką kainoms. Vienintelis patikimas būdas labiau suvienodinti grupes pagal produkto fizines savybes ir kainas – tai padalyti esančias grupes. Tačiau jas padalinus padidėtų grupių skaičius ir taip būtų neįmanoma stebėti, ypač apsunkinant muitinių darbą, kai importuojant joms būtų sudėtinga skirti produkto rūšis ir jas klasifikuoti pagal grupes. Be to, kiekvienos bendrovės grupių skaičius gali padidėti nuo 5 iki 11 kartų, palyginus su grupių skaičiumi įsipareigojimuose, jei siekiant sudaryti tikslesnę klasifikaciją būtų atsižvelgiama į daugiau skirtingų produktų rūšių savybių. Šiuo metu produktų rūšys jau yra skirstomos į daugiau nei kelis šimtus smulkių grupių ir todėl įsipareigojimai darosi neveiksmingi. Šis skaičius gali dar padidėti, produktams įgijus daugiau savybių. |
| --- | --- |

(22)

Įsipareigojimai su MIK pagrįstomis produktų grupėmis eksportuotojams suteikia daug galimybių keisti produktų technines savybes grupėje. Aptariamas produktas turi daug įvairių besikeičiančių požymių, kurie dažniausiai nulemia pardavimo kainą. Taigi šių požymių pakitimai daro didelę įtaką kainoms. Vienintelis patikimas būdas labiau suvienodinti grupes pagal produkto fizines savybes ir kainas – tai padalyti esančias grupes. Tačiau jas padalinus padidėtų grupių skaičius ir taip būtų neįmanoma stebėti, ypač apsunkinant muitinių darbą, kai importuojant joms būtų sudėtinga skirti produkto rūšis ir jas klasifikuoti pagal grupes. Be to, kiekvienos bendrovės grupių skaičius gali padidėti nuo 5 iki 11 kartų, palyginus su grupių skaičiumi įsipareigojimuose, jei siekiant sudaryti tikslesnę klasifikaciją būtų atsižvelgiama į daugiau skirtingų produktų rūšių savybių. Šiuo metu produktų rūšys jau yra skirstomos į daugiau nei kelis šimtus smulkių grupių ir todėl įsipareigojimai darosi neveiksmingi. Šis skaičius gali dar padidėti, produktams įgijus daugiau savybių.

| (23) | Kai kuriose peržiūros tyrime nagrinėjamose bendrovėse, priėmus įsipareigojimus parduodamos konkrečios grupės rūšys nelabai pasikeitė. Tačiau dėl būsimų pokyčių grupuojant produktus (kaip minėta 22 konstatuojamoje dalyje) jų grupių skaičius gali padidėti bet kuriame etape ir bet kurio eksportuojančio gamintojo atveju. |
| --- | --- |

(23)

Kai kuriose peržiūros tyrime nagrinėjamose bendrovėse, priėmus įsipareigojimus parduodamos konkrečios grupės rūšys nelabai pasikeitė. Tačiau dėl būsimų pokyčių grupuojant produktus (kaip minėta 22 konstatuojamoje dalyje) jų grupių skaičius gali padidėti bet kuriame etape ir bet kurio eksportuojančio gamintojo atveju.

| (24) | Todėl galima daryti išvadą, kad siekiant veiksmingos įsipareigojimų stebėsenos, produkto grupės turėtų būti kur kas vienodesnės pagal produkto fizines savybes ir kainas. Šios savybės turėtų nesikeisti per visą įsipareigojimų laikotarpį. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad taip nebuvo daroma su PET plėvele. |
| --- | --- |

(24)

Todėl galima daryti išvadą, kad siekiant veiksmingos įsipareigojimų stebėsenos, produkto grupės turėtų būti kur kas vienodesnės pagal produkto fizines savybes ir kainas. Šios savybės turėtų nesikeisti per visą įsipareigojimų laikotarpį. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad taip nebuvo daroma su PET plėvele.

| (25) | Remiantis minėtais faktais ir išvadomis, manoma, kad įsipareigojimai nėra tinkami žalingam dempingo poveikiui pašalinti, kadangi dėl jų kyla tiek stebėsenos, tiek įgyvendinimo sunkumų, taip pat nepageidaujamų pavojų. Tokiomis aplinkybėmis, iš penkių Indijos gamintojų, kurie buvo nagrinėjami peržiūros tyrime, priimtų įsipareigojimų turėtų būti atsisakyta. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis minėtais faktais ir išvadomis, manoma, kad įsipareigojimai nėra tinkami žalingam dempingo poveikiui pašalinti, kadangi dėl jų kyla tiek stebėsenos, tiek įgyvendinimo sunkumų, taip pat nepageidaujamų pavojų. Tokiomis aplinkybėmis, iš penkių Indijos gamintojų, kurie buvo nagrinėjami peržiūros tyrime, priimtų įsipareigojimų turėtų būti atsisakyta.

| (26) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis buvo priimtas sprendimas atsisakyti šiuo metu galiojančių įsipareigojimų, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. |
| --- | --- |

(26)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis buvo priimtas sprendimas atsisakyti šiuo metu galiojančių įsipareigojimų, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas.

| (27) | Pateikus informaciją kai kurios šalys nurodė, kad, jų manymu, nebuvo įsipareigojimų stebėsenos arba įgyvendinimo problemų, todėl neabejota dėl priemonių formos. Be to, daugelis eksportuojančių gamintojų teigė nepažeidę savo įsipareigojimų susitarimų. Vienas tiriamas eksportuojantis gamintojas nurodė, kad nors pranešime apie inicijavimą buvo kalbama apie naujų produkto rūšių gamybą, jis nuo galiojančio įsipareigojimo pasiūlymo iki dabartinio tiriamojo laikotarpio ES nepradėjo pardavinėti jokių naujų produktų rūšių. |
| --- | --- |

(27)

Pateikus informaciją kai kurios šalys nurodė, kad, jų manymu, nebuvo įsipareigojimų stebėsenos arba įgyvendinimo problemų, todėl neabejota dėl priemonių formos. Be to, daugelis eksportuojančių gamintojų teigė nepažeidę savo įsipareigojimų susitarimų. Vienas tiriamas eksportuojantis gamintojas nurodė, kad nors pranešime apie inicijavimą buvo kalbama apie naujų produkto rūšių gamybą, jis nuo galiojančio įsipareigojimo pasiūlymo iki dabartinio tiriamojo laikotarpio ES nepradėjo pardavinėti jokių naujų produktų rūšių.

| (28) | Kalbant apie techninius aspektus šis produktas vien tik dėl jo variantų ir tobulinimo galimybių skaičiaus yra netinkamas įsipareigojimams, kadangi dėl produkto tobulinimo reikėtų nuolatos keisti MIK, o tai praktiškai neįmanoma (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Šiuo atžvilgiu verta priminti, kad pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje numatoma, jog nebūtina priimti pasiūlyto įsipareigojimo dėl kainų, jeigu atsakingų institucijų manymu tai yra nepraktiška, pavyzdžiui, jeigu yra per didelis faktiškų arba galimų eksportuotojų skaičius arba dėl kitų priežasčių. Kalbant apie eksportuotojų pareiškimą, kad jie nepažeidė įsipareigojimų sąlygų, nėra prielaidos, kad buvo padarytas pažeidimas. Sprendimas panaikinti įsipareigojimus grindžiamas per tyrimą surinktais įrodymais, kad dėl produktų įvairovės pakitimų įsipareigojimai yra neveiksmingi ir kad šio produkto pardavimo stebėsena nepritaikyta prie įsipareigojimų susitarimų (žr. 18–20 konstatuojamąsias dalis ir 22 konstatuojamąją dalį). Pagaliau, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad plėvelės, kurios skiriasi nuo produktų, pagal kuriuos nustatytos MIK, įvairovės yra plačiai parduodamos Bendrijoje pagal įsipareigojimų susitarimus ir kad tokių produktų įvairovė ir jų skaičius gali didėti. Todėl rinkos padėtis, pagal kurią buvo nustatyti įsipareigojimai, susiję su parduodamais produktais, yra netinkama dabartinei peržiūrai, o MIK įsipareigojimai tapo nebeveiksmingi. |
| --- | --- |

(28)

Kalbant apie techninius aspektus šis produktas vien tik dėl jo variantų ir tobulinimo galimybių skaičiaus yra netinkamas įsipareigojimams, kadangi dėl produkto tobulinimo reikėtų nuolatos keisti MIK, o tai praktiškai neįmanoma (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Šiuo atžvilgiu verta priminti, kad pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje numatoma, jog nebūtina priimti pasiūlyto įsipareigojimo dėl kainų, jeigu atsakingų institucijų manymu tai yra nepraktiška, pavyzdžiui, jeigu yra per didelis faktiškų arba galimų eksportuotojų skaičius arba dėl kitų priežasčių. Kalbant apie eksportuotojų pareiškimą, kad jie nepažeidė įsipareigojimų sąlygų, nėra prielaidos, kad buvo padarytas pažeidimas. Sprendimas panaikinti įsipareigojimus grindžiamas per tyrimą surinktais įrodymais, kad dėl produktų įvairovės pakitimų įsipareigojimai yra neveiksmingi ir kad šio produkto pardavimo stebėsena nepritaikyta prie įsipareigojimų susitarimų (žr. 18–20 konstatuojamąsias dalis ir 22 konstatuojamąją dalį). Pagaliau, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad plėvelės, kurios skiriasi nuo produktų, pagal kuriuos nustatytos MIK, įvairovės yra plačiai parduodamos Bendrijoje pagal įsipareigojimų susitarimus ir kad tokių produktų įvairovė ir jų skaičius gali didėti. Todėl rinkos padėtis, pagal kurią buvo nustatyti įsipareigojimai, susiję su parduodamais produktais, yra netinkama dabartinei peržiūrai, o MIK įsipareigojimai tapo nebeveiksmingi.

| (29) | Šiomis aplinkybėmis faktas, kad vienas eksportuojantis gamintojas nepradėjo parduoti jokių naujų produkto rūšių nekeičia fakto, kad įsipareigojimai aptariamam produktui buvo pripažinti neveiksmingais, o jų stebėsena praktiškai neįmanoma, kaip pirmiau paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(29)

Šiomis aplinkybėmis faktas, kad vienas eksportuojantis gamintojas nepradėjo parduoti jokių naujų produkto rūšių nekeičia fakto, kad įsipareigojimai aptariamam produktui buvo pripažinti neveiksmingais, o jų stebėsena praktiškai neįmanoma, kaip pirmiau paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje.

| (30) | Be to, kai kurie eksportuojantys gamintojai nurodė į Susitarimo dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1947) įgyvendinimo (toliau – PPO antidempingo susitarimas) 15 straipsnį, kuriame reikalaujama, kad išsivysčiusios šalys padėtų besivystančioms šalims ir nurodoma, kad eksportuojantiems gamintojams turi būti suteikta galimybė pasiūlyti naujus įsipareigojimų susitarimus. Buvo daroma prielaida, kad įsipareigojimų panaikinimas buvo pagrįstas tik teoriškai, be konkrečių įrodymų, taip sumenkinant PPO antidempingo susitarimo 15 straipsnį, o įsipareigojimų panaikinimas yra proporcingumo principo pažeidimas. |
| --- | --- |

(30)

Be to, kai kurie eksportuojantys gamintojai nurodė į Susitarimo dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1947) įgyvendinimo (toliau – PPO antidempingo susitarimas) 15 straipsnį, kuriame reikalaujama, kad išsivysčiusios šalys padėtų besivystančioms šalims ir nurodoma, kad eksportuojantiems gamintojams turi būti suteikta galimybė pasiūlyti naujus įsipareigojimų susitarimus. Buvo daroma prielaida, kad įsipareigojimų panaikinimas buvo pagrįstas tik teoriškai, be konkrečių įrodymų, taip sumenkinant PPO antidempingo susitarimo 15 straipsnį, o įsipareigojimų panaikinimas yra proporcingumo principo pažeidimas.

| (31) | PPO antidempingo susitarimo 15 straipsnyje nurodoma, kad prieš taikant antidempingo muitus turi būti išnagrinėtos galimybės konstruktyviam nuostolių atlyginimui. Galiojantys įsipareigojimai buvo priimti siekiant konstruktyvaus, dempingo padarytų nuostolių, atlyginimo. Vis dėlto reikėtų priminti, kad PPO antidempingo susitarimo 8.3 straipsnyje nurodoma, kad nebūtina sutikti su pasiūlytais įsipareigojimais, jei atsakingų institucijų nuomone priimti juos būtų nepraktiška, pavyzdžiui, jeigu yra per didelis faktiškų arba galimų eksportuotojų skaičius arba dėl kitų priežasčių. Įsipareigojimai panaikinami visiškai ne dėl teorinių priežasčių, nes tyrimo metu buvo nustatyta, kad produktas, pagal kurį Indijos eksportuotojai sutiko nustatyti įsipareigojimų kainas (t. y. MIK) labai skiriasi nuo šiuo metu Bendrijoje parduodamų produktų. Todėl įsipareigojimų panaikinimas nėra nepateisinamas, o tik pagrįsta reakcija į pačių eksportuojančių gamintojų pakeistą rinką. |
| --- | --- |

(31)

PPO antidempingo susitarimo 15 straipsnyje nurodoma, kad prieš taikant antidempingo muitus turi būti išnagrinėtos galimybės konstruktyviam nuostolių atlyginimui. Galiojantys įsipareigojimai buvo priimti siekiant konstruktyvaus, dempingo padarytų nuostolių, atlyginimo. Vis dėlto reikėtų priminti, kad PPO antidempingo susitarimo 8.3 straipsnyje nurodoma, kad nebūtina sutikti su pasiūlytais įsipareigojimais, jei atsakingų institucijų nuomone priimti juos būtų nepraktiška, pavyzdžiui, jeigu yra per didelis faktiškų arba galimų eksportuotojų skaičius arba dėl kitų priežasčių. Įsipareigojimai panaikinami visiškai ne dėl teorinių priežasčių, nes tyrimo metu buvo nustatyta, kad produktas, pagal kurį Indijos eksportuotojai sutiko nustatyti įsipareigojimų kainas (t. y. MIK) labai skiriasi nuo šiuo metu Bendrijoje parduodamų produktų. Todėl įsipareigojimų panaikinimas nėra nepateisinamas, o tik pagrįsta reakcija į pačių eksportuojančių gamintojų pakeistą rinką.

| (32) | Antidempingo priemonių formos peržiūros tyrimo išvados, kad įsipareigojimai nėra tinkami žalingam dempingo poveikiui pašalinti, kadangi dėl jų kyla tiek stebėsenos, tiek įgyvendinimo sunkumų bei nepageidaujamų pavojų, taip pat tinka ir kompensacinėms priemonėms. Buvo nustatyta, kad dėl Polyplex Group korporacinės struktūros būtų sunku stebėti ir užtikrinti įsipareigojimų vykdymą. Todėl manoma, kad pagal pagrindinio apsaugos nuo subsidijavimo reglamento 8 straipsnio 3 dalį būtų nepraktiška priimti įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(32)

Antidempingo priemonių formos peržiūros tyrimo išvados, kad įsipareigojimai nėra tinkami žalingam dempingo poveikiui pašalinti, kadangi dėl jų kyla tiek stebėsenos, tiek įgyvendinimo sunkumų bei nepageidaujamų pavojų, taip pat tinka ir kompensacinėms priemonėms. Buvo nustatyta, kad dėl Polyplex Group korporacinės struktūros būtų sunku stebėti ir užtikrinti įsipareigojimų vykdymą. Todėl manoma, kad pagal pagrindinio apsaugos nuo subsidijavimo reglamento 8 straipsnio 3 dalį būtų nepraktiška priimti įsipareigojimus.

| (33) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad peržiūros tyrimas dėl apsaugos nuo subsidijų priemonių formos, svarstant Polyplex pasiūlyto įsipareigojimo tinkamumą, turėtų būti baigtas, o svarstomo įsipareigojimo atsisakyta, kadangi jis neatitinka pagrindinio apsaugos nuo subsidijavimo reglamento 13 straipsnio 1 dalyje išdėstytų įsipareigojimo reikalavimų. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad peržiūros tyrimas dėl apsaugos nuo subsidijų priemonių formos, svarstant Polyplex pasiūlyto įsipareigojimo tinkamumą, turėtų būti baigtas, o svarstomo įsipareigojimo atsisakyta, kadangi jis neatitinka pagrindinio apsaugos nuo subsidijavimo reglamento 13 straipsnio 1 dalyje išdėstytų įsipareigojimo reikalavimų.

| (34) | Priežastys, kodėl pasiūlytas įsipareigojimas negalėjo būti priimtas, buvo nurodytos atitinkamam prašymo pateikėjui, |
| --- | --- |

(34)

Priežastys, kodėl pasiūlytas įsipareigojimas negalėjo būti priimtas, buvo nurodytos atitinkamam prašymo pateikėjui,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 1676/2001, koks jis galiojo šio reglamento paskelbimo dieną, 1 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

2.   Reglamento (EB) Nr. 1676/2001, koks jis galiojo šio reglamento paskelbimo dieną, 1 straipsnio 4 dalis keičiama į 1 straipsnio 3 dalį.

3.   Reglamento (EB) Nr. 1676/2001, koks jis galiojo šio reglamento paskelbimo dieną, 2 straipsnis išbraukiamas.

4.   Reglamento (EB) Nr. 1676/2001, koks jis galiojo šio reglamento paskelbimo dieną, 3 ir 4 straipsniai pakeičiami į 2 ir 3 straipsnius.

2 straipsnis

Baigiama dalinė tarpinė Reglamento (EB) Nr. 2597/1999 peržiūra ir įsipareigojimui nepritariama.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

U. PLASSNIK

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

2

(3)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1976/2004 (OL L 342, 2004 11 18, p. 8).

3

(4)  OL L 227, 2001 8 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1975/2004 (OL L 342, 2004 11 18, p. 1).

4

(5)  OL L 227, 2001 8 23, p. 56.

5

(6)  OL C 1, 2005 1 4, p. 5.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 6.

7

(8)  OL C 306, 2004 12 10, p. 2.

8

(9)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 15.

9

(10)  OL C 154, 2002 6 28, p. 2.

10

(11)  OL C 281, 2003 11 22, p. 4.

11

---

| 8.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 68/6

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 366/2006

2006 m. vasario 27 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Indija

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Tam pačiam produktui galiojančios priemonės ir baigti tyrimai

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba įvedė galutinį kompensacinį muitą importuojamai polietileno tereftalato (toliau – PET) plėvelei, klasifikuojamai KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, kurios kilmės šalis yra Indija (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio norma atskirai nurodytų eksportuotojų importui svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o visų kitų eksportuojančių bendrovių importui buvo taikoma 19,1 % likusioms šalims nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba įvedė galutinį kompensacinį muitą importuojamai polietileno tereftalato (toliau – PET) plėvelei, klasifikuojamai KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, kurios kilmės šalis yra Indija (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio norma atskirai nurodytų eksportuotojų importui svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o visų kitų eksportuojančių bendrovių importui buvo taikoma 19,1 % likusioms šalims nustatyta muito norma.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (3) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamai PET plėvelei, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Indija (toliau – galutinis antidempingo muitas). Buvo atrinkti Indijos eksportuojantys gamintojai ir atrinktoms bendrovėms įvestos individualios nuo 0 % iki 62,6 % muito normos; kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos, buvo įvesta pagal dempingo skirtumų svertinį vidurkį pagrįsta 57,7 % muito norma, kuri buvo sumažinta jų individualiu eksporto subsidijos skirtumu. Visoms kitoms bendrovėms buvo įvestas 53,3 % muitas. Pirminio tyrimo laikotarpis tęsėsi nuo 1999 m. balandžio 1 d. iki 2000 m. kovo 31 d. (toliau – pirminis TL). |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (3) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamai PET plėvelei, kurios kilmės šalis, inter alia, yra Indija (toliau – galutinis antidempingo muitas). Buvo atrinkti Indijos eksportuojantys gamintojai ir atrinktoms bendrovėms įvestos individualios nuo 0 % iki 62,6 % muito normos; kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos, buvo įvesta pagal dempingo skirtumų svertinį vidurkį pagrįsta 57,7 % muito norma, kuri buvo sumažinta jų individualiu eksporto subsidijos skirtumu. Visoms kitoms bendrovėms buvo įvestas 53,3 % muitas. Pirminio tyrimo laikotarpis tęsėsi nuo 1999 m. balandžio 1 d. iki 2000 m. kovo 31 d. (toliau – pirminis TL).

| (3) | 2001 m. rugpjūčio 22 d. Sprendimu 2001/645/EB (4) Komisija priėmė šių penkių Indijos gamintojų pasiūlytus įsipareigojimus: „Ester Industries Limited“ (toliau – „Ester“), „Flex Industries Limited“ (toliau – „Flex“), „Garware Polyester Limited“ (toliau – „Garware“), „MTZ Polyfilms Limited“ (toliau – MTZ) ir „Polyplex Corporation Limited“ (toliau – „Polyplex“). 2005 m. vasario 17 d. pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5), Komisija informavo apie MTZ pavadinimo pasikeitimą. |
| --- | --- |

(3)

2001 m. rugpjūčio 22 d. Sprendimu 2001/645/EB (4) Komisija priėmė šių penkių Indijos gamintojų pasiūlytus įsipareigojimus: „Ester Industries Limited“ (toliau – „Ester“), „Flex Industries Limited“ (toliau – „Flex“), „Garware Polyester Limited“ (toliau – „Garware“), „MTZ Polyfilms Limited“ (toliau – MTZ) ir „Polyplex Corporation Limited“ (toliau – „Polyplex“). 2005 m. vasario 17 d. pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5), Komisija informavo apie MTZ pavadinimo pasikeitimą.

| (4) | Reglamentais (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 Taryba išplėtė importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei taikomų galutinių kompensacinių ir antidempingo priemonių taikymą to pačio produkto, įvežamo iš Brazilijos ir Izraelio, nepaisant to, ar oficialiai yra nurodoma, kad jų kilmės šalis yra Brazilija arba Izraelis, ar ne, importui. |
| --- | --- |

(4)

Reglamentais (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 Taryba išplėtė importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei taikomų galutinių kompensacinių ir antidempingo priemonių taikymą to pačio produkto, įvežamo iš Brazilijos ir Izraelio, nepaisant to, ar oficialiai yra nurodoma, kad jų kilmės šalis yra Brazilija arba Izraelis, ar ne, importui.

| (5) | 2002 m. birželio 28 d. (6) Komisija inicijavo Reglamento (EB) Nr. 2597/1999 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje peržiūrima tik galutinių kompensacinių priemonių forma ir ypač tikrinama, ar Indijos eksportuojančio gamintojo pasiūlytas įsipareigojimas yra tinkamas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 19 straipsnyje. Šis tyrimas buvo baigtas Reglamentu (EB) Nr. 365/2006 (7). |
| --- | --- |

(5)

2002 m. birželio 28 d. (6) Komisija inicijavo Reglamento (EB) Nr. 2597/1999 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje peržiūrima tik galutinių kompensacinių priemonių forma ir ypač tikrinama, ar Indijos eksportuojančio gamintojo pasiūlytas įsipareigojimas yra tinkamas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 19 straipsnyje. Šis tyrimas buvo baigtas Reglamentu (EB) Nr. 365/2006 (7).

| (6) | 2003 m. lapkričio 22 d. (8) Komisija inicijavo Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje buvo peržiūrima tik galutinių antidempingo priemonių forma. Šis tyrimas buvo baigtas Reglamentu (EB) Nr. 365/2006, kuriuo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. lapkričio 22 d. (8) Komisija inicijavo Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje buvo peržiūrima tik galutinių antidempingo priemonių forma. Šis tyrimas buvo baigtas Reglamentu (EB) Nr. 365/2006, kuriuo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1676/2001.

| (7) | 2004 m. gruodžio 10 d. (9) Komisija pradėjo peržiūrą dėl galutinių kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (10), kuriuo buvo paliktos galutinės kompensacinės priemonės. |
| --- | --- |

(7)

2004 m. gruodžio 10 d. (9) Komisija pradėjo peržiūrą dėl galutinių kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (10), kuriuo buvo paliktos galutinės kompensacinės priemonės.

| (8) | 2005 m. rugpjūčio 23 d. (11) Komisija, atsižvelgdama į Izraelio gamintojo prašymą atleisti jį nuo išplėstų priemonių, pradėjo Reglamentų (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 peržiūrą. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 101/2006 (12). |
| --- | --- |

(8)

2005 m. rugpjūčio 23 d. (11) Komisija, atsižvelgdama į Izraelio gamintojo prašymą atleisti jį nuo išplėstų priemonių, pradėjo Reglamentų (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 peržiūrą. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 101/2006 (12).

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (9) | 2004 m. lapkričio 5 d. šie Bendrijos gamintojai pateikė prašymą atlikti Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų peržiūrimas tik dempingo lygis: „Du Pont Teijin Films“, „Mitsubishi Polyester Film GmbH“ ir „Nuroll SpA“ (toliau – prašymo pateikėjai). Prašymo pateikėjai gamina didžiąją Bendrijoje gaminamos PET plėvelės dalį. Nors „Toray Plastics Europe“ nėra oficialus prašymo pateikėjas, jis teigė, jog prašymui pritaria. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. lapkričio 5 d. šie Bendrijos gamintojai pateikė prašymą atlikti Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų peržiūrimas tik dempingo lygis: „Du Pont Teijin Films“, „Mitsubishi Polyester Film GmbH“ ir „Nuroll SpA“ (toliau – prašymo pateikėjai). Prašymo pateikėjai gamina didžiąją Bendrijoje gaminamos PET plėvelės dalį. Nors „Toray Plastics Europe“ nėra oficialus prašymo pateikėjas, jis teigė, jog prašymui pritaria.

| (10) | Prašymo pateikėjai teigė, kad galiojančių priemonių taikymo PET plėvelės importui iš penkių Indijos eksportuojančių gamintojų, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė Sprendimu 2001/645/EB, nebepakanka žalingam dempingo poveikiui pašalinti. |
| --- | --- |

(10)

Prašymo pateikėjai teigė, kad galiojančių priemonių taikymo PET plėvelės importui iš penkių Indijos eksportuojančių gamintojų, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė Sprendimu 2001/645/EB, nebepakanka žalingam dempingo poveikiui pašalinti.

3.   Tyrimas

| (11) | 2005 m. sausio 4 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų pradėti dalinę tarpinę peržiūrą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (13) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą, informavo apie dalinės tarpinės peržiūros pradžią, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

2005 m. sausio 4 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų pradėti dalinę tarpinę peržiūrą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (13) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą, informavo apie dalinės tarpinės peržiūros pradžią, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje.

| (12) | Šios peržiūros metu buvo atliekami tik penkių Indijos eksportuojančių gamintojų, iš kurių buvo priimti įsipareigojimai, dempingo tyrimai ir nustatytas likusioms šalims taikomas muito lygis, taip siekiant išsiaiškinti, ar galiojančių priemonių lygis turi likti toks pat, turėtų būti panaikintas arba keičiamas. Tyrimo laikotarpis tęsėsi nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(12)

Šios peržiūros metu buvo atliekami tik penkių Indijos eksportuojančių gamintojų, iš kurių buvo priimti įsipareigojimai, dempingo tyrimai ir nustatytas likusioms šalims taikomas muito lygis, taip siekiant išsiaiškinti, ar galiojančių priemonių lygis turi likti toks pat, turėtų būti panaikintas arba keičiamas. Tyrimo laikotarpis tęsėsi nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d.

| (13) | Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(13)

Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį.

| (14) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija tiriamiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė klausimyną; į klausimynus atsakė visi. Tikrinimai buvo atlikti toliau nurodytų Indijos eksportuojančių gamintojų patalpose:






  — | „Ester Industries Limited“, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija tiriamiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė klausimyną; į klausimynus atsakė visi. Tikrinimai buvo atlikti toliau nurodytų Indijos eksportuojančių gamintojų patalpose:

—

„Ester Industries Limited“, New Delhi,

| — | „Flex Industries Limited“, New Delhi, |
| --- | --- |

—

„Flex Industries Limited“, New Delhi,

| — | „Garware Polyester Limited“, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

„Garware Polyester Limited“, Aurangabad,

| — | „MTZ Polyfilms Limited“, Mumbai, |
| --- | --- |

—

„MTZ Polyfilms Limited“, Mumbai,

| — | „Polyplex Corporation Limited“, New Delhi. |
| --- | --- |

—

„Polyplex Corporation Limited“, New Delhi.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Aptariamas produktas

| (15) | Aptariamas produktas, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis yra Indija, paprastai deklaruojama KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Aptariamas produktas, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis yra Indija, paprastai deklaruojama KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

2.   Panašus produktas

| (16) | Kaip ir pirminiame tyrime, buvo nustatyta, kad Indijoje gaminama bei vidaus rinkoje parduodama PET plėvelė ir į Bendriją iš Indijos eksportuojama PET plėvelė turis tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes bei paskirtį. Todėl jos yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Kaip ir pirminiame tyrime, buvo nustatyta, kad Indijoje gaminama bei vidaus rinkoje parduodama PET plėvelė ir į Bendriją iš Indijos eksportuojama PET plėvelė turis tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes bei paskirtį. Todėl jos yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Normalioji vertė

| (17) | Siekiant nustatyti normaliąją vertę, iš pradžių buvo patikrinta, ar bendrą eksportuojančio gamintojo pardavimą vidaus rinkoje galima laikyti tipišku pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso į Bendriją eksportuojamo aptariamo produkto kiekio. Buvo nustatyta, kad visų bendrovių bendras pardavimas buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(17)

Siekiant nustatyti normaliąją vertę, iš pradžių buvo patikrinta, ar bendrą eksportuojančio gamintojo pardavimą vidaus rinkoje galima laikyti tipišku pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso į Bendriją eksportuojamo aptariamo produkto kiekio. Buvo nustatyta, kad visų bendrovių bendras pardavimas buvo tipiškas.

| (18) | Paskui buvo išsiaiškinta, ar bendras kiekvienos produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % į Bendriją eksportuojamo tos pačios produkto rūšies kiekio. Buvo nustatyta, kad dvi bendrovės pardavinėjo antrosios rūšies plėvelę vidaus, bet ne Bendrijos rinkoje. Kadangi antrosios rūšies plėvelės negalima tiesiogiai palyginti su pirmosios klasės plėvele, skaičiuojant normaliąją vertę į antrosios rūšies plėvelės pardavimą nebuvo atsižvelgta. Kita bendrovė vidaus rinkoje pardavinėjo trijų skirtingų rūšių plėvelę, tačiau Bendrijoje pardavinėjo tik pačios geriausios kokybės plėvelę. Pardavinėdama trijų rūšių plėvelę, bendrovė dažnai parduodavo pirmosios ir antrosios rūšies plėveles kartu su trečiosios rūšies plėvele, tačiau visas už trečiosios rūšies plėvelės kainą. Buvo paaiškinta, kad taip išparduodamos atsargos. Skaičiuojant nebuvo atsižvelgta ir į tokį pardavimą. |
| --- | --- |

(18)

Paskui buvo išsiaiškinta, ar bendras kiekvienos produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % į Bendriją eksportuojamo tos pačios produkto rūšies kiekio. Buvo nustatyta, kad dvi bendrovės pardavinėjo antrosios rūšies plėvelę vidaus, bet ne Bendrijos rinkoje. Kadangi antrosios rūšies plėvelės negalima tiesiogiai palyginti su pirmosios klasės plėvele, skaičiuojant normaliąją vertę į antrosios rūšies plėvelės pardavimą nebuvo atsižvelgta. Kita bendrovė vidaus rinkoje pardavinėjo trijų skirtingų rūšių plėvelę, tačiau Bendrijoje pardavinėjo tik pačios geriausios kokybės plėvelę. Pardavinėdama trijų rūšių plėvelę, bendrovė dažnai parduodavo pirmosios ir antrosios rūšies plėveles kartu su trečiosios rūšies plėvele, tačiau visas už trečiosios rūšies plėvelės kainą. Buvo paaiškinta, kad taip išparduodamos atsargos. Skaičiuojant nebuvo atsižvelgta ir į tokį pardavimą.

| (19) | Viena bendrovė parduodavo eksportui skirtus produktus vidaus rinkos prekybininkams. Buvo galima lengvai nustatyti, kad tokie produktai skirti eksportui, kadangi jiems buvo taikoma kita apmokestinimo tvarka nei paprastai vidaus rinkoje parduodamiems produktams. Bendrovė negalėjo nurodyti, ar galutinė produktų paskirties vieta yra Bendrija ar trečioji šalis. Todėl toks pardavimas nebuvo skaičiuojamas. |
| --- | --- |

(19)

Viena bendrovė parduodavo eksportui skirtus produktus vidaus rinkos prekybininkams. Buvo galima lengvai nustatyti, kad tokie produktai skirti eksportui, kadangi jiems buvo taikoma kita apmokestinimo tvarka nei paprastai vidaus rinkoje parduodamiems produktams. Bendrovė negalėjo nurodyti, ar galutinė produktų paskirties vieta yra Bendrija ar trečioji šalis. Todėl toks pardavimas nebuvo skaičiuojamas.

| (20) | Tais atvejais, kai produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % to pačio produkto rūšies į Bendriją eksportuojamo kiekio, buvo tiriama, ar prekyboje įprastomis sąlygomis buvo parduotas pakankamas kiekis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Kiekvienos rūšies produkto, kurio pardavimas vidaus rinkoje grynąja pardavimo kaina buvo lygus arba didesnis už gamybos savikainą, sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies pardavimo, o kai svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo lygi ar didesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine svertine vidutine tos rūšies viso pardavimo kaina vidaus rinkoje, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tų produkto rūšių, kurių pelningas pardavimas buvo lygus arba sudarė mažiau kaip 80 %, tačiau ne mažiau nei 10 % pardavimo arba jei svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo mažesnė nei gamybos savikaina, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis tik tos rūšies pelningo pardavimo vidaus rinkoje faktine svertine vidutine kaina. |
| --- | --- |

(20)

Tais atvejais, kai produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5 % to pačio produkto rūšies į Bendriją eksportuojamo kiekio, buvo tiriama, ar prekyboje įprastomis sąlygomis buvo parduotas pakankamas kiekis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Kiekvienos rūšies produkto, kurio pardavimas vidaus rinkoje grynąja pardavimo kaina buvo lygus arba didesnis už gamybos savikainą, sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies pardavimo, o kai svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo lygi ar didesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine svertine vidutine tos rūšies viso pardavimo kaina vidaus rinkoje, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tų produkto rūšių, kurių pelningas pardavimas buvo lygus arba sudarė mažiau kaip 80 %, tačiau ne mažiau nei 10 % pardavimo arba jei svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo mažesnė nei gamybos savikaina, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis tik tos rūšies pelningo pardavimo vidaus rinkoje faktine svertine vidutine kaina.

| (21) | Tais atvejais, kai nustatant normaliąją kainą nebuvo galima remtis eksportuojančių gamintojų produkto rūšių kainomis vidaus rinkoje dėl nepakankamo ar nulinio parduoto kiekio įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis tiriamų eksportuojančių gamintojų patirtomis į Bendriją eksportuojamų produkto rūšių gamybos sąnaudomis, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas (toliau – PBA sąnaudos) bei pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(21)

Tais atvejais, kai nustatant normaliąją kainą nebuvo galima remtis eksportuojančių gamintojų produkto rūšių kainomis vidaus rinkoje dėl nepakankamo ar nulinio parduoto kiekio įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis tiriamų eksportuojančių gamintojų patirtomis į Bendriją eksportuojamų produkto rūšių gamybos sąnaudomis, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas (toliau – PBA sąnaudos) bei pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, PBA sąnaudos buvo pagrįstos tokiomis eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto pardavimo vidaus rinkoje sąnaudomis, kurios buvo laikomos tipiškomis. Pelnas buvo apskaičiuojamas remiantis kiekvienos bendrovės gauto pelno iš tų produkto rūšių, kurių pakankamas kiekis įprastinėmis prekybos sąlygomis buvo parduotas vidaus rinkoje, svertiniu vidurkiu. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, PBA sąnaudos buvo pagrįstos tokiomis eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto pardavimo vidaus rinkoje sąnaudomis, kurios buvo laikomos tipiškomis. Pelnas buvo apskaičiuojamas remiantis kiekvienos bendrovės gauto pelno iš tų produkto rūšių, kurių pakankamas kiekis įprastinėmis prekybos sąlygomis buvo parduotas vidaus rinkoje, svertiniu vidurkiu.

| (23) | Pateikus informaciją, vienas eksportuojantis gamintojas nesutiko su kainos, mokamos už konkrečią žaliavą, patikslinimu. Užginčytas patikslinimas buvo iš naujo patikrintas, korekcijos lygis buvo pataisytas, o dempingo skirtumas atitinkamai perskaičiuotas. |
| --- | --- |

(23)

Pateikus informaciją, vienas eksportuojantis gamintojas nesutiko su kainos, mokamos už konkrečią žaliavą, patikslinimu. Užginčytas patikslinimas buvo iš naujo patikrintas, korekcijos lygis buvo pataisytas, o dempingo skirtumas atitinkamai perskaičiuotas.

| (24) | Kita bendrovė teigė, kad atliekant skaičiavimus reikėtų atsižvelgti ir į ne pačios geriausios kokybės plėvelę bei padaryti patikslinimus, kad šią plėvelę būtų galima lyginti su pirmosios rūšies plėvele. Be to, buvo teigiama, kad atsižvelgus į šiuos sandorius reikėtų perskaičiuoti pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(24)

Kita bendrovė teigė, kad atliekant skaičiavimus reikėtų atsižvelgti ir į ne pačios geriausios kokybės plėvelę bei padaryti patikslinimus, kad šią plėvelę būtų galima lyginti su pirmosios rūšies plėvele. Be to, buvo teigiama, kad atsižvelgus į šiuos sandorius reikėtų perskaičiuoti pelno skirtumą.

| (25) | Neskaičiuojamas antrosios ir trečiosios rūšies plėvelės kiekis buvo mažesnis nei 3 % viso vidaus rinkos pardavimo. Todėl manoma, kad likusi vidaus rinkos sandorių dalis yra pakankamai reprezentatyvi, kad būtų galima tiksliai apskaičiuoti normaliąją vertę. Taigi nėra būtina perskaičiuoti pelno skirtumo. |
| --- | --- |

(25)

Neskaičiuojamas antrosios ir trečiosios rūšies plėvelės kiekis buvo mažesnis nei 3 % viso vidaus rinkos pardavimo. Todėl manoma, kad likusi vidaus rinkos sandorių dalis yra pakankamai reprezentatyvi, kad būtų galima tiksliai apskaičiuoti normaliąją vertę. Taigi nėra būtina perskaičiuoti pelno skirtumo.

| (26) | Eksportuojantys gamintojai gavo informacijos apie skaičiavimus ir pateikė tam tikras pastabas. Komisija atsižvelgė į šias pastabas ir, jeigu jos buvo pakankamai pagrįstos, atitinkamai patikslino skaičiavimus. |
| --- | --- |

(26)

Eksportuojantys gamintojai gavo informacijos apie skaičiavimus ir pateikė tam tikras pastabas. Komisija atsižvelgė į šias pastabas ir, jeigu jos buvo pakankamai pagrįstos, atitinkamai patikslino skaičiavimus.

2.   Eksporto kaina

| (27) | Kalbant apie eksporto kainos nustatymą, vertėtų priminti, kad šiame tyrime siekiama nustatyti, ar pasikeitė dempingo lygiai ir ar galima šiuos pokyčius laikyti ilgalaikiais. Šiomis aplinkybėmis nustatant eksporto kainas negalima remtis vien tik nagrinėjant buvusią eksportuotojo praktiką, tačiau taip pat reikia atsižvelgti į galimus eksporto kainų kitimus ateityje. Kitaip sakant, reikia nustatyti, ar buvusios eksporto kainos yra patikimas veiksnys numatant būsimas eksporto kainas. Todėl atsižvelgiant į tai, kad buvo priimti įsipareigojimai, visų pirma buvo žiūrima, ar tokie įsipareigojimai veikė buvusias eksporto kainas ir ar jos dėl to gali būti nepatikimos sprendžiant apie būsimąją eksporto praktiką. |
| --- | --- |

(27)

Kalbant apie eksporto kainos nustatymą, vertėtų priminti, kad šiame tyrime siekiama nustatyti, ar pasikeitė dempingo lygiai ir ar galima šiuos pokyčius laikyti ilgalaikiais. Šiomis aplinkybėmis nustatant eksporto kainas negalima remtis vien tik nagrinėjant buvusią eksportuotojo praktiką, tačiau taip pat reikia atsižvelgti į galimus eksporto kainų kitimus ateityje. Kitaip sakant, reikia nustatyti, ar buvusios eksporto kainos yra patikimas veiksnys numatant būsimas eksporto kainas. Todėl atsižvelgiant į tai, kad buvo priimti įsipareigojimai, visų pirma buvo žiūrima, ar tokie įsipareigojimai veikė buvusias eksporto kainas ir ar jos dėl to gali būti nepatikimos sprendžiant apie būsimąją eksporto praktiką.

| (28) | Siekiant nustatyti, ar eksporto į Bendriją kainos buvo patikimos, ir atsižvelgiant į tai, kad buvo prisiimti įsipareigojimai, eksporto į Bendriją kainos buvo nagrinėjamos jas lyginant su įsipareigojimuose nustatytomis minimaliomis importo kainomis (toliau – MIK). Faktiškai buvo būtina išsiaiškinti, ar tam tikras eksporto kainų į Bendriją lygis buvo nustatytas daugiausia dėl to, kad įsipareigojimuose buvo nustatytos MIK, ir ar dėl to jos buvo pastovios, ar ne. Todėl remiantis kiekvienos bendrovės svertiniu vidurkiu buvo tikrinama, ar kainos, naudojamos pardavimui į Bendrijos rinką, labai viršijo MIK, ar ne, atsižvelgiant į aptariamo produkto specifiką ir rinkas, kuriose jis buvo parduodamas per TL, taip pat į šių kainų santykį su eksporto į trečiąsias šalis kainomis. Kai eksporto kainos į Bendriją paprastai gerokai viršijo MIK bendrovės lygmeniu, buvo manoma, kad šios eksporto kainos buvo nustatomos nelabai atsižvelgiant į įsipareigojimus ir todėl yra patikimas kainų nustatymo praktikos, kuria ateityje naudosis eksportuotojai, požymis. Ir priešingai, kai eksporto į Bendriją kainos paprastai nepakankamai viršijo MIK ir, be to, gerokai viršijo eksporto į trečiąsias šalis kainas, buvo manoma, kad pastarosios buvo nulemtos įsipareigojimų ir dėl to negali būti pakankamai patikimos naudojant jas dempingui skaičiuoti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį tarpinės peržiūros kontekste. |
| --- | --- |

(28)

Siekiant nustatyti, ar eksporto į Bendriją kainos buvo patikimos, ir atsižvelgiant į tai, kad buvo prisiimti įsipareigojimai, eksporto į Bendriją kainos buvo nagrinėjamos jas lyginant su įsipareigojimuose nustatytomis minimaliomis importo kainomis (toliau – MIK). Faktiškai buvo būtina išsiaiškinti, ar tam tikras eksporto kainų į Bendriją lygis buvo nustatytas daugiausia dėl to, kad įsipareigojimuose buvo nustatytos MIK, ir ar dėl to jos buvo pastovios, ar ne. Todėl remiantis kiekvienos bendrovės svertiniu vidurkiu buvo tikrinama, ar kainos, naudojamos pardavimui į Bendrijos rinką, labai viršijo MIK, ar ne, atsižvelgiant į aptariamo produkto specifiką ir rinkas, kuriose jis buvo parduodamas per TL, taip pat į šių kainų santykį su eksporto į trečiąsias šalis kainomis. Kai eksporto kainos į Bendriją paprastai gerokai viršijo MIK bendrovės lygmeniu, buvo manoma, kad šios eksporto kainos buvo nustatomos nelabai atsižvelgiant į įsipareigojimus ir todėl yra patikimas kainų nustatymo praktikos, kuria ateityje naudosis eksportuotojai, požymis. Ir priešingai, kai eksporto į Bendriją kainos paprastai nepakankamai viršijo MIK ir, be to, gerokai viršijo eksporto į trečiąsias šalis kainas, buvo manoma, kad pastarosios buvo nulemtos įsipareigojimų ir dėl to negali būti pakankamai patikimos naudojant jas dempingui skaičiuoti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį tarpinės peržiūros kontekste.

| (29) | Buvo nustatyta, kad dviejų Indijos eksportuotojų („Flex“ ir „Polyplex“) eksporto kainos į Bendriją gerokai viršijo MIK. Todėl buvo padaryta išvada, kad šios eksporto kainos buvo patikimos ir buvo naudojamos skaičiuojant dempingą. |
| --- | --- |

(29)

Buvo nustatyta, kad dviejų Indijos eksportuotojų („Flex“ ir „Polyplex“) eksporto kainos į Bendriją gerokai viršijo MIK. Todėl buvo padaryta išvada, kad šios eksporto kainos buvo patikimos ir buvo naudojamos skaičiuojant dempingą.

| (30) | Buvo nustatyta, kad kitų trijų eksportuojančių gamintojų („Ester“, „Garware“ ir MTZ) eksporto kainos į Bendriją buvo labai panašios į MIK. Be to, buvo nustatyta, kad šių trijų bendrovių eksporto kainos į kitas trečiąsias šalis, vertinant pagal kiekvieną rūšį atskirai, buvo daug mažesnės nei eksporto į Bendriją kainos, todėl panašu, kad jei nebūtų įsipareigojimų, tokios kainos į Bendriją būtų suderintos su tos pačios rūšies produktų, eksportuojamų į trečiąsias šalis kainomis. Todėl buvo padaryta išvada, kad šių trijų bendrovių eksporto į Bendriją kainos negalėjo būti naudojamos nustatant patikimas eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį šios tarpinės peržiūros kontekste. |
| --- | --- |

(30)

Buvo nustatyta, kad kitų trijų eksportuojančių gamintojų („Ester“, „Garware“ ir MTZ) eksporto kainos į Bendriją buvo labai panašios į MIK. Be to, buvo nustatyta, kad šių trijų bendrovių eksporto kainos į kitas trečiąsias šalis, vertinant pagal kiekvieną rūšį atskirai, buvo daug mažesnės nei eksporto į Bendriją kainos, todėl panašu, kad jei nebūtų įsipareigojimų, tokios kainos į Bendriją būtų suderintos su tos pačios rūšies produktų, eksportuojamų į trečiąsias šalis kainomis. Todėl buvo padaryta išvada, kad šių trijų bendrovių eksporto į Bendriją kainos negalėjo būti naudojamos nustatant patikimas eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį šios tarpinės peržiūros kontekste.

| (31) | Tačiau buvo manoma, kad dėl patikimos kainos šiems trims Indijos eksportuotojams nebuvimo (tai šiuo atveju lėmė prisiimti įsipareigojimai), neturėtų būti baigta su šiais eksportuotojais susijusi peržiūra, jei vis dėl to būtų galima kitu būdu nustatyti jų dempingo praktikos, visų pirma eksporto kainų, aplinkybių ilgalaikį pokytį. Šiuo tikslu ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai pardavinėjo aptariamą produktą pasaulio rinkoje, buvo nuspręsta eksporto kainą nustatyti remiantis trečiosiose šalyse faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už Bendrijoje parduodamų produktų rūšis. |
| --- | --- |

(31)

Tačiau buvo manoma, kad dėl patikimos kainos šiems trims Indijos eksportuotojams nebuvimo (tai šiuo atveju lėmė prisiimti įsipareigojimai), neturėtų būti baigta su šiais eksportuotojais susijusi peržiūra, jei vis dėl to būtų galima kitu būdu nustatyti jų dempingo praktikos, visų pirma eksporto kainų, aplinkybių ilgalaikį pokytį. Šiuo tikslu ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai pardavinėjo aptariamą produktą pasaulio rinkoje, buvo nuspręsta eksporto kainą nustatyti remiantis trečiosiose šalyse faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už Bendrijoje parduodamų produktų rūšis.

| (32) | Atskleidus pagrindinius faktus ir pateikus išvadas, pagal kurias buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, kelios šalys pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(32)

Atskleidus pagrindinius faktus ir pateikus išvadas, pagal kurias buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, kelios šalys pateikė savo pastabas.

| (33) | Keletas Indijos eksportuojančių gamintojų ir Indijos vyriausybė tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį ir 2 straipsnio 9 dalį nebuvo teisinio pagrindo skaičiuoti eksporto kainas pagal eksporto į trečiąsias šalis kainas. Jie teigė, kad eksporto į Bendriją kainos buvo nustatytos ir nebuvo pakankamai įrodyta, kad buvo rimta priežastis atsisakyti šių eksporto kainų. Jie tvirtino, kad eksporto į Bendriją kainos buvo patikimos ir kad jos turėtų būti taikomos vietoje eksporto į trečiąsias šalis kainų. |
| --- | --- |

(33)

Keletas Indijos eksportuojančių gamintojų ir Indijos vyriausybė tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį ir 2 straipsnio 9 dalį nebuvo teisinio pagrindo skaičiuoti eksporto kainas pagal eksporto į trečiąsias šalis kainas. Jie teigė, kad eksporto į Bendriją kainos buvo nustatytos ir nebuvo pakankamai įrodyta, kad buvo rimta priežastis atsisakyti šių eksporto kainų. Jie tvirtino, kad eksporto į Bendriją kainos buvo patikimos ir kad jos turėtų būti taikomos vietoje eksporto į trečiąsias šalis kainų.

| (34) | Kalbant apie eksporto į trečiąsias šalis kainas reikėtų paminėti, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį šios peržiūros tikslas – nustatyti, ar būtina toliau taikyti priemones, kad būtų kompensuotas dempingas. Tikrinant tiriamųjų eksportuotojų dempingo lygį būtina išanalizuoti, kaip pakito dempingo lygis, palyginti su dempingo lygiu, nurodytu pirminėse išvadose. Vertėtų atkreipti dėmesį, kad trijų Indijos eksportuojančių gamintojų atveju eksporto į trečiąsias šalis (o ne į Bendriją) kainų naudojimas nėra grindžiamas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalies ir 2 straipsnio 9 dalies taikymu. Kaip nurodyta 27 ir 28 konstatuojamosiose dalyse, tai grindžiama būtinybe įvertinti šių eksporto į Bendriją kainų išlaikymo galimybę ateityje, vadinasi, ir dempingo pasikartojimo tikimybę. |
| --- | --- |

(34)

Kalbant apie eksporto į trečiąsias šalis kainas reikėtų paminėti, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį šios peržiūros tikslas – nustatyti, ar būtina toliau taikyti priemones, kad būtų kompensuotas dempingas. Tikrinant tiriamųjų eksportuotojų dempingo lygį būtina išanalizuoti, kaip pakito dempingo lygis, palyginti su dempingo lygiu, nurodytu pirminėse išvadose. Vertėtų atkreipti dėmesį, kad trijų Indijos eksportuojančių gamintojų atveju eksporto į trečiąsias šalis (o ne į Bendriją) kainų naudojimas nėra grindžiamas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalies ir 2 straipsnio 9 dalies taikymu. Kaip nurodyta 27 ir 28 konstatuojamosiose dalyse, tai grindžiama būtinybe įvertinti šių eksporto į Bendriją kainų išlaikymo galimybę ateityje, vadinasi, ir dempingo pasikartojimo tikimybę.

| (35) | Po šio įvertinimo padaryta išvada, kad trijų Indijos eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją kainoms įtakos darė MIK, kadangi jos buvo labai glaudžiai susietos su MIK. Taigi jas nustatė ne vien tik rinka, todėl maža tikimybė, kad ateityje jos išliks tokios pačios. Dėl šios priežasties buvo padaryta išvada, kad eksporto į Bendriją kainų, kurios galėjo būti naudojamos dempingui skaičiuoti, nėra. Kadangi eksporto į Bendriją kainos nebuvo taikomos, buvo padaryta išvada, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos yra tikslus ir priimtinas pagrindas eksporto kainoms per tyrimo laikotarpį nustatyti ir skaičiuojant dempingą. |
| --- | --- |

(35)

Po šio įvertinimo padaryta išvada, kad trijų Indijos eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją kainoms įtakos darė MIK, kadangi jos buvo labai glaudžiai susietos su MIK. Taigi jas nustatė ne vien tik rinka, todėl maža tikimybė, kad ateityje jos išliks tokios pačios. Dėl šios priežasties buvo padaryta išvada, kad eksporto į Bendriją kainų, kurios galėjo būti naudojamos dempingui skaičiuoti, nėra. Kadangi eksporto į Bendriją kainos nebuvo taikomos, buvo padaryta išvada, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos yra tikslus ir priimtinas pagrindas eksporto kainoms per tyrimo laikotarpį nustatyti ir skaičiuojant dempingą.

| (36) | Vienas Indijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad atsisakymas taikyti jo pardavimo į Bendriją kainas ir jo eksporto į trečiąsias šalis kainų taikymas yra diskriminacija, kadangi su juo buvo elgiamasi kitaip nei su kitais eksportuotojais, kuriems buvo taikomos jų tikrosios pardavimo į Bendriją kainos. |
| --- | --- |

(36)

Vienas Indijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad atsisakymas taikyti jo pardavimo į Bendriją kainas ir jo eksporto į trečiąsias šalis kainų taikymas yra diskriminacija, kadangi su juo buvo elgiamasi kitaip nei su kitais eksportuotojais, kuriems buvo taikomos jų tikrosios pardavimo į Bendriją kainos.

| (37) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad nustatant eksporto kainas nebuvo jokios diskriminacijos, kadangi tas pats metodas buvo taikomas visiems Indijos eksportuotojams. Atskirai vertinant kiekvieną eksportuojantį gamintoją buvo nustatyta, ar yra tinkama eksporto į Bendriją kaina, pagal kurią galima skaičiuoti dempingą. Tai buvo daroma lyginant kiekvieno eksportuojančio gamintojo eksporto į Bendriją kainas su MIK siekiant išsiaiškinti, ar jos galėjo būti nustatytos neatsižvelgiant į MIK. Kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje, jei tos kainos pakankamai viršijo MIK, buvo daroma išvada, kad MIK joms įtakos nedarė ir kad tos kainos galėjo būti naudojamos dempingui skaičiuoti, kadangi jos buvo patikimas kainų nustatymo modelio, kurį eksportuojantis gamintojas greičiausiai naudos ateityje, rodiklis. |
| --- | --- |

(37)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad nustatant eksporto kainas nebuvo jokios diskriminacijos, kadangi tas pats metodas buvo taikomas visiems Indijos eksportuotojams. Atskirai vertinant kiekvieną eksportuojantį gamintoją buvo nustatyta, ar yra tinkama eksporto į Bendriją kaina, pagal kurią galima skaičiuoti dempingą. Tai buvo daroma lyginant kiekvieno eksportuojančio gamintojo eksporto į Bendriją kainas su MIK siekiant išsiaiškinti, ar jos galėjo būti nustatytos neatsižvelgiant į MIK. Kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje, jei tos kainos pakankamai viršijo MIK, buvo daroma išvada, kad MIK joms įtakos nedarė ir kad tos kainos galėjo būti naudojamos dempingui skaičiuoti, kadangi jos buvo patikimas kainų nustatymo modelio, kurį eksportuojantis gamintojas greičiausiai naudos ateityje, rodiklis.

| (38) | Jei buvo manoma, kad eksporto į Bendriją kainoms įtaką darė MIK, tokios kainos nebuvo laikomos patikimu kainų nustatymo modelio, kurį ateityje gali taikyti eksportuojantis gamintojas, rodikliu ir nebuvo naudojamos dempingui skaičiuoti, o kaip alternatyva pasirinktos eksporto į trečiąsias šalis kainos. Todėl faktas, kad vieniems eksportuotojams buvo taikomos faktinės eksporto kainos, o kitiems – jų eksporto į trečiąsias šalis kainos, nėra eksportuotojų diskriminacija. |
| --- | --- |

(38)

Jei buvo manoma, kad eksporto į Bendriją kainoms įtaką darė MIK, tokios kainos nebuvo laikomos patikimu kainų nustatymo modelio, kurį ateityje gali taikyti eksportuojantis gamintojas, rodikliu ir nebuvo naudojamos dempingui skaičiuoti, o kaip alternatyva pasirinktos eksporto į trečiąsias šalis kainos. Todėl faktas, kad vieniems eksportuotojams buvo taikomos faktinės eksporto kainos, o kitiems – jų eksporto į trečiąsias šalis kainos, nėra eksportuotojų diskriminacija.

| (39) | Keletas Indijos eksportuojančių gamintojų nesutiko su išvada, kad jų eksporto į Bendriją kainos buvo labai panašios į MIK ir todėl negalėjo būti naudojamos dempingui skaičiuoti. Jie manė, kad jų kainos pakankamai viršijo MIK ir nurodė, kad pagal įsipareigojimą dėl kainų iš jų buvo tik reikalaujama neparduoti mažesne nei MIK kaina. Vienas eksportuotojas įrodinėjo, kad kainų lyginimas su MIK nėra pakankamas pagrindas spręsti, ar eksporto į Bendriją kainos buvo priimtinos ir patikimos, ar ne – kainų lyginimas su kitų Indijos eksportuojančių gamintojų arba Bendrijos pramonės kainomis būtų buvęs tinkamesnis. |
| --- | --- |

(39)

Keletas Indijos eksportuojančių gamintojų nesutiko su išvada, kad jų eksporto į Bendriją kainos buvo labai panašios į MIK ir todėl negalėjo būti naudojamos dempingui skaičiuoti. Jie manė, kad jų kainos pakankamai viršijo MIK ir nurodė, kad pagal įsipareigojimą dėl kainų iš jų buvo tik reikalaujama neparduoti mažesne nei MIK kaina. Vienas eksportuotojas įrodinėjo, kad kainų lyginimas su MIK nėra pakankamas pagrindas spręsti, ar eksporto į Bendriją kainos buvo priimtinos ir patikimos, ar ne – kainų lyginimas su kitų Indijos eksportuojančių gamintojų arba Bendrijos pramonės kainomis būtų buvęs tinkamesnis.

| (40) | Šiuo atžvilgiu, kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos institucijos nustatė, kad trijų eksportuojančių gamintojų kainos nepakankamai viršijo MIK lygį, kad būtų galima įrodyti jog jos buvo nustatytos neatsižvelgiant į MIK. Todėl tokios kainos nebuvo tinkamas pagrindas dempingui skaičiuoti. Faktas, kad pagal įsipareigojimus dėl kainos iš eksportuojančių gamintojų buvo tik reikalaujama neparduoti mažesne nei MIK kaina, ne tik nepaneigiamas, bet ir netinkamas tokiai analizei. |
| --- | --- |

(40)

Šiuo atžvilgiu, kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos institucijos nustatė, kad trijų eksportuojančių gamintojų kainos nepakankamai viršijo MIK lygį, kad būtų galima įrodyti jog jos buvo nustatytos neatsižvelgiant į MIK. Todėl tokios kainos nebuvo tinkamas pagrindas dempingui skaičiuoti. Faktas, kad pagal įsipareigojimus dėl kainos iš eksportuojančių gamintojų buvo tik reikalaujama neparduoti mažesne nei MIK kaina, ne tik nepaneigiamas, bet ir netinkamas tokiai analizei.

| (41) | Sprendžiant, ar kainos į Bendriją buvo pakitusios dėl MIK, ar ne, reikėtų pastebėti, kad galiojant įsipareigojimams būtina padaryti išvadą, ar eksporto kainos yra patikimos ir ar jos gali būti tinkamas pagrindas dempingo skirtumui skaičiuoti. Jei kainoms į Bendriją įtaką daro kiti (ne rinkos) veiksniai, pavyzdžiui, įsipareigojimai dėl MIK, tuomet tokios kainos laikomos nepriimtinomis arba nepatikimomis. Tokiu atveju reikėtų nurodyti, kad kiekvieno eksportuojančio gamintojo eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų palyginimas, kaip minėta 28 konstatuojamojoje dalyje, buvo laikomas labiau tinkamu sprendžiant apie konkretaus eksportuojančio gamintojo kainų nustatymo modelį, nei palyginimas su kitų Indijos eksportuojančių gamintojų arba Bendrijos pramonės kainomis, kadangi iš to buvo galima geriau spręsti apie atskiro eksportuojančio gamintojo verslo praktiką. |
| --- | --- |

(41)

Sprendžiant, ar kainos į Bendriją buvo pakitusios dėl MIK, ar ne, reikėtų pastebėti, kad galiojant įsipareigojimams būtina padaryti išvadą, ar eksporto kainos yra patikimos ir ar jos gali būti tinkamas pagrindas dempingo skirtumui skaičiuoti. Jei kainoms į Bendriją įtaką daro kiti (ne rinkos) veiksniai, pavyzdžiui, įsipareigojimai dėl MIK, tuomet tokios kainos laikomos nepriimtinomis arba nepatikimomis. Tokiu atveju reikėtų nurodyti, kad kiekvieno eksportuojančio gamintojo eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų palyginimas, kaip minėta 28 konstatuojamojoje dalyje, buvo laikomas labiau tinkamu sprendžiant apie konkretaus eksportuojančio gamintojo kainų nustatymo modelį, nei palyginimas su kitų Indijos eksportuojančių gamintojų arba Bendrijos pramonės kainomis, kadangi iš to buvo galima geriau spręsti apie atskiro eksportuojančio gamintojo verslo praktiką.

| (42) | Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad, kalbant apie visus Indijos eksportuojančius gamintojus dėl iškreipiančio MIK įsipareigojimų poveikio, reikėjo atsisakyti tikrųjų pardavimo Bendrijoje kainų ir vietoje jų naudoti eksporto į trečiąsias šalis kainas. Jie taip pat išreiškė susirūpinimą, kad tie Indijos eksportuojantys gamintojai su mažais dempingo skirtumais, paskaičiuotais naudojant eksporto į Bendriją kainas, ateityje neturėtų laikyti savo kainų tokiame pačiame lygyje. |
| --- | --- |

(42)

Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad, kalbant apie visus Indijos eksportuojančius gamintojus dėl iškreipiančio MIK įsipareigojimų poveikio, reikėjo atsisakyti tikrųjų pardavimo Bendrijoje kainų ir vietoje jų naudoti eksporto į trečiąsias šalis kainas. Jie taip pat išreiškė susirūpinimą, kad tie Indijos eksportuojantys gamintojai su mažais dempingo skirtumais, paskaičiuotais naudojant eksporto į Bendriją kainas, ateityje neturėtų laikyti savo kainų tokiame pačiame lygyje.

| (43) | Kalbant apie šį argumentą ir, kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, tas pats metodas buvo taikomas visiems Indijos eksportuojantiems gamintojams. Kiekvieno eksportuotojo eksporto į Bendriją kainų naudojimas arba nenaudojimas buvo grindžiamas įvertinimu, ar toms kainoms MIK darė įtaką, ar ne, bei jų eksporto į Bendriją kainų ir eksporto į trečiąsias šalis kainų skirtumu, kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(43)

Kalbant apie šį argumentą ir, kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, tas pats metodas buvo taikomas visiems Indijos eksportuojantiems gamintojams. Kiekvieno eksportuotojo eksporto į Bendriją kainų naudojimas arba nenaudojimas buvo grindžiamas įvertinimu, ar toms kainoms MIK darė įtaką, ar ne, bei jų eksporto į Bendriją kainų ir eksporto į trečiąsias šalis kainų skirtumu, kaip paaiškinta 28 konstatuojamojoje dalyje.

| (44) | Bendrijos pramonės atstovai taip pat tvirtino, kad eksporto kainų ir MIK palyginimas pagal svertinį vidurkį siekiant nustatyti, ar pagal eksporto į Bendriją kainas galima spręsti apie būsimus kainų pokyčius ir ar galima patikimai įvertinti dempingą, prieštaravo peržiūros dėl priemonių formos išvadoms, kad MIK jau buvo netinkamos. |
| --- | --- |

(44)

Bendrijos pramonės atstovai taip pat tvirtino, kad eksporto kainų ir MIK palyginimas pagal svertinį vidurkį siekiant nustatyti, ar pagal eksporto į Bendriją kainas galima spręsti apie būsimus kainų pokyčius ir ar galima patikimai įvertinti dempingą, prieštaravo peržiūros dėl priemonių formos išvadoms, kad MIK jau buvo netinkamos.

| (45) | Šiuo atžvilgiu vertėtų atkreipti dėmesį, kad peržiūroje dėl antidempingo priemonių formos buvo siekiama išsiaiškinti, ar įsipareigojimai dėl kainų vis dar tinkami arba aktualūs (ar jie turėtų tokį pat poveikį, kaip ir antidempingo muitas), pagal juos parduodamiems produktams (žr. Reglamento (EB) Nr. 365/2006 8 konstatuojamąją dalį). Toje peržiūroje buvo nustatyta, kad nuo pirminio tyrimo kai kurių produktų grupių eksporto į EB faktinių kainų įvairovė labai pasikeitė (ji arba padidėjo, arba sumažėjo) ir buvo padaryta išvada, kad konkrečios MIK, nustatytos pagal pirmąsias kainas buvo neveiksmingos, kad panaikintų dabartinio pardavimo dempingo žalą. Dabartinėje peržiūroje buvo siekiama išsiaiškinti, ar eksporto į Bendriją kainoms įtaką darė įsipareigojimas dėl MIK, ar ne, t. y. ar jos ilgalaikės, ar ne. Manoma, kad jeigu kainos gerokai viršija MIK, joms MIK įtaka nedaroma. Tai taikoma nepriklausomai nuo to, ar įsipareigojimai dėl kainų yra tinkami produktui. Todėl šiuo atveju kainas nustatė rinka ir remiantis jomis galima tinkamai įvertinti dempingo tendencijas. Dėl to šiam argumentui nepritariama. |
| --- | --- |

(45)

Šiuo atžvilgiu vertėtų atkreipti dėmesį, kad peržiūroje dėl antidempingo priemonių formos buvo siekiama išsiaiškinti, ar įsipareigojimai dėl kainų vis dar tinkami arba aktualūs (ar jie turėtų tokį pat poveikį, kaip ir antidempingo muitas), pagal juos parduodamiems produktams (žr. Reglamento (EB) Nr. 365/2006 8 konstatuojamąją dalį). Toje peržiūroje buvo nustatyta, kad nuo pirminio tyrimo kai kurių produktų grupių eksporto į EB faktinių kainų įvairovė labai pasikeitė (ji arba padidėjo, arba sumažėjo) ir buvo padaryta išvada, kad konkrečios MIK, nustatytos pagal pirmąsias kainas buvo neveiksmingos, kad panaikintų dabartinio pardavimo dempingo žalą. Dabartinėje peržiūroje buvo siekiama išsiaiškinti, ar eksporto į Bendriją kainoms įtaką darė įsipareigojimas dėl MIK, ar ne, t. y. ar jos ilgalaikės, ar ne. Manoma, kad jeigu kainos gerokai viršija MIK, joms MIK įtaka nedaroma. Tai taikoma nepriklausomai nuo to, ar įsipareigojimai dėl kainų yra tinkami produktui. Todėl šiuo atveju kainas nustatė rinka ir remiantis jomis galima tinkamai įvertinti dempingo tendencijas. Dėl to šiam argumentui nepritariama.

3.   Lyginimas

| (46) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Atliekant pataisymus buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie turėjo įtakos kainai ir kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Taigi buvo taisoma, atsižvelgiant į kainų sumažinimus, nuolaidas, vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pagalbines ir pakavimo sąnaudas, suteiktus kreditus ir komisinius mokesčius, jei jie buvo taikytini ir įrodyti patikrintais faktais. Taip pat buvo patikslintos kai kurių „Ester“, „Garware“ ir MTZ modelių eksporto kainos atsižvelgiant į aptariamo produkto parduodamo trečiųjų šalių rinkose, ir produkto, parduodamo Bendrijoje, fizinių savybių skirtumus, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(46)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Atliekant pataisymus buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie turėjo įtakos kainai ir kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Taigi buvo taisoma, atsižvelgiant į kainų sumažinimus, nuolaidas, vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pagalbines ir pakavimo sąnaudas, suteiktus kreditus ir komisinius mokesčius, jei jie buvo taikytini ir įrodyti patikrintais faktais. Taip pat buvo patikslintos kai kurių „Ester“, „Garware“ ir MTZ modelių eksporto kainos atsižvelgiant į aptariamo produkto parduodamo trečiųjų šalių rinkose, ir produkto, parduodamo Bendrijoje, fizinių savybių skirtumus, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte.

| (47) | Du eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad reikėtų patikslinti tam tikro riboto eksporto kiekio eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą, remiantis išmokomis, gautomis produktus eksportuojant pagal muitų nuolaidų knygelių (DEPB) schemą. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pagal šią schemą, eksportuojant aptariamą produktą gauti eksporto kreditai galėjo būti naudojami bet kokių produktų importo muitams kompensuoti arba laisvai parduodami kitoms bendrovėms. Be to, niekur nėra apribota, kad importuoti produktai turėtų būti naudojamos tik eksportuojamiems produktams gaminti. Todėl gamintojai neįrodė, kad išmoka, gauta pagal DEPB schemą eksportavus produktus, turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, jie neįrodė, kad dėl tokių DEPB išmokų klientai mokėjo skirtingas kainas vidaus rinkoje. Todėl šis prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(47)

Du eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad reikėtų patikslinti tam tikro riboto eksporto kiekio eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą, remiantis išmokomis, gautomis produktus eksportuojant pagal muitų nuolaidų knygelių (DEPB) schemą. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pagal šią schemą, eksportuojant aptariamą produktą gauti eksporto kreditai galėjo būti naudojami bet kokių produktų importo muitams kompensuoti arba laisvai parduodami kitoms bendrovėms. Be to, niekur nėra apribota, kad importuoti produktai turėtų būti naudojamos tik eksportuojamiems produktams gaminti. Todėl gamintojai neįrodė, kad išmoka, gauta pagal DEPB schemą eksportavus produktus, turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, jie neįrodė, kad dėl tokių DEPB išmokų klientai mokėjo skirtingas kainas vidaus rinkoje. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

4.   Dempingo skirtumas

| (48) | Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, buvo nustatytas, lyginant normaliosios kainos svertinį vidurkį su eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Jeigu eksporto kainos buvo nustatomos remiantis į trečiąsias šalis skirto eksporto kainų pagrindu, atitinkama CIF vertė buvo skaičiuojama prie gamintojo kainos pridedant svertinio vidurkio skirtumą tarp gamintojo ir CIF lygio eksporto į Bendriją kainų pagal atskirą produkto rūšį. |
| --- | --- |

(48)

Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, buvo nustatytas, lyginant normaliosios kainos svertinį vidurkį su eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Jeigu eksporto kainos buvo nustatomos remiantis į trečiąsias šalis skirto eksporto kainų pagrindu, atitinkama CIF vertė buvo skaičiuojama prie gamintojo kainos pridedant svertinio vidurkio skirtumą tarp gamintojo ir CIF lygio eksporto į Bendriją kainų pagal atskirą produkto rūšį.

| (49) | Dėl didelio individualių dempingo skirtumų sumažėjimo, palygint su pradinėmis priemonėmis, taip pat buvo nuspręsta pakeisti visoms likusioms šalims taikomą muitą. Pastarasis buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį, remiantis didžiausiu dempingo skirtumu, nustatytu penkiems šiame tyrime tiriamiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, kadangi šios tiriamos penkios bendrovės pagal jų eksporto kiekį buvo laikomos tipiškais atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų atstovais, pagal kuriuos buvo skaičiuotas pradinis visoms likusioms bendrovėms taikomas muitas. |
| --- | --- |

(49)

Dėl didelio individualių dempingo skirtumų sumažėjimo, palygint su pradinėmis priemonėmis, taip pat buvo nuspręsta pakeisti visoms likusioms šalims taikomą muitą. Pastarasis buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį, remiantis didžiausiu dempingo skirtumu, nustatytu penkiems šiame tyrime tiriamiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, kadangi šios tiriamos penkios bendrovės pagal jų eksporto kiekį buvo laikomos tipiškais atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų atstovais, pagal kuriuos buvo skaičiuotas pradinis visoms likusioms bendrovėms taikomas muitas.

| (50) | Dempingo skirtumai, išreikšti nesumokėto CIF kainos prie Bendrijos sienos muito procentine išraiška, yra tokie:






  „Ester Industries Ltd“ | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| „Flex Industries Ltd“ | 3,2 % |
| „Garware Polyester Ltd“ | 20,1 % |
| „MTZ Polyfilms Ltd“ | 26,7 % |
| „Polyplex Corporation Ltd“ | 3,7 % |
| Visos kitos bendrovės | 29,3 % |

(50)

Dempingo skirtumai, išreikšti nesumokėto CIF kainos prie Bendrijos sienos muito procentine išraiška, yra tokie:

„Ester Industries Ltd“

29,3 %

„Flex Industries Ltd“

3,2 %

„Garware Polyester Ltd“

20,1 %

„MTZ Polyfilms Ltd“

26,7 %

„Polyplex Corporation Ltd“

3,7 %

Visos kitos bendrovės

29,3 %

D.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (51) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, buvo atlikta analizė, ar dempingo aplinkybių pasikeitimas galėtų būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu. |
| --- | --- |

(51)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, buvo atlikta analizė, ar dempingo aplinkybių pasikeitimas galėtų būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.

| (52) | Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašymo pateikėjų sąnaudomis ir kainomis. Eksportuotojai turi didelę aptariamo produkto vidaus rinką ir vidaus rinkos kainos, palyginti su pirminiu tyrimu, labai padidėjo. Nebuvo jokios informacijos, kad šiame tyrime nustatyta normalioji vertė negalėtų būti laikoma ilgalaike. |
| --- | --- |

(52)

Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad normalioji vertė buvo nustatyta remiantis prašymo pateikėjų sąnaudomis ir kainomis. Eksportuotojai turi didelę aptariamo produkto vidaus rinką ir vidaus rinkos kainos, palyginti su pirminiu tyrimu, labai padidėjo. Nebuvo jokios informacijos, kad šiame tyrime nustatyta normalioji vertė negalėtų būti laikoma ilgalaike.

| (53) | Būtų galima teigti, kad žaliavų kainos raida, artimai susijusi su naftos kainomis, galėjo stipriai veikti normaliąją vertę. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad žaliavos yra produktai, kurių kaina nustatoma tarptautiniu lygiu, buvo manoma, kad kainų padidėjimas darytų įtaką visiems rinkos dalyviams, todėl nulemtų tiek normaliąją vertę, tiek eksporto kainą. |
| --- | --- |

(53)

Būtų galima teigti, kad žaliavų kainos raida, artimai susijusi su naftos kainomis, galėjo stipriai veikti normaliąją vertę. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad žaliavos yra produktai, kurių kaina nustatoma tarptautiniu lygiu, buvo manoma, kad kainų padidėjimas darytų įtaką visiems rinkos dalyviams, todėl nulemtų tiek normaliąją vertę, tiek eksporto kainą.

| (54) | Kaip jau minėta 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse, dėl esamų įsipareigojimų, siekiant nustatyti, ar eksporto į Bendriją kainos gali būti laikomos ilgalaikėmis, ar ne, jos turėjo būti nagrinėjamos kartu su įsipareigojimuose nustatytomis minimaliomis importo kainomis (MIK). Be to, buvo palygintos aptariamo produkto, per tiriamąjį laikotarpį parduodamo eksportui į Bendriją ir į trečiąsias šalis, kainos. Kaip paaiškinta 23 konstatuojamojoje dalyje, buvo manoma, kad eksporto į Bendriją kainoms nepakankamai viršijant MIK, bet pakankamai viršijant eksporto į trečiąsias šalis kainas, pirmosios nebuvo laikomos patikimu veiksniu sprendžiant apie galimą eksportuotojų kainų nustatymo praktiką ateityje. Vietoje to, siekiant nustatyti būsimas eksporto kainas buvo naudojamos eksporto kainos į trečiąsias šalis, kurios gali būti laikomos pastoviomis. |
| --- | --- |

(54)

Kaip jau minėta 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse, dėl esamų įsipareigojimų, siekiant nustatyti, ar eksporto į Bendriją kainos gali būti laikomos ilgalaikėmis, ar ne, jos turėjo būti nagrinėjamos kartu su įsipareigojimuose nustatytomis minimaliomis importo kainomis (MIK). Be to, buvo palygintos aptariamo produkto, per tiriamąjį laikotarpį parduodamo eksportui į Bendriją ir į trečiąsias šalis, kainos. Kaip paaiškinta 23 konstatuojamojoje dalyje, buvo manoma, kad eksporto į Bendriją kainoms nepakankamai viršijant MIK, bet pakankamai viršijant eksporto į trečiąsias šalis kainas, pirmosios nebuvo laikomos patikimu veiksniu sprendžiant apie galimą eksportuotojų kainų nustatymo praktiką ateityje. Vietoje to, siekiant nustatyti būsimas eksporto kainas buvo naudojamos eksporto kainos į trečiąsias šalis, kurios gali būti laikomos pastoviomis.

| (55) | Tuo remiantis daroma išvada, kad, palyginti su pirminiu tyrimu, pakitusios dempingo aplinkybės gali būti pagrįstai laikomis ilgalaikėmis, atkreipiant dėmesį tai, kad trims Indijos eksportuotojams, kaip teigiama 26 konstatuojamojoje dalyje, ilgalaikis dempingo praktikos, ypač eksporto kainų, aplinkybių pasikeitimas, turėjo būti nustatytas remiantis trečiųjų šalių faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už Bendrijoje parduodamus produktų modelius, o ne pagal jų eksporto į Bendriją kainas. |
| --- | --- |

(55)

Tuo remiantis daroma išvada, kad, palyginti su pirminiu tyrimu, pakitusios dempingo aplinkybės gali būti pagrįstai laikomis ilgalaikėmis, atkreipiant dėmesį tai, kad trims Indijos eksportuotojams, kaip teigiama 26 konstatuojamojoje dalyje, ilgalaikis dempingo praktikos, ypač eksporto kainų, aplinkybių pasikeitimas, turėjo būti nustatytas remiantis trečiųjų šalių faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už Bendrijoje parduodamus produktų modelius, o ne pagal jų eksporto į Bendriją kainas.

| (56) | Palyginti su pradinėmis priemonėmis, didelis atrinktų bendrovių individualių dempingo skirtumų sumažėjimas ir jų ilgalaikis pobūdis gali būti laikomas tipišku ir visoms kitoms bendrovėms. Todėl, kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, visoms likusioms bendrovėms nustatytas muitas turėjo būti atitinkamai pakeistas. |
| --- | --- |

(56)

Palyginti su pradinėmis priemonėmis, didelis atrinktų bendrovių individualių dempingo skirtumų sumažėjimas ir jų ilgalaikis pobūdis gali būti laikomas tipišku ir visoms kitoms bendrovėms. Todėl, kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, visoms likusioms bendrovėms nustatytas muitas turėjo būti atitinkamai pakeistas.

E.   IŠVADA

| (57) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas apie dempingą, ilgalaikį pakitusių aplinkybių pobūdį ir Reglamento (EB) Nr. 365/2006 dėl antidempingo priemonių formos (galiojančių įsipareigojimų atsisakymo) išvadas, antidempingo priemonės, taikomos Indijos kilmės aptariamų produktų, importui, turėtų būti iš dalies pakeistos, kad atsispindėtų naujai nustatyti dempingo skirtumai. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas apie dempingą, ilgalaikį pakitusių aplinkybių pobūdį ir Reglamento (EB) Nr. 365/2006 dėl antidempingo priemonių formos (galiojančių įsipareigojimų atsisakymo) išvadas, antidempingo priemonės, taikomos Indijos kilmės aptariamų produktų, importui, turėtų būti iš dalies pakeistos, kad atsispindėtų naujai nustatyti dempingo skirtumai.

| (58) | Kadangi pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu su antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį, galiojantis kompensacinis muitas, kuris atitinka eksporto subsidijas buvo atimtas iš taikytino antidempingo muito. Kalbant apie visoms likusioms bendrovėms nustatytą muitą, skirtumas atitinka bendrovės eksporto subsidijos skirtumą, pagal kurį buvo nustatytas šis visoms likusioms bendrovėms taikomas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu su antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį, galiojantis kompensacinis muitas, kuris atitinka eksporto subsidijas buvo atimtas iš taikytino antidempingo muito. Kalbant apie visoms likusioms bendrovėms nustatytą muitą, skirtumas atitinka bendrovės eksporto subsidijos skirtumą, pagal kurį buvo nustatytas šis visoms likusioms bendrovėms taikomas dempingo skirtumas.

| (59) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į peržiūros dėl galutinių kompensacinių muitų galiojimo pabaigos išvadas (Reglamentas (EB) Nr. 367/2006), siūlomas muito dydis, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentine išraiška yra toks:











  Bendrovė | Eksporto subsidijų skirtumas | Bendras subsidijų skirtumas | Dempingo skirtumas | Kompensacinis (CVD) muitas | Antidempingo (AD) muitas | Bendra muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ester Industries Ltd“ | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| „Flex Industries Ltd“ | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0 % | 12,5 % |
| „Garware Polyester Ltd“ | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| „MTZ Polyfilms Ltd“ | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| „Polyplex Corporation Ltd“ | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Visos kitos bendrovės | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į peržiūros dėl galutinių kompensacinių muitų galiojimo pabaigos išvadas (Reglamentas (EB) Nr. 367/2006), siūlomas muito dydis, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentine išraiška yra toks:

Bendrovė

Eksporto subsidijų skirtumas

Bendras subsidijų skirtumas

Dempingo skirtumas

Kompensacinis (CVD) muitas

Antidempingo (AD) muitas

Bendra muito norma

„Ester Industries Ltd“

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

„Flex Industries Ltd“

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0 %

12,5 %

„Garware Polyester Ltd“

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

„MTZ Polyfilms Ltd“

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

„Polyplex Corporation Ltd“

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Visos kitos bendrovės

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | Kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, galiojančios antidempingo priemonės buvo išplėstos ir pradėtos taikyti importuojamai PET plėvelei, įvežamai iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamai arba nedeklaruojamai kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės. Iš dalies pakeistos antidempingo priemonės, kaip pirmiau nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, turėtų ir toliau būti taikomos importuojamai PET plėvelei, įvežamai iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamai arba nedeklaruojamai kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės. Brazilijos ir Izraelio eksportuojantys gamintojai, kurie buvo atleisti nuo Reglamentu (EB) Nr. 1975/2004 išplėstų ir Reglamentu (EB) Nr. 101/2006 iš dalies pakeistų priemonių, taip pat turėtų būti atleisti nuo priemonių, iš dalies pakeistų šiuo reglamentu. |
| --- | --- |

(60)

Kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, galiojančios antidempingo priemonės buvo išplėstos ir pradėtos taikyti importuojamai PET plėvelei, įvežamai iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamai arba nedeklaruojamai kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės. Iš dalies pakeistos antidempingo priemonės, kaip pirmiau nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, turėtų ir toliau būti taikomos importuojamai PET plėvelei, įvežamai iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamai arba nedeklaruojamai kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės. Brazilijos ir Izraelio eksportuojantys gamintojai, kurie buvo atleisti nuo Reglamentu (EB) Nr. 1975/2004 išplėstų ir Reglamentu (EB) Nr. 101/2006 iš dalies pakeistų priemonių, taip pat turėtų būti atleisti nuo priemonių, iš dalies pakeistų šiuo reglamentu.

| (61) | Visos suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir išvadas, pagal kurias buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, ir galėjo tuo klausimu pareikšti pastabas. |
| --- | --- |

(61)

Visos suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir išvadas, pagal kurias buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001, ir galėjo tuo klausimu pareikšti pastabas.

| (62) | Šiame reglamente nurodytos bendrovėms taikomos individualios antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Dėl to jos atspindi šių bendrovių padėtį, atskleistą tyrimo procedūros metu. Šios muitų normos (kitokios nei visoje šalyje galiojančios muito normos, kurios taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tik tų produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, aptariamoje šalyje, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos bus netaikomos, ir joms galios muito norma, taikoma „visoms kitoms bendrovėms“. |
| --- | --- |

(62)

Šiame reglamente nurodytos bendrovėms taikomos individualios antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Dėl to jos atspindi šių bendrovių padėtį, atskleistą tyrimo procedūros metu. Šios muitų normos (kitokios nei visoje šalyje galiojančios muito normos, kurios taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tik tų produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, aptariamoje šalyje, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos bus netaikomos, ir joms galios muito norma, taikoma „visoms kitoms bendrovėms“.

| (63) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkoje ir eksporto, susijusio su minėtu pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu, srityje. Prireikus, Reglamentas (EB) Nr. 1676/2001 bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomi individualūs muitai, sąrašą. |
| --- | --- |

(63)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkoje ir eksporto, susijusio su minėtu pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu, srityje. Prireikus, Reglamentas (EB) Nr. 1676/2001 bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomi individualūs muitai, sąrašą.

| (64) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms likusioms bendrovėms nustatyto muito lygis turėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per TL nevykdė jokio eksporto. |
| --- | --- |

(64)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms likusioms bendrovėms nustatyto muito lygis turėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per TL nevykdė jokio eksporto.

| (65) | Reikia atkreipti dėmesį, kad Indijos eksportuotojas MTZ pakeitė savo adresą, kuris įsigaliojo 2005 m. liepos mėn., tačiau nepakito jo savininkai, struktūra arba vykdomos operacijos. Todėl turi būti pakeistas bendrovės adresas. |
| --- | --- |

(65)

Reikia atkreipti dėmesį, kad Indijos eksportuotojas MTZ pakeitė savo adresą, kuris įsigaliojo 2005 m. liepos mėn., tačiau nepakito jo savininkai, struktūra arba vykdomos operacijos. Todėl turi būti pakeistas bendrovės adresas.

| (66) | Siekiant skaidrumo ir atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 365/2006, priimtą tą pačią dieną kaip ir šis reglamentas, taip pat dėl galutinių antidempingo priemonių peržiūrėjimo į pagrindinę šio reglamento dalį turi būti įtraukta nauja konsoliduota Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 1 straipsnio redakcija, |
| --- | --- |

(66)

Siekiant skaidrumo ir atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 365/2006, priimtą tą pačią dieną kaip ir šis reglamentas, taip pat dėl galutinių antidempingo priemonių peržiūrėjimo į pagrindinę šio reglamento dalį turi būti įtraukta nauja konsoliduota Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 1 straipsnio redakcija,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 365/2006, 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 (TARIC kodai: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 ir 3920621994) ir ex 3920 62 90 (TARIC kodai: 3920629033 ir 3920629094) ir kurios kilmės šalys yra Indija ir Korėjos Respublika.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų grynajai franko prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito kainai, yra ši:

| Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (%) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | „Ester Industries Limited“ |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi - 110 003, |
| India |

Šalis

Bendrovė

Galutinis muitas (%)

TARIC papildomas kodas

Indija

„Ester Industries Limited“

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi - 110 003,

India

17,3 %

A026

Indija

| „Flex Industries Limited“ |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| India |

„Flex Industries Limited“

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

India

0,0 %

A027

Indija

| „Garware Polyester Limited“ |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057 |
| India |

„Garware Polyester Limited“

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057

India

17,4 %

A028

Indija

| „Jindal Poly Films Limited“ |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi – 110 001, |
| India |

„Jindal Poly Films Limited“

56 Hanuman Road,

New Delhi – 110 001,

India

0,0 %

A030

Indija

| „MTZ Polyfilms Limited“ |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| India |

„MTZ Polyfilms Limited“

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

India

18,0 %

A031

Indija

| „Polyplex Corporation Limited“ |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

„Polyplex Corporation Limited“

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

0,0 %

A032

Indija

Visos kitos bendrovės

17,3 %

A999

Korėja

| „Kolon Industries Inc.“ |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Korea |

„Kolon Industries Inc.“

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Korea

0,0 %

A244

Korėja

| „SKC Co. Ltd“ |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower, |
| 1303-22, Seocho 4 Dong, |
| Seocho-Gu, |
| Seoul 137-074, |
| Korea |

„SKC Co. Ltd“

Kyobo Gangnam Tower,

1303-22, Seocho 4 Dong,

Seocho-Gu,

Seoul 137-074,

Korea

7,5 %

A224

Korėja

| „Toray Saehan Inc.“ |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Korea |

„Toray Saehan Inc.“

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Korea

0,0 %

A222

Korėja

| „HS Industries Co. Ltd“ |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Korea |

„HS Industries Co. Ltd“

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A226

Korėja

| „Hyosung Corporation“ |
| --- |
| 450 Kongdug-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Korea |

„Hyosung Corporation“

450 Kongdug-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A225

Korėja

| „KP Chemical Corporation“ |
| --- |
| No. 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Korea |

„KP Chemical Corporation“

No. 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A223

Korėja

Visos kitos bendrovės

13,4 %

A999

3.   Tais atvejais, kai šalis Komisijai pateikia pakankamai įrodymų, jog ji:

| — | per pirminį tiriamąjį laikotarpį neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytų produktų, |
| --- | --- |

—

per pirminį tiriamąjį laikotarpį neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytų produktų,

| — | nėra susijusi su jokiu eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu įvedamos priemonės,
  ir |
| --- | --- |

—

nėra susijusi su jokiu eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu įvedamos priemonės,

ir

| — | eksportavo aptariamus produktus po tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Bendriją didelius kiekius, |
| --- | --- |

—

eksportavo aptariamus produktus po tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Bendriją didelius kiekius,

Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasitarus su Patariamuoju komitetu, paprastąja balsų dauguma gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį, įtraukdama šią šalį į bendrovių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, pateiktų 1 straipsnio 2 dalies lentelėje, sąrašą.

4.   Jeigu nenustatyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

U. PLASSNIK

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1976/2004 (OL L 342, 2004 11 18, p. 8).

2

(3)  OL L 227, 2001 8 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1975/2004 (OL L 342, 2004 11 18, p. 1).

3

(4)  OL L 227, 2001 8 23, p. 56.

4

(5)  OL C 40, 2005 2 17, p. 8.

5

(6)  OL C 154, 2002 6 28, p. 2.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

7

(8)  OL C 281, 2003 11 22, p. 4.

8

(9)  OL C 306, 2004 12 10, p. 2.

9

(10)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 15.

10

(11)  OL L 218, 2005 8 23, p. 3.

11

(12)  OL L 17, 2006 1 21, p. 1.

12

(13)  OL C 1, 2005 1 4, p. 5.

13

(14)  Skaičiuojant galutinį antidempingo muitą „visoms kitoms bendrovėms“ buvo atsižvelgta į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, kuriuo grindžiamas „visų kitų bendrovių“ dempingo skirtumas.

14

---

| 8.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 68/15

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 367/2006

2006 m. vasario 27 d.

nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui pasibaigus priemonių galiojimo peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   TYRIMAS

1.   SU TUO PAČIU PRODUKTU SUSIJUSIOS GALIOJANČIOS PRIEMONĖS IR BAIGTI TYRIMAI

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba įvedė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, importui (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis individualiai nurodytiems eksportuotojams svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o visų kitų bendrovių importui buvo taikoma 19,1 % muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba įvedė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, importui (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis individualiai nurodytiems eksportuotojams svyravo nuo 3,8 % iki 19,1 %, o visų kitų bendrovių importui buvo taikoma 19,1 % muito norma.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (3) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą Indijos ir Korėjos Respublikos kilmės PET plėvelės importui. Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis Indijos kilmės PET plėvelės importui svyravo nuo 0 % iki 62,6 % (toliau – galutinės antidempingo priemonės), išskyrus importą iš penkių Indijos bendrovių (Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyesters Limited (toliau – MTZ), ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex)), kurių įsipareigojimai buvo priimti pagal Komisijos sprendimą 2001/645/EB (4). |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (3) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą Indijos ir Korėjos Respublikos kilmės PET plėvelės importui. Šios priemonės buvo taikomos kaip ad valorem muitas, kurio dydis Indijos kilmės PET plėvelės importui svyravo nuo 0 % iki 62,6 % (toliau – galutinės antidempingo priemonės), išskyrus importą iš penkių Indijos bendrovių (Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyesters Limited (toliau – MTZ), ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex)), kurių įsipareigojimai buvo priimti pagal Komisijos sprendimą 2001/645/EB (4).

| (3) | Pabrėžiama, kad bendrovė, kuri buvo žinoma kaip MTZ Polyesters Limited, pakeitė pavadinimą. Jos naujas pavadinimas – MTZ Polyfilms Limited. Šis pavadinimo pakeitimas nepadarė jokio poveikio Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 padarytoms išvadoms ir bendrovės teisei naudotis individualiomis muitų normomis, kurios jai buvo taikomos prieš pakeičiant pavadinimą. 2005 m. vasario 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) paskelbtu pranešimu Komisija informavo apie MTZ pavadinimo pasikeitimą. Be to, pažymima, kad MTZ pakeitė adresą, kuris įsigaliojo 2005 m. liepos mėn., tačiau nepakito bendrovės savininkai, struktūra arba vykdomos operacijos. Todėl bendrovės adresas turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(3)

Pabrėžiama, kad bendrovė, kuri buvo žinoma kaip MTZ Polyesters Limited, pakeitė pavadinimą. Jos naujas pavadinimas – MTZ Polyfilms Limited. Šis pavadinimo pakeitimas nepadarė jokio poveikio Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 padarytoms išvadoms ir bendrovės teisei naudotis individualiomis muitų normomis, kurios jai buvo taikomos prieš pakeičiant pavadinimą. 2005 m. vasario 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) paskelbtu pranešimu Komisija informavo apie MTZ pavadinimo pasikeitimą. Be to, pažymima, kad MTZ pakeitė adresą, kuris įsigaliojo 2005 m. liepos mėn., tačiau nepakito bendrovės savininkai, struktūra arba vykdomos operacijos. Todėl bendrovės adresas turėtų būti pakeistas.

| (4) | Reglamentais (EB) Nr. 1975/2004 (6) ir (EB) Nr. 1976/2004 (7) Taryba išplėtė Indijos kilmės PET plėvelės importui nustatytų galutinių kompensacinių ir antidempingo priemonių taikymą to paties produkto, įvežamo iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamo kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui. |
| --- | --- |

(4)

Reglamentais (EB) Nr. 1975/2004 (6) ir (EB) Nr. 1976/2004 (7) Taryba išplėtė Indijos kilmės PET plėvelės importui nustatytų galutinių kompensacinių ir antidempingo priemonių taikymą to paties produkto, įvežamo iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamo kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui.

| (5) | 2002 m. birželio 28 d. (8) Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą apsiribodama galutinių kompensacinių priemonių pobūdžio, ypač vieno Indijos gamintojo siūlomo įsipareigojimo priimtinumo, įvertinimu. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006 (9). |
| --- | --- |

(5)

2002 m. birželio 28 d. (8) Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą apsiribodama galutinių kompensacinių priemonių pobūdžio, ypač vieno Indijos gamintojo siūlomo įsipareigojimo priimtinumo, įvertinimu. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006 (9).

| (6) | 2003 m. lapkričio 22 d. (10) Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, apsiribodama galutinių antidempingo priemonių pobūdžio įvertinimu. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. lapkričio 22 d. (10) Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, apsiribodama galutinių antidempingo priemonių pobūdžio įvertinimu. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006.

| (7) | 2005 m. sausio 4 d. (11) Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, apsiribodama galutinių antidempingo priemonių dydžio įvertinimu. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006, iš dalies pakeičiančiu galutinių antidempingo priemonių dydį. |
| --- | --- |

(7)

2005 m. sausio 4 d. (11) Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, apsiribodama galutinių antidempingo priemonių dydžio įvertinimu. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006, iš dalies pakeičiančiu galutinių antidempingo priemonių dydį.

| (8) | 2005 m. rugpjūčio 23 d. (12), atsižvelgdama į Izraelio gamintojo paraišką atleisti nuo išplėstųjų priemonių, Komisija inicijavo Reglamentų (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 peržiūrą. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 101/2006. |
| --- | --- |

(8)

2005 m. rugpjūčio 23 d. (12), atsižvelgdama į Izraelio gamintojo paraišką atleisti nuo išplėstųjų priemonių, Komisija inicijavo Reglamentų (EB) Nr. 1975/2004 ir (EB) Nr. 1976/2004 peržiūrą. Šis tyrimas baigiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 101/2006.

2.   PRAŠYMAS PRADĖTI PRIEMONIŲ GALIOJIMO PABAIGOS PERŽIŪRĄ

| (9) | Paskelbus pranešimą apie artėjančią galutinių kompensacinių priemonių galiojimo pabaigą (13), Komisija iš panašaus produkto Bendrijos gamintojų, tokių kaip DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ir Toray Plastics Europe (toliau – pareiškėjai), gavo prašymą inicijuoti Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/1999 galiojimo pabaigos peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šių pareiškėjų gaminama produkcija sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, visos PEP plėvelės gamybos apimties Bendrijoje. |
| --- | --- |

(9)

Paskelbus pranešimą apie artėjančią galutinių kompensacinių priemonių galiojimo pabaigą (13), Komisija iš panašaus produkto Bendrijos gamintojų, tokių kaip DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ir Toray Plastics Europe (toliau – pareiškėjai), gavo prašymą inicijuoti Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/1999 galiojimo pabaigos peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šių pareiškėjų gaminama produkcija sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, visos PEP plėvelės gamybos apimties Bendrijoje.

| (10) | Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų ir Bendrijos pramonei būtų daroma žala. |
| --- | --- |

(10)

Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų ir Bendrijos pramonei būtų daroma žala.

| (11) | Prieš inicijuodama priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį, Komisija Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė apie gautą tinkamai dokumentais paremtą peržiūros prašymą ir pakvietė IV dalyvauti konsultacijose siekiant išsiaiškinti padėtį dėl skundo turinio ir rasti abiems šalims priimtiną sprendimą. Tačiau Komisija iš IV negavo atsakymo dėl pasiūlymo dalyvauti konsultacijose. |
| --- | --- |

(11)

Prieš inicijuodama priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį, Komisija Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė apie gautą tinkamai dokumentais paremtą peržiūros prašymą ir pakvietė IV dalyvauti konsultacijose siekiant išsiaiškinti padėtį dėl skundo turinio ir rasti abiems šalims priimtiną sprendimą. Tačiau Komisija iš IV negavo atsakymo dėl pasiūlymo dalyvauti konsultacijose.

3.   PRIEMONIŲ GALIOJIMO PABAIGOS PERŽIŪROS INICIJAVIMAS

| (12) | Komisija išnagrinėjo pareiškėjų pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (14) ir inicijavo Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/1999 galiojimo pabaigos peržiūrą. |
| --- | --- |

(12)

Komisija išnagrinėjo pareiškėjų pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (14) ir inicijavo Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/1999 galiojimo pabaigos peržiūrą.

4.   TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

| (13) | Tiriamasis laikotarpis tęsėsi nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tyrimo laikotarpis arba TL). Padarytos žalos tendencijos buvo nagrinėjamos nuo 2001 m. sausio 1 d. iki peržiūros tyrimo laikotarpio pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(13)

Tiriamasis laikotarpis tęsėsi nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tyrimo laikotarpis arba TL). Padarytos žalos tendencijos buvo nagrinėjamos nuo 2001 m. sausio 1 d. iki peržiūros tyrimo laikotarpio pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis).

5.   SU TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS

| (14) | Komisija oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, gamintojus aptarnaujantiems tiekėjams, naudotojams ir IV apie tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir įrodė, jog esama konkrečių priežasčių, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos. Komisija išnagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir, prireikus, į jas atsižvelgė. |
| --- | --- |

(14)

Komisija oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, gamintojus aptarnaujantiems tiekėjams, naudotojams ir IV apie tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir įrodė, jog esama konkrečių priežasčių, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos. Komisija išnagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir, prireikus, į jas atsižvelgė.

| (15) | Kadangi prašyme nurodytų PET plėvelę eksportuojančių gamintojų Indijoje yra labai daug, pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį pranešime apie tyrimo inicijavimą buvo numatyta subsidijavimo tyrimui taikyti atrankos metodus. Siekiant nustatyti ar atranka yra būtina, o jei būtina, atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų buvo prašoma pranešti apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie tyrimo inicijavimą, per TL pateikti pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su aptariamu produktu. Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį norą bendradarbiauti pareiškusių eksportuojančių gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina taikyti atranką. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi prašyme nurodytų PET plėvelę eksportuojančių gamintojų Indijoje yra labai daug, pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį pranešime apie tyrimo inicijavimą buvo numatyta subsidijavimo tyrimui taikyti atrankos metodus. Siekiant nustatyti ar atranka yra būtina, o jei būtina, atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų buvo prašoma pranešti apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie tyrimo inicijavimą, per TL pateikti pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su aptariamu produktu. Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį norą bendradarbiauti pareiškusių eksportuojančių gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina taikyti atranką.

| (16) | Komisija visoms žinomoms susijusioms šalims arba toms, kurios pateikė apie save informaciją per pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą nurodytą laikotarpį, nusiuntė klausimynus. Atsakymus pateikė keturi Bendrijos gamintojai, aštuoni eksportuojantys gamintojai, vienas importuotojas ir (arba) vartotojas, vienas gamintojus aptarnaujantis tiekėjas ir IV. |
| --- | --- |

(16)

Komisija visoms žinomoms susijusioms šalims arba toms, kurios pateikė apie save informaciją per pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą nurodytą laikotarpį, nusiuntė klausimynus. Atsakymus pateikė keturi Bendrijos gamintojai, aštuoni eksportuojantys gamintojai, vienas importuotojas ir (arba) vartotojas, vienas gamintojus aptarnaujantis tiekėjas ir IV.

| (17) | Iš aštuonių Indijos eksportuojančių gamintojų buvo atrinktos keturios bendrovės (Ester, Flex, Garware ir Jindal Poly Films Limited (toliau – Jindal)). Buvo nustatyta, kad šios bendrovės atstovauja didžiausią PET plėvelės gamybos, pardavimo ir eksporto į Bendriją apimtį, kurią būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(17)

Iš aštuonių Indijos eksportuojančių gamintojų buvo atrinktos keturios bendrovės (Ester, Flex, Garware ir Jindal Poly Films Limited (toliau – Jindal)). Buvo nustatyta, kad šios bendrovės atstovauja didžiausią PET plėvelės gamybos, pardavimo ir eksporto į Bendriją apimtį, kurią būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį.

| (18) | Komisija paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (15), kuriame informavo kad bendrovė, kurios pavadinimas anksčiau buvo Jindal Polyester Limited, pakeitė adresą. Todėl bendrovės adresas turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(18)

Komisija paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (15), kuriame informavo kad bendrovė, kurios pavadinimas anksčiau buvo Jindal Polyester Limited, pakeitė adresą. Todėl bendrovės adresas turėtų būti pakeistas.

| (19) | Komisija paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (16), kuriame informavo, kad bendrovė, kurios pavadinimas anksčiau buvo Jindal Polyester Limited, pakeitė pavadinimą į Jindal Poly Films Limited. Todėl bendrovės pavadinimas turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(19)

Komisija paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (16), kuriame informavo, kad bendrovė, kurios pavadinimas anksčiau buvo Jindal Polyester Limited, pakeitė pavadinimą į Jindal Poly Films Limited. Todėl bendrovės pavadinimas turėtų būti pakeistas.

| (20) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra reikalinga subsidijavimo ir žalos tęsimo arba pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar tolesnis priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus. Patikrinimai buvo atlikti toliau nurodytų suinteresuotųjų šalių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojai







  — | DuPont Teijin Films, Liuksemburgas, ir Middlesbrough, Jungtinė Karalystė, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra reikalinga subsidijavimo ir žalos tęsimo arba pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar tolesnis priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus. Patikrinimai buvo atlikti toliau nurodytų suinteresuotųjų šalių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojai

—

DuPont Teijin Films, Liuksemburgas, ir Middlesbrough, Jungtinė Karalystė,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Vokietija,

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italija, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italija,

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Prancūzija; |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Prancūzija;

| b) | Indijos Vyriausybė







  — | Prekybos ministerija, New Delhi; |
| --- | --- | --- |

b)

Indijos Vyriausybė

—

Prekybos ministerija, New Delhi;

| c) | Indijos eksportuojantys gamintojai







  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

c)

Indijos eksportuojantys gamintojai

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | Jindal Poly Films Limited, New Delhi; |
| --- | --- |

—

Jindal Poly Films Limited, New Delhi;

| d) | Importuotojas ir (arba) vartotojas







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italija; |
| --- | --- | --- |

d)

Importuotojas ir (arba) vartotojas

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italija;

| e) | Gamintojus aptarnaujantis tiekėjas







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Vokietija. |
| --- | --- | --- |

e)

Gamintojus aptarnaujantis tiekėjas

—

Oxxynova GmbH, Marl, Vokietija.

6.   ATSKLEIDIMAS

| (21) | Pagal pagrindinio reglamento 30 straipsnį IV ir kitoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis ketinama siūlyti toliau taikyti priemones. Joms taip pat buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Kai kurios šalys savo pastabas pateikė raštu. Be to, pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 11 dalį IV buvo pasiūlyta tartis, o IV pasiūlymą priėmė. Į visas pateiktas nuomones ir pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(21)

Pagal pagrindinio reglamento 30 straipsnį IV ir kitoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis ketinama siūlyti toliau taikyti priemones. Joms taip pat buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Kai kurios šalys savo pastabas pateikė raštu. Be to, pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 11 dalį IV buvo pasiūlyta tartis, o IV pasiūlymą priėmė. Į visas pateiktas nuomones ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (22) | Vykdant šią peržiūrą aptariamas produktas yra tas produktas, kuris yra aptariamas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2597/1999, t. y. Indijos kilmės PET plėvelė (toliau – aptariamas produktas), kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(22)

Vykdant šią peržiūrą aptariamas produktas yra tas produktas, kuris yra aptariamas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2597/1999, t. y. Indijos kilmės PET plėvelė (toliau – aptariamas produktas), kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

| (23) | Tyrimu patvirtinta, kad, kaip ir pirminio tyrimo laikotarpiu, aptariamo produkto ir Indijos vidaus rinkoje gaminamos ir parduodamos PET plėvelės, kaip ir Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamos ir parduodamos PET plėvelės, pagrindinės fizinės savybės ir paskirtis sutapo, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalį jos buvo laikomos panašiais produktais. |
| --- | --- |

(23)

Tyrimu patvirtinta, kad, kaip ir pirminio tyrimo laikotarpiu, aptariamo produkto ir Indijos vidaus rinkoje gaminamos ir parduodamos PET plėvelės, kaip ir Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamos ir parduodamos PET plėvelės, pagrindinės fizinės savybės ir paskirtis sutapo, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalį jos buvo laikomos panašiais produktais.

C.   SUBSIDIJOS

1.   ĮŽANGA

| (24) | Remiantis informacija, nurodyta prašyme atlikti peržiūrą ir atsakymuose į Bendrijos klausimyno klausimus, buvo tiriamos šios sistemos, kurios yra laikomos susijusios su subsidijų skyrimu: |
| --- | --- |

(24)

Remiantis informacija, nurodyta prašyme atlikti peržiūrą ir atsakymuose į Bendrijos klausimyno klausimus, buvo tiriamos šios sistemos, kurios yra laikomos susijusios su subsidijų skyrimu:

1.1.   Nacionalinės sistemos

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | Pirmiau nurodytos a–b sistemos yra paremtos Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Vienas Eksporto ir importo politikos dokumentas yra susijęs su šio atvejo peržiūros tyrimo laikotarpiu, t. y. penkerių metų planas, apimantis laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2002–2007). Be to, 2002 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. Procedūrų vadovo I tome (toliau – HOP I 2002–2007) (17) IV nustato EXIM politiką 2002–2007 reglamentuojančias procedūras. Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

Pirmiau nurodytos a–b sistemos yra paremtos Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Vienas Eksporto ir importo politikos dokumentas yra susijęs su šio atvejo peržiūros tyrimo laikotarpiu, t. y. penkerių metų planas, apimantis laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2002–2007). Be to, 2002 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. Procedūrų vadovo I tome (toliau – HOP I 2002–2007) (17) IV nustato EXIM politiką 2002–2007 reglamentuojančias procedūras. Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (26) | f punkte nurodyta sistema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(26)

f punkte nurodyta sistema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (27) | g punkte nurodyta sistema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A dalimis, pagal kurias Indijos rezervų bankui (toliau – RBI) leidžiama komerciniams bankams duoti nurodymus dėl eksporto kreditų. |
| --- | --- |

(27)

g punkte nurodyta sistema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A dalimis, pagal kurias Indijos rezervų bankui (toliau – RBI) leidžiama komerciniams bankams duoti nurodymus dėl eksporto kreditų.

| (28) | h punkte nurodyta sistema yra ad hoc subsidija, kurios teisinis pagrindas pagal Indijos įstatymus nebuvo nustatytas. |
| --- | --- |

(28)

h punkte nurodyta sistema yra ad hoc subsidija, kurios teisinis pagrindas pagal Indijos įstatymus nebuvo nustatytas.

1.2.   Regioninės sistemos

| (29) | Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija ir atsakymais į Bendrijos klausimyną Komisija taip pat tyrė kelias sistemas, kurias, kaip manoma, leidžia taikyti kai kurių Indijos valstijų regionų vyriausybės arba institucijos.






  a) | Utar Pradešo valstija,







  — | Sistemos yra pagrįstos Utar Pradešo valstijos vyriausybės (toliau – UPV) 1948 m. Prekybos mokesčių įstatymu. |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija ir atsakymais į Bendrijos klausimyną Komisija taip pat tyrė kelias sistemas, kurias, kaip manoma, leidžia taikyti kai kurių Indijos valstijų regionų vyriausybės arba institucijos.

a)

Utar Pradešo valstija,

—

Sistemos yra pagrįstos Utar Pradešo valstijos vyriausybės (toliau – UPV) 1948 m. Prekybos mokesčių įstatymu.

| b) | Maharaštros valstija,







  — | Maharaštros vyriausybės (toliau – MV) 1993 m. paskatų paketo sistema (toliau – PPS). Ji yra pagrįsta MV Pramonės sektorių, energijos ir darbo departamento nutarimais. |
| --- | --- | --- |

b)

Maharaštros valstija,

—

Maharaštros vyriausybės (toliau – MV) 1993 m. paskatų paketo sistema (toliau – PPS). Ji yra pagrįsta MV Pramonės sektorių, energijos ir darbo departamento nutarimais.

2.   NACIONALINĖS SISTEMOS

2.1.   Išankstinių licencijų sistema (ALS) ir (arba) išankstinio išleidimo įsakymas (ARO)

a)   Teisinis pagrindas

| (30) | Išsamus sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.1.1–4.1.14 straipsnių dalyse ir HOP I 2002–2007 4.1–4.30 skyriuose. |
| --- | --- |

(30)

Išsamus sistemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.1.1–4.1.14 straipsnių dalyse ir HOP I 2002–2007 4.1–4.30 skyriuose.

b)   Teisė pasinaudoti

| (31) | ALS sudaro šešios posistemės, kurios išsamiau apibūdinamos 32 konstatuojamojoje dalyje. Šios posistemės, inter alia, skiriasi teisių naudotis sistemų teikiamomis lengvatomis taikymo sritimi. Su finansuojančiais gamintojais „susieti“ gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai turi teisę naudotis fiziniam eksportui ir metiniam reikalavimui taikomomis ALS. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ALS. Pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2002–2007 8.2 straipsnio dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, tokie kaip į eksportą orientuotos bendrovės (toliau – EOU), turi teisę naudotis ALS sistema tariamam eksportui. Galiausiai gamintojų eksportuotojų tarpiniai tiekėjai turi teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal ARO ir kompensacinio vidaus akredityvo posistemes. |
| --- | --- |

(31)

ALS sudaro šešios posistemės, kurios išsamiau apibūdinamos 32 konstatuojamojoje dalyje. Šios posistemės, inter alia, skiriasi teisių naudotis sistemų teikiamomis lengvatomis taikymo sritimi. Su finansuojančiais gamintojais „susieti“ gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai turi teisę naudotis fiziniam eksportui ir metiniam reikalavimui taikomomis ALS. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ALS. Pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2002–2007 8.2 straipsnio dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, tokie kaip į eksportą orientuotos bendrovės (toliau – EOU), turi teisę naudotis ALS sistema tariamam eksportui. Galiausiai gamintojų eksportuotojų tarpiniai tiekėjai turi teisę naudotis „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal ARO ir kompensacinio vidaus akredityvo posistemes.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (32) | Išankstinės licencijos gali būti išduotos:






  i) | Fiziniam eksportui: tai pagrindinė posistemė. Ji leidžia be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leistinos importo apimtys ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamos produkto rūšį, nurodomi licencijoje. |
| --- | --- | --- |

(32)

Išankstinės licencijos gali būti išduotos:

i)

Fiziniam eksportui: tai pagrindinė posistemė. Ji leidžia be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leistinos importo apimtys ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamos produkto rūšį, nurodomi licencijoje.

| ii) | Metiniam reikalavimui: tokia licencija yra susijusi ne su konkrečiu eksportuojamu produktu, o su platesne produktų grupe (pvz., cheminių ir susijusių produktų). Licencijos savininkas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią be muito importuotą žaliavą. |
| --- | --- |

ii)

Metiniam reikalavimui: tokia licencija yra susijusi ne su konkrečiu eksportuojamu produktu, o su platesne produktų grupe (pvz., cheminių ir susijusių produktų). Licencijos savininkas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią be muito importuotą žaliavą.

| iii) | Tarpiniam tiekimui: ši posistemė apima tuos atvejus, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Gamintojas eksportuotojas gamina tarpinį produktą. Jis gali be muito importuoti žaliavas ir pasinaudoti ALS sistema tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybą ir privalo eksportuoti galutinį produktą. |
| --- | --- |

iii)

Tarpiniam tiekimui: ši posistemė apima tuos atvejus, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Gamintojas eksportuotojas gamina tarpinį produktą. Jis gali be muito importuoti žaliavas ir pasinaudoti ALS sistema tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybą ir privalo eksportuoti galutinį produktą.

| iv) | Tariamam eksportui: pagal šią posistemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminti prekėms, kurias ketinama parduoti EXIM politikos 2002–2007 8.2. straipsnio dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų vartotojams kaip „tariamą eksportą“. IV nuomone tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Įvairios tiekimo kategorijos yra laikomos tariamu eksportu su sąlyga, kad prekės būtų pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOB arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei. |
| --- | --- |

iv)

Tariamam eksportui: pagal šią posistemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminti prekėms, kurias ketinama parduoti EXIM politikos 2002–2007 8.2. straipsnio dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų vartotojams kaip „tariamą eksportą“. IV nuomone tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Įvairios tiekimo kategorijos yra laikomos tariamu eksportu su sąlyga, kad prekės būtų pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOB arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei.

| v) | ARO: ALS savininkas, ketinantis žaliavas gauti iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas ARO. Tokiais atvejais išankstinės licencijos pripažįstamos kaip ARO ir patvirtinamos vietiniam tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. ARO patvirtinimas leidžia vietiniam tiekėjui naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2002–2007 8.3 straipsnio dalyje (t. y. ALS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto mokesčio grąžinimo ir galutinio akcizo kompensacija). Pagal ARO mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami ne galutiniam eksportuotojui, o tiekėjui muitų grąžinimo ir (arba) kompensacijos forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietines ir importuotas žaliavas. |
| --- | --- |

v)

ARO: ALS savininkas, ketinantis žaliavas gauti iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas ARO. Tokiais atvejais išankstinės licencijos pripažįstamos kaip ARO ir patvirtinamos vietiniam tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. ARO patvirtinimas leidžia vietiniam tiekėjui naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2002–2007 8.3 straipsnio dalyje (t. y. ALS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto mokesčio grąžinimo ir galutinio akcizo kompensacija). Pagal ARO mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami ne galutiniam eksportuotojui, o tiekėjui muitų grąžinimo ir (arba) kompensacijos forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietines ir importuotas žaliavas.

| vi) | Kompensaciniam vidiniam akredityvui: ši posistemė taip pat apima vietinį tiekimą ALS savininkui. ALS savininkas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietiniam tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo licenciją tik prekių, kurios ne importuojamos, o įsigyjamos šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietinis tiekėjas gali naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2002–2007 8.3 straipsnio dalyje (t. y. ALS lengvatomis tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto mokesčio grąžinimo ir galutinio akcizo kompensacija). |
| --- | --- |

vi)

Kompensaciniam vidiniam akredityvui: ši posistemė taip pat apima vietinį tiekimą ALS savininkui. ALS savininkas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietiniam tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo licenciją tik prekių, kurios ne importuojamos, o įsigyjamos šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietinis tiekėjas gali naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2002–2007 8.3 straipsnio dalyje (t. y. ALS lengvatomis tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto mokesčio grąžinimo ir galutinio akcizo kompensacija).

| (33) | Iš keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų TL tik vienas naudojosi ALS. Būtent šis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo pirmiau i ir ii papunkčiuose nurodytomis dviem posistemėmis. Šis bendradarbiaujantis eksportuotojas paaiškino, kad 1999 m., kai buvo taikomos galutinės kompensacinės priemonės, jis naudojosi Muitų nuolaidų knygelių sistema (toliau – DEPB), tačiau po to jis nusprendė nebenaudoti DEPB ir vietoje jos naudoti ALS. |
| --- | --- |

(33)

Iš keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų TL tik vienas naudojosi ALS. Būtent šis eksportuojantis gamintojas pasinaudojo pirmiau i ir ii papunkčiuose nurodytomis dviem posistemėmis. Šis bendradarbiaujantis eksportuotojas paaiškino, kad 1999 m., kai buvo taikomos galutinės kompensacinės priemonės, jis naudojosi Muitų nuolaidų knygelių sistema (toliau – DEPB), tačiau po to jis nusprendė nebenaudoti DEPB ir vietoje jos naudoti ALS.

| (34) | Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais licencijos savininkas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų prekių licencijuoto vartojimo ir panaudojimo apskaitą“ ir naudoti specialią formą (HOP I 2002–2007 4.30 skyrius), toliau vadinamą „vartojimo registru“. Tikrinimo metu nustatyta, kad bendrovė tinkamai tvarko vartojimo registrą. |
| --- | --- |

(34)

Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais licencijos savininkas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų prekių licencijuoto vartojimo ir panaudojimo apskaitą“ ir naudoti specialią formą (HOP I 2002–2007 4.30 skyrius), toliau vadinamą „vartojimo registru“. Tikrinimo metu nustatyta, kad bendrovė tinkamai tvarko vartojimo registrą.

| (35) | i papunktyje nurodytos posistemės atžvilgiu IV nustato ir įrašo į licenciją leistinų importo apimčių ir eksporto įsipareigojimo (įskaitant tariamą eksportą) dydį ir vertę. Be to, importo ir eksporto metu vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi registruoti licencijoje. Pagal šią sistemą leistinas importo apimtis nustato IV, remdamasi standartinėmis sąnaudų ir produkcijos normomis (toliau – SION). SION yra nustatytos beveik visiems produktams, įskaitant aptariamą produktą, ir skelbiamos HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(35)

i papunktyje nurodytos posistemės atžvilgiu IV nustato ir įrašo į licenciją leistinų importo apimčių ir eksporto įsipareigojimo (įskaitant tariamą eksportą) dydį ir vertę. Be to, importo ir eksporto metu vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi registruoti licencijoje. Pagal šią sistemą leistinas importo apimtis nustato IV, remdamasi standartinėmis sąnaudų ir produkcijos normomis (toliau – SION). SION yra nustatytos beveik visiems produktams, įskaitant aptariamą produktą, ir skelbiamos HOP I 2002–2007.

| (36) | Pagal 32 konstatuojamosios dalies ii papunktyje nurodytą posistemę (ALS metiniam reikalavimui) licencijoje registruojama tik leistinos importo apimties vertė. Licencijos savininkas privalo „užtikrinti importuojamų žaliavų ir iš jų pagamintos prekės santykį“ (HOP I 2002–2007 4.24 straipsnio A dalies c punktas). |
| --- | --- |

(36)

Pagal 32 konstatuojamosios dalies ii papunktyje nurodytą posistemę (ALS metiniam reikalavimui) licencijoje registruojama tik leistinos importo apimties vertė. Licencijos savininkas privalo „užtikrinti importuojamų žaliavų ir iš jų pagamintos prekės santykį“ (HOP I 2002–2007 4.24 straipsnio A dalies c punktas).

| (37) | Importuotų žaliavų negalima perduoti, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimas turi būti įvykdytas per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 18 mėnesių su galimybe pratęsti terminą du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(37)

Importuotų žaliavų negalima perduoti, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimas turi būti įvykdytas per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 18 mėnesių su galimybe pratęsti terminą du kartus po 6 mėnesius).

| (38) | Atliekant patikrinimą buvo nustatyta, kad bendrovės konkreti vienam PET plėvelės kilogramui pagaminti reikalingų pagrindinių žaliavų sunaudojimo norma, kuri buvo nurodyta ir vartojimo registre, buvo mažesnė nei atitinkama SION. Kitaip tariant, bendradarbiaujančiam eksportuotojui buvo leidžiama pagal SION be muito importuoti daugiau žaliavos nei jam iš tiesų reikėjo gamybos procese. Bendrovė teigė, kad IV sureguliuos gautų lengvatų perviršį licencijoms pasibaigus, t. y. po 30 mėn. nuo licencijos išdavimo (žr. 37 konstatuojamąją dalį), nes įprasta naudotis dviem leidžiamais pratęsimais, kurių kiekvienas trunka 6 mėn. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pirmoji licencija bendrovei buvo išduota 2003 m. sausio 31 d., bendrovė negalėjo pagrįsti savo tvirtinimų Komisijos tarnyboms 2005 m. gegužės mėn. atliekant patikrinimą vietoje. 2005 m. gruodžio mėn., kai bendrovė, susipažinusi su pagrindiniais faktais ir išvadomis, pateikė pastabas, ji nepateikė jokių įrodymų, kad per didelių sumų grąžinimas buvo reguliuojamas. Dėl šių SION buvo grąžinta per didelė muitų suma. IV nepateikė jokių įrodymų, kad ji sistemingai reguliavo per didelių sumų grąžinimą licencijoms pasibaigus ar kad yra pagrįsta sistema per didelių sumų grąžinimui reguliuoti. |
| --- | --- |

(38)

Atliekant patikrinimą buvo nustatyta, kad bendrovės konkreti vienam PET plėvelės kilogramui pagaminti reikalingų pagrindinių žaliavų sunaudojimo norma, kuri buvo nurodyta ir vartojimo registre, buvo mažesnė nei atitinkama SION. Kitaip tariant, bendradarbiaujančiam eksportuotojui buvo leidžiama pagal SION be muito importuoti daugiau žaliavos nei jam iš tiesų reikėjo gamybos procese. Bendrovė teigė, kad IV sureguliuos gautų lengvatų perviršį licencijoms pasibaigus, t. y. po 30 mėn. nuo licencijos išdavimo (žr. 37 konstatuojamąją dalį), nes įprasta naudotis dviem leidžiamais pratęsimais, kurių kiekvienas trunka 6 mėn. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pirmoji licencija bendrovei buvo išduota 2003 m. sausio 31 d., bendrovė negalėjo pagrįsti savo tvirtinimų Komisijos tarnyboms 2005 m. gegužės mėn. atliekant patikrinimą vietoje. 2005 m. gruodžio mėn., kai bendrovė, susipažinusi su pagrindiniais faktais ir išvadomis, pateikė pastabas, ji nepateikė jokių įrodymų, kad per didelių sumų grąžinimas buvo reguliuojamas. Dėl šių SION buvo grąžinta per didelė muitų suma. IV nepateikė jokių įrodymų, kad ji sistemingai reguliavo per didelių sumų grąžinimą licencijoms pasibaigus ar kad yra pagrįsta sistema per didelių sumų grąžinimui reguliuoti.

d)   Pastabos po atskleidimo

| (39) | Susipažinusi su pagrindiniais faktais ir išvadomis IV nurodė, kad 2005 m. ji tris kartus keitė ALS siekdama, inter alia, geriau kontroliuoti eksportuojančių gamintojų ALS naudojimą, ir kad dėl pakeitimų bei patobulintų kontrolės metodų neturėtų likti per didelių sumų grąžinimo. Todėl buvo tvirtinama, kad jokios pagal ALS gautos ir į skaičiavimą įtrauktos subsidijos neturėtų būti kompensuojamos. |
| --- | --- |

(39)

Susipažinusi su pagrindiniais faktais ir išvadomis IV nurodė, kad 2005 m. ji tris kartus keitė ALS siekdama, inter alia, geriau kontroliuoti eksportuojančių gamintojų ALS naudojimą, ir kad dėl pakeitimų bei patobulintų kontrolės metodų neturėtų likti per didelių sumų grąžinimo. Todėl buvo tvirtinama, kad jokios pagal ALS gautos ir į skaičiavimą įtrauktos subsidijos neturėtų būti kompensuojamos.

| (40) | Reikėtų pažymėti, kad minėtos ALS pakeitimai įsigaliojo po TL ir Komisijos tarnybų patikrinimo, dėl to buvo neįmanoma patikrinti, kaip jie taikomi praktikoje. Be to, 2005 m. spalio 10 d. paskelbtu viešuoju pranešimu HOP I 2002-2007 4.26 straipsnio dalis buvo papildyta taip: „licenciją išduodanti institucija taip pat imasi veiksmų licencijos turėtojo atžvilgiu, jei nepateikiamas tinkamai užpildytas 23 priedėlis (kitas vartojimo registro pavadinimas)“. Tačiau nenurodoma, kokie tai turėtų būti veiksmai. |
| --- | --- |

(40)

Reikėtų pažymėti, kad minėtos ALS pakeitimai įsigaliojo po TL ir Komisijos tarnybų patikrinimo, dėl to buvo neįmanoma patikrinti, kaip jie taikomi praktikoje. Be to, 2005 m. spalio 10 d. paskelbtu viešuoju pranešimu HOP I 2002-2007 4.26 straipsnio dalis buvo papildyta taip: „licenciją išduodanti institucija taip pat imasi veiksmų licencijos turėtojo atžvilgiu, jei nepateikiamas tinkamai užpildytas 23 priedėlis (kitas vartojimo registro pavadinimas)“. Tačiau nenurodoma, kokie tai turėtų būti veiksmai.

| (41) | Todėl manoma, kad nebuvo tikrinama, kaip pirmiau minėti Indijos valdžios institucijų padaryti pakeitimai yra įgyvendinami praktikoje. Taip pat nenurodomos vartojimo registro nepateikimo pasekmės. Todėl toliau išdėstytos išvados yra pagrįstos TL surinktais duomenimis. |
| --- | --- |

(41)

Todėl manoma, kad nebuvo tikrinama, kaip pirmiau minėti Indijos valdžios institucijų padaryti pakeitimai yra įgyvendinami praktikoje. Taip pat nenurodomos vartojimo registro nepateikimo pasekmės. Todėl toliau išdėstytos išvados yra pagrįstos TL surinktais duomenimis.

e)   Išvada

| (42) | Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. IV finansinis įnašas, kuriuo tiriamiesiems eksportuotojams buvo suteikta nauda. |
| --- | --- |

(42)

Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. IV finansinis įnašas, kuriuo tiriamiesiems eksportuotojams buvo suteikta nauda.

| (43) | Be to, kaip numatyta įstatymuose, ALS fiziniam eksportui ir ALS metiniam reikalavimui neabejotinai priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuojamąja. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias sistemas teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(43)

Be to, kaip numatyta įstatymuose, ALS fiziniam eksportui ir ALS metiniam reikalavimui neabejotinai priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuojamąja. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias sistemas teikiamomis lengvatomis.

| (44) | Šiuo atveju naudojamų posistemių negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos posistemės neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). IV netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba, kalbant apie pakaitines muitų grąžinimo sistemas, pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SION aptariamam produktui buvo nepakankamai tikslios. Pačios SION negali būti laikomos faktinio suvartojimo tikrinimo sistema, nes tokių perdėtai didelių standartinių normų nustatymas nepadeda IV pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamaam produktui gaminti. Be to, IV netaikė veiksmingos kontrolės remiantis vartojimo registru. |
| --- | --- |

(44)

Šiuo atveju naudojamų posistemių negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos posistemės neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). IV netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba, kalbant apie pakaitines muitų grąžinimo sistemas, pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SION aptariamam produktui buvo nepakankamai tikslios. Pačios SION negali būti laikomos faktinio suvartojimo tikrinimo sistema, nes tokių perdėtai didelių standartinių normų nustatymas nepadeda IV pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamaam produktui gaminti. Be to, IV netaikė veiksmingos kontrolės remiantis vartojimo registru.

| (45) | Todėl šios posistemės yra kompensuojamosios. |
| --- | --- |

(45)

Todėl šios posistemės yra kompensuojamosios.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (46) | Subsidijos ALS naudojusiam eksportuotojui suma buvo apskaičiuota tokiu būdu. Skaitiklis – tai nesumokėti importo muitai (pagrindinis muitas ir specialus papildomas muitas) už medžiagas, importuotas pagal dvi ALS posistemes, tiriamuoju laikotarpiu naudotas aptariamam produktui (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie išskaitų prašymai buvo pagrįsti. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį vardiklis yra aptariamo produkto eksporto apyvarta TL. |
| --- | --- |

(46)

Subsidijos ALS naudojusiam eksportuotojui suma buvo apskaičiuota tokiu būdu. Skaitiklis – tai nesumokėti importo muitai (pagrindinis muitas ir specialus papildomas muitas) už medžiagas, importuotas pagal dvi ALS posistemes, tiriamuoju laikotarpiu naudotas aptariamam produktui (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie išskaitų prašymai buvo pagrįsti. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį vardiklis yra aptariamo produkto eksporto apyvarta TL.

| (47) | TL šia sistema pasinaudojusi bendrovė gavo 6,0 % subsidiją. |
| --- | --- |

(47)

TL šia sistema pasinaudojusi bendrovė gavo 6,0 % subsidiją.

2.2.   Muitų nuolaidų knygelių sistema (DEPB)

a)   Teisinis pagrindas

| (48) | Išsamus DEPB apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.3 straipsnio dalyje ir HOP I 2002–2007 4 skyriuje. Pirminio tyrimo metu buvo dvi DEPB formos – prieš eksportą ir po eksporto. 2000 m. balandžio mėn. prieš eksportą taikoma DEPB sistema buvo nutraukta, ir todėl tyrimo metu buvo nagrinėjama tariamos subsidijos forma po eksporto. |
| --- | --- |

(48)

Išsamus DEPB apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 4.3 straipsnio dalyje ir HOP I 2002–2007 4 skyriuje. Pirminio tyrimo metu buvo dvi DEPB formos – prieš eksportą ir po eksporto. 2000 m. balandžio mėn. prieš eksportą taikoma DEPB sistema buvo nutraukta, ir todėl tyrimo metu buvo nagrinėjama tariamos subsidijos forma po eksporto.

b)   Teisė pasinaudoti

| (49) | Šia sistema teisę pasinaudoti turi bet kuris gamintojas eksportuotojas ar prekybininkas eksportuotojas. Buvo nustatyta, kad TL šia sistema naudojosi trys bendrovės. |
| --- | --- |

(49)

Šia sistema teisę pasinaudoti turi bet kuris gamintojas eksportuotojas ar prekybininkas eksportuotojas. Buvo nustatyta, kad TL šia sistema naudojosi trys bendrovės.

c)   Praktinis DEPB įgyvendinimas

| (50) | Šia sistema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl DEPB kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo prekių, eksportuojamų pagal šią sistemą, vertės. Tokias DEPB normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant aptariamą produktą. Jos nustatomos pagal SION, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. |
| --- | --- |

(50)

Šia sistema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl DEPB kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo prekių, eksportuojamų pagal šią sistemą, vertės. Tokias DEPB normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant aptariamą produktą. Jos nustatomos pagal SION, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą.

| (51) | Norėdama pasinaudoti šia sistema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal DEPB. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė prekių išsiuntimo procedūros metu išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma DEPB kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, IV negali savo nuožiūra suteikti DEPB kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą DEPB tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. |
| --- | --- |

(51)

Norėdama pasinaudoti šia sistema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal DEPB. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė prekių išsiuntimo procedūros metu išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma DEPB kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, IV negali savo nuožiūra suteikti DEPB kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą DEPB tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.

| (52) | Be to, buvo nustatyta, kad pagal Indijos buhalterinės apskaitos tvarką, įvykdžius eksporto įsipareigojimą, DEPB kreditai gali būti įtraukiami kaupiamuoju pagrindu į komercines sąskaitas kaip pajamos. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitus už paskesnį neribojamą prekių, išskyrus pagrindines gamybos priemones, importą. Prekes, importuotas naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitiems tikslams. DEPB kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(52)

Be to, buvo nustatyta, kad pagal Indijos buhalterinės apskaitos tvarką, įvykdžius eksporto įsipareigojimą, DEPB kreditai gali būti įtraukiami kaupiamuoju pagrindu į komercines sąskaitas kaip pajamos. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitus už paskesnį neribojamą prekių, išskyrus pagrindines gamybos priemones, importą. Prekes, importuotas naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitiems tikslams. DEPB kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo.

| (53) | Prašymą DEPB kreditams gauti galima pateikti 25 eksporto sandoriams, arba neribotam eksporto sandorių skaičiui, jeigu prašymas pateikiamas elektronine forma. De facto DEPB kreditams netaikomi jokie griežti terminai, nes HOP I 2002–2007 4.47 skyriuje nurodyti laikotarpiai visada skaičiuojami nuo paskutinio eksporto sandorio, nurodyto atitinkamame DEPB prašyme. |
| --- | --- |

(53)

Prašymą DEPB kreditams gauti galima pateikti 25 eksporto sandoriams, arba neribotam eksporto sandorių skaičiui, jeigu prašymas pateikiamas elektronine forma. De facto DEPB kreditams netaikomi jokie griežti terminai, nes HOP I 2002–2007 4.47 skyriuje nurodyti laikotarpiai visada skaičiuojami nuo paskutinio eksporto sandorio, nurodyto atitinkamame DEPB prašyme.

| (54) | IV ir vienas eksportuotojas atkreipė Komisijos tarnybų dėmesį į tai, kad ši sistema netrukus bus nutraukta ją pakeičiant tariamai „su PPO suderinta“ sistema. Buvo planuota, kad DEPB nustos galioti 2005 m. balandžio 1 d. Tačiau ją pakeičianti sistema dar nebuvo paruoša įgyvendinimui, todėl DEPB galiojimas buvo pratęstas iki 2006 m. balandžio 1 d. Jei iki nurodytos datos nauja sistema nebus paruošta įgyvendinimui, DEPB liks galioti tiek, kiek reikia. |
| --- | --- |

(54)

IV ir vienas eksportuotojas atkreipė Komisijos tarnybų dėmesį į tai, kad ši sistema netrukus bus nutraukta ją pakeičiant tariamai „su PPO suderinta“ sistema. Buvo planuota, kad DEPB nustos galioti 2005 m. balandžio 1 d. Tačiau ją pakeičianti sistema dar nebuvo paruoša įgyvendinimui, todėl DEPB galiojimas buvo pratęstas iki 2006 m. balandžio 1 d. Jei iki nurodytos datos nauja sistema nebus paruošta įgyvendinimui, DEPB liks galioti tiek, kiek reikia.

d)   Pastabos po atskleidimo

| (55) | Susipažinę su pagrindiniais faktais ir išvadomis IV ir du eksportuotojai, kurie naudojosi pagal šią sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė pastabas dėl pirmiau išdėstytos DEPB analizės. Jie i) tvirtino, kad DEPB kreditus tariamai galima gauti tik tada, jeigu eksportuojamos tokios prekės, kurioms taikomi importo muitai už jų sudėtyje esančias žaliavas, ii) abejojo Komisijos taikomu skaičiavimo metodu, pagrįstu „kaupiamuoju“ principu, o ne metodika, kuri buvo naudojama 1999 m. pirminiame nagrinėjime, po kurio buvo nustatytos galutinės kompensacinės priemonės, ir kuri buvo pagrįsta „gavimo“ principu, iii) prašė nedelsiant nutraukti tyrimą DEPB atžvilgiu remdamiesi tuo, kad IV paskelbė nuo 2006 m. balandžio 1 d. nutraukianti DEPB sistemą, ir iv) tvirtino, kad sistemos nepašalinus iš skaičiavimo būtų pažeidžiamos ASCM (Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių) 27 straipsnio nuostatos besivystančių šalių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(55)

Susipažinę su pagrindiniais faktais ir išvadomis IV ir du eksportuotojai, kurie naudojosi pagal šią sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė pastabas dėl pirmiau išdėstytos DEPB analizės. Jie i) tvirtino, kad DEPB kreditus tariamai galima gauti tik tada, jeigu eksportuojamos tokios prekės, kurioms taikomi importo muitai už jų sudėtyje esančias žaliavas, ii) abejojo Komisijos taikomu skaičiavimo metodu, pagrįstu „kaupiamuoju“ principu, o ne metodika, kuri buvo naudojama 1999 m. pirminiame nagrinėjime, po kurio buvo nustatytos galutinės kompensacinės priemonės, ir kuri buvo pagrįsta „gavimo“ principu, iii) prašė nedelsiant nutraukti tyrimą DEPB atžvilgiu remdamiesi tuo, kad IV paskelbė nuo 2006 m. balandžio 1 d. nutraukianti DEPB sistemą, ir iv) tvirtino, kad sistemos nepašalinus iš skaičiavimo būtų pažeidžiamos ASCM (Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių) 27 straipsnio nuostatos besivystančių šalių atžvilgiu.

| (56) | IV ir eksportuotojai i) papunktyje nurodyto argumento išsamiau nepagrindė. Bet kuriuo atveju minėtas argumentas prieštarauja tyrimo išvadoms, nurodytoms 50–53 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(56)

IV ir eksportuotojai i) papunktyje nurodyto argumento išsamiau nepagrindė. Bet kuriuo atveju minėtas argumentas prieštarauja tyrimo išvadoms, nurodytoms 50–53 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (57) | ii) argumento atveju – šiame tyrime naudota metodika siekiama geriau atspindėti subsidijos poveikį bendradarbiaujančių eksportuotojų finansinei padėčiai nustatytu tyrimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai pagal šią sistemą sudaromas eksporto sandoris. Tai patvirtinta, inter alia, DEPB kreditų įtraukimu į apskaitą kaupiamuoju principu pagal Indijos apskaitos standartus. Be to, pažymima, kad Komisijos tarnybos šią metodiką jau keletą kartų naudojo, visų pirma grafito elektrodų sistemos byloje (18), ir kad pagal šią metodiką sistema, kuri iš tikrųjų visada buvo kompensuojamoji, nėra visapusiškai iš naujo vertinama. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(57)

ii) argumento atveju – šiame tyrime naudota metodika siekiama geriau atspindėti subsidijos poveikį bendradarbiaujančių eksportuotojų finansinei padėčiai nustatytu tyrimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai pagal šią sistemą sudaromas eksporto sandoris. Tai patvirtinta, inter alia, DEPB kreditų įtraukimu į apskaitą kaupiamuoju principu pagal Indijos apskaitos standartus. Be to, pažymima, kad Komisijos tarnybos šią metodiką jau keletą kartų naudojo, visų pirma grafito elektrodų sistemos byloje (18), ir kad pagal šią metodiką sistema, kuri iš tikrųjų visada buvo kompensuojamoji, nėra visapusiškai iš naujo vertinama. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (58) | Nagrinėjant iii argumentą iš tikrųjų buvo nustatyta, kad IV praeityje pranešė panaikinsianti DEPB. DEPB turėjo būti panaikinta 2005 m. kovo 31 d., bet IV vyriausybė ją pratęsė iki 2005 m. rugsėjo 30 d. Tada IV sistemos galiojimą dar pratęsė iki 2006 m. balandžio 1 d. Tokiomis aplinkybėmis vis dar yra neaišku, ar DEPB iš tikrųjų 2006 m. balandžio 1 d. bus panaikinta (žr. 123 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(58)

Nagrinėjant iii argumentą iš tikrųjų buvo nustatyta, kad IV praeityje pranešė panaikinsianti DEPB. DEPB turėjo būti panaikinta 2005 m. kovo 31 d., bet IV vyriausybė ją pratęsė iki 2005 m. rugsėjo 30 d. Tada IV sistemos galiojimą dar pratęsė iki 2006 m. balandžio 1 d. Tokiomis aplinkybėmis vis dar yra neaišku, ar DEPB iš tikrųjų 2006 m. balandžio 1 d. bus panaikinta (žr. 123 konstatuojamąją dalį).

| (59) | iv argumento atveju nepažeidžiamos ASCM 27 straipsnyje išdėstytos besivystančių šalių nuostatos. Iš tiesų pagal minėtą straipsnį PPO valstybėms narėms nekliudoma imtis kompensuojamųjų veiksmų žalingo kitos valstybės narės subsidijavimo keliamo poveikio atžvilgiu. Kadangi buvo nustatyta, kad DEPB yra kompensuojamoji, šis argumentas yra atmetamas. |
| --- | --- |

(59)

iv argumento atveju nepažeidžiamos ASCM 27 straipsnyje išdėstytos besivystančių šalių nuostatos. Iš tiesų pagal minėtą straipsnį PPO valstybėms narėms nekliudoma imtis kompensuojamųjų veiksmų žalingo kitos valstybės narės subsidijavimo keliamo poveikio atžvilgiu. Kadangi buvo nustatyta, kad DEPB yra kompensuojamoji, šis argumentas yra atmetamas.

e)   Išvados dėl DEPB

| (60) | Pagal DEPB subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. DEPB kreditas yra IV finansinis įnašas, nes jis galiausiai bus naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti kitais atvejais. Be to, DEPB kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(60)

Pagal DEPB subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. DEPB kreditas yra IV finansinis įnašas, nes jis galiausiai bus naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti kitais atvejais. Be to, DEPB kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina bendrovės likvidumą.

| (61) | Be to, pagal įstatymus DEPB priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir todėl yra laikoma individualia ir kompensuojamąja pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(61)

Be to, pagal įstatymus DEPB priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir todėl yra laikoma individualia ir kompensuojamąja pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (62) | Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma neskaičiuojama atsižvelgiant į faktines sunaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra sunaudojamos eksportuojamo produkto gamyboje, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai, eksportuotojas turi teisę naudotis DEPB lengvatomis neatsižvelgiant į tai, ar jis bendrai importuoja kokias nors žaliavas. Norint gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti prekes neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja savo šalyje ir neimportuoja jokių prekių, kurios gali būti naudojamos kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis DEPB. |
| --- | --- |

(62)

Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma neskaičiuojama atsižvelgiant į faktines sunaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra sunaudojamos eksportuojamo produkto gamyboje, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai, eksportuotojas turi teisę naudotis DEPB lengvatomis neatsižvelgiant į tai, ar jis bendrai importuoja kokias nors žaliavas. Norint gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti prekes neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja savo šalyje ir neimportuoja jokių prekių, kurios gali būti naudojamos kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis DEPB.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (63) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensacinių subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tyrimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai sudaromas eksporto sandoris pagal šią sistemą. Šiuo momentu IV gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

(63)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensacinių subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tyrimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai sudaromas eksporto sandoris pagal šią sistemą. Šiuo momentu IV gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.

| (64) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikoma, kad pagal DEPB gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, sudarytus pagal šią sistemą per tyrimo laikotarpį, sumai. |
| --- | --- |

(64)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikoma, kad pagal DEPB gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, sudarytus pagal šią sistemą per tyrimo laikotarpį, sumai.

| (65) | Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(65)

Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą.

| (66) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba transportuotą kiekį. TL šiomis sistemomis pasinaudojo trys bendrovės, kurios gavo 9,0–11,0 % dydžio subsidijas. |
| --- | --- |

(66)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba transportuotą kiekį. TL šiomis sistemomis pasinaudojo trys bendrovės, kurios gavo 9,0–11,0 % dydžio subsidijas.

2.3.   Į eksportą orientuotų bendrovių (toliau – EOU) sistema ir (arba) specialiųjų ekonominių zonų (toliau – SEZ) sistema

a)   Teisinis pagrindas

| (67) | Išsami informacija apie šias sistemas yra pateikta atitinkamai EXIM politikos 2002–2007 ir HOP I 2002–2007 6 (EOU) ir 7 (SEZ) skyriuose. |
| --- | --- |

(67)

Išsami informacija apie šias sistemas yra pateikta atitinkamai EXIM politikos 2002–2007 ir HOP I 2002–2007 6 (EOU) ir 7 (SEZ) skyriuose.

b)   Teisė pasinaudoti

| (68) | Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes arba paslaugas, gali steigtis pagal SEZ arba EOU sistemas. Buvo nustatyta, kad TL viena bendrovė pasinaudojo EOU sistema. |
| --- | --- |

(68)

Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes arba paslaugas, gali steigtis pagal SEZ arba EOU sistemas. Buvo nustatyta, kad TL viena bendrovė pasinaudojo EOU sistema.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (69) | SEZ yra konkrečiai apibrėžtos neapmuitinamos teritorijos, kurios pagal EXIM politiką 2002–2007 prekybos operacijų, muitų ir mokesčių tikslais laikomos užsienio teritorija. |
| --- | --- |

(69)

SEZ yra konkrečiai apibrėžtos neapmuitinamos teritorijos, kurios pagal EXIM politiką 2002–2007 prekybos operacijų, muitų ir mokesčių tikslais laikomos užsienio teritorija.

| (70) | Kita vertus, geografiniu požiūriu EOU yra lankstesnės ir gali steigtis bet kurioje Indijos vietoje. Ši sistema papildo SEZ sistemą. |
| --- | --- |

(70)

Kita vertus, geografiniu požiūriu EOU yra lankstesnės ir gali steigtis bet kurioje Indijos vietoje. Ši sistema papildo SEZ sistemą.

| (71) | Prašyme dėl EOU arba SEZ statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą produkcijos kiekį, numatomą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios prašymą, valdžios institucijos tokią bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Sutartis dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal SEZ ir (arba) EOU sistemą galioja penkerius metus. Ji gali būti atnaujinta papildomiems laikotarpiams. |
| --- | --- |

(71)

Prašyme dėl EOU arba SEZ statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą produkcijos kiekį, numatomą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios prašymą, valdžios institucijos tokią bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Sutartis dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal SEZ ir (arba) EOU sistemą galioja penkerius metus. Ji gali būti atnaujinta papildomiems laikotarpiams.

| (72) | Pagrindinis EOU arba SEZ įsipareigojimas, nustatytas EXIM politikoje 2002–2007, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (toliau – NFE), t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę. |
| --- | --- |

(72)

Pagrindinis EOU arba SEZ įsipareigojimas, nustatytas EXIM politikoje 2002–2007, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (toliau – NFE), t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę.

| (73) | EOU ir (arba) SEZ bendrovės turi teisę gauti šias lengvatas:






  i) | atleidimas nuo importo muitų visoms prekių rūšims (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms; |
| --- | --- | --- |

(73)

EOU ir (arba) SEZ bendrovės turi teisę gauti šias lengvatas:

i)

atleidimas nuo importo muitų visoms prekių rūšims (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms;

| ii) | atleidimas nuo akcizo už prekes, įsigytas iš vietos šaltinių; |
| --- | --- |

ii)

atleidimas nuo akcizo už prekes, įsigytas iš vietos šaltinių;

| iii) | pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes kompensavimas; |
| --- | --- |

iii)

pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes kompensavimas;

| iv) | galimybė dalį produkcijos parduoti vidaus rinkoje ir sumokėti galutinei prekei taikomus muitus, kuri taikoma kaip išimtis bendrajam reikalavimui eksportuoti visą produkciją; |
| --- | --- |

iv)

galimybė dalį produkcijos parduoti vidaus rinkoje ir sumokėti galutinei prekei taikomus muitus, kuri taikoma kaip išimtis bendrajam reikalavimui eksportuoti visą produkciją;

| v) | atleidimas nuo pajamų mokesčio, kuris parastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10A arba 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010 m.; |
| --- | --- |

v)

atleidimas nuo pajamų mokesčio, kuris parastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10A arba 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010 m.;

| vi) | galimybė įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų. |
| --- | --- |

vi)

galimybė įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų.

| (74) | Bendrovės, kurios veikia pagal šias sistemas, laiko prekes muitinėje nesumokėję muitų kontroliuojant muitinės pareigūnams Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka. Minėtos bendrovės, naudodamos nustatytos formos apskaitos dokumentus, teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas, jų vartojimą ir panaudojimą bei eksportą. Šie dokumentai turėtų būti reguliariai pateikiami kompetentingoms institucijoms, jeigu to reikalaujama (toliau – ketvirčio ir metinės pažangos ataskaitos). Tačiau pagal HOP I 2002–2007 14-I priedėlio 10.2 ir 14-II priedėlio 13.2 straipsnio dalis „(EOU arba SEZ bendrovė) neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimais kitoms įmonėms, DTA pardavimais arba atsargomis“. |
| --- | --- |

(74)

Bendrovės, kurios veikia pagal šias sistemas, laiko prekes muitinėje nesumokėję muitų kontroliuojant muitinės pareigūnams Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka. Minėtos bendrovės, naudodamos nustatytos formos apskaitos dokumentus, teisiškai privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas, jų vartojimą ir panaudojimą bei eksportą. Šie dokumentai turėtų būti reguliariai pateikiami kompetentingoms institucijoms, jeigu to reikalaujama (toliau – ketvirčio ir metinės pažangos ataskaitos). Tačiau pagal HOP I 2002–2007 14-I priedėlio 10.2 ir 14-II priedėlio 13.2 straipsnio dalis „(EOU arba SEZ bendrovė) neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimais kitoms įmonėms, DTA pardavimais arba atsargomis“.

| (75) | Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą įvertina pačios bendrovės. EOU eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOU muitinės ir (arba) akcizų pareigūnas. |
| --- | --- |

(75)

Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą įvertina pačios bendrovės. EOU eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOU muitinės ir (arba) akcizų pareigūnas.

| (76) | Šiuo atveju EOU sistema per tam tikrą TL dalį naudojosi tik vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas. Kadangi SEZ sistema niekas nesinaudojo, tai su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. EOU pasinaudojęs bendradarbiaujantis eksportuotojas sistemą taikė pagrindinių gamybos priemonių importui be muitų ir pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes kompensacijos gavimui. Šis eksportuotojas nepasinaudojo EOU teikiama lengvata – atleidimu nuo žaliavų importo muitų PET plėvelės gamybai, jis naudoja PET plokštes kaip žaliavą. Šios PET plokštės yra pagamintos kitame šios bendrovės padalinyje iš žaliavų, įsigytų pagal ALS. Taigi bendrovė pasinaudojo lengvatomis, apibūdintomis 73 konstatuojamosios dalies i ir iii punktuose. |
| --- | --- |

(76)

Šiuo atveju EOU sistema per tam tikrą TL dalį naudojosi tik vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas. Kadangi SEZ sistema niekas nesinaudojo, tai su šia sistema susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. EOU pasinaudojęs bendradarbiaujantis eksportuotojas sistemą taikė pagrindinių gamybos priemonių importui be muitų ir pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes kompensacijos gavimui. Šis eksportuotojas nepasinaudojo EOU teikiama lengvata – atleidimu nuo žaliavų importo muitų PET plėvelės gamybai, jis naudoja PET plokštes kaip žaliavą. Šios PET plokštės yra pagamintos kitame šios bendrovės padalinyje iš žaliavų, įsigytų pagal ALS. Taigi bendrovė pasinaudojo lengvatomis, apibūdintomis 73 konstatuojamosios dalies i ir iii punktuose.

d)   Pastabos po atskleidimo

| (77) | Viena bendrovė, kuri pasinaudojo pagal EOU sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė pastabų apie tam tikrus atitinkamų subsidijų skirtumų skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti. |
| --- | --- |

(77)

Viena bendrovė, kuri pasinaudojo pagal EOU sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė pastabų apie tam tikrus atitinkamų subsidijų skirtumų skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti.

e)   Išvados dėl EOU

| (78) | EOU atleidimas nuo dviejų rūšių importo muitų (toliau – pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito) ir pagrindinio pardavimo mokesčio kompensavimas yra IV finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios sistemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad EOU buvo suteikta nauda, kai apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, nes ji išsaugojo savo likvidumą nemokėdama muitų, kurie paprastai mokami. |
| --- | --- |

(78)

EOU atleidimas nuo dviejų rūšių importo muitų (toliau – pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito) ir pagrindinio pardavimo mokesčio kompensavimas yra IV finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios sistemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad EOU buvo suteikta nauda, kai apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, nes ji išsaugojo savo likvidumą nemokėdama muitų, kurie paprastai mokami.

| (79) | Tai reiškia, kad atleidimas nuo pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito bei pardavimo mokesčio kompensavimas yra subsidijos, kai apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnyje. Pagal įstatymą jos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis bei kompensuojamosiomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EOU eksporto tikslas, kaip nurodyta EXIM politikos 2002–2007 6.1 straipsnio dalyje, yra condition sine qua non norint gauti lengvatas. |
| --- | --- |

(79)

Tai reiškia, kad atleidimas nuo pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito bei pardavimo mokesčio kompensavimas yra subsidijos, kai apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnyje. Pagal įstatymą jos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis bei kompensuojamosiomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EOU eksporto tikslas, kaip nurodyta EXIM politikos 2002–2007 6.1 straipsnio dalyje, yra condition sine qua non norint gauti lengvatas.

| (80) | Be to, buvo patvirtinta, kad IV netaiko veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kuri padėtų išsiaiškinti, ar be muito ir (arba) pardavimo mokesčio įsigytos žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba, kalbant apie pakaitines muitų grąžinimo sistemas, pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, atleidimas nuo muitų pagrindinėms gamybos priemonėms tikrai nėra leistina muitų grąžinimo sistema. |
| --- | --- |

(80)

Be to, buvo patvirtinta, kad IV netaiko veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kuri padėtų išsiaiškinti, ar be muito ir (arba) pardavimo mokesčio įsigytos žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba, kalbant apie pakaitines muitų grąžinimo sistemas, pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, atleidimas nuo muitų pagrindinėms gamybos priemonėms tikrai nėra leistina muitų grąžinimo sistema.

| (81) | IV neatliko papildomo patikrinimo pagal faktines sąnaudas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas), ir neįrodė, kad nebuvo grąžintos per didelės sumos. |
| --- | --- |

(81)

IV neatliko papildomo patikrinimo pagal faktines sąnaudas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas), ir neįrodė, kad nebuvo grąžintos per didelės sumos.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (82) | Todėl kompensacine lengvata laikomas visų importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus pagrindinio muito), kurie paprastai mokami importavimo metu, grąžinimas ir pardavimo mokesčio kompensacija peržiūros tyrimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(82)

Todėl kompensacine lengvata laikomas visų importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus pagrindinio muito), kurie paprastai mokami importavimo metu, grąžinimas ir pardavimo mokesčio kompensacija peržiūros tyrimo laikotarpiu.

i)   Pagrindinio pardavimo mokesčio už pelningas prekes kompensavimas

| (83) | Skaitiklis buvo nustatytas tokiu būdu. Šią sistemą naudojusiam eksportuotojui subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis kompensuotais pardavimo mokesčiais už pirkinius gamybos sektoriui, t. y., inter alia, dalis ir pakavimo medžiagas, peržiūros tyrimo laikotarpiu. Mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(83)

Skaitiklis buvo nustatytas tokiu būdu. Šią sistemą naudojusiam eksportuotojui subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis kompensuotais pardavimo mokesčiais už pirkinius gamybos sektoriui, t. y., inter alia, dalis ir pakavimo medžiagas, peržiūros tyrimo laikotarpiu. Mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą.

| (84) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai, kurią sudarė visa eksporto pardavimo apimtis peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir nebuvo skiriama, atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 0,02 %. |
| --- | --- |

(84)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai, kurią sudarė visa eksporto pardavimo apimtis peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir nebuvo skiriama, atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 0,02 %.

ii)   Atleidimas nuo importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito) ir pagrindinio pardavimo mokesčio už pagrindines gamybos priemones kompensacija

| (85) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, šia sistema besinaudojančiai bendrovei suteikta nauda buvo apskaičiuojama pagal nesumokėto už importuotas pagrindines gamybos priemones muito sumą, ir pardavimo mokesčio, kompensuoto už įgytas pagrindines gamybos priemones, sumą, abi sumas paskirstant per laikotarpį, kuris atspindi normalų tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį aptariamo podukto gamybos sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota ir TL priskiriama suma buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį ir taip būtų nustatyta visa šios sistemos naudotojui suteikta nauda. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta tvarka, ši subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir nebuvo skiriama, atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 5,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, šia sistema besinaudojančiai bendrovei suteikta nauda buvo apskaičiuojama pagal nesumokėto už importuotas pagrindines gamybos priemones muito sumą, ir pardavimo mokesčio, kompensuoto už įgytas pagrindines gamybos priemones, sumą, abi sumas paskirstant per laikotarpį, kuris atspindi normalų tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį aptariamo podukto gamybos sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota ir TL priskiriama suma buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį ir taip būtų nustatyta visa šios sistemos naudotojui suteikta nauda. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta tvarka, ši subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir nebuvo skiriama, atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 5,0 %.

| (86) | Tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas tiriamajai bendrovei pagal EOU sistemą sudaro 5,0 %. |
| --- | --- |

(86)

Tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas tiriamajai bendrovei pagal EOU sistemą sudaro 5,0 %.

2.4.   Gamybos priemonių eksporto rėmimo sistema (toliau – EPCG)

a)   Teisinis pagrindas

| (87) | Išsamus EPCG apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 5 skyriuje ir HOP I 2002–2007 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(87)

Išsamus EPCG apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2002–2007 5 skyriuje ir HOP I 2002–2007 5 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (88) | Teisę naudotis šia sistema turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais. Buvo nustatyta, kad TL šia sistema naudojosi keturios atrinktos bendrovės. |
| --- | --- |

(88)

Teisę naudotis šia sistema turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais. Buvo nustatyta, kad TL šia sistema naudojosi keturios atrinktos bendrovės.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (89) | Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti pagrindines gamybos priemones (naujas pagrindines gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo pagrindines gamybos priemones) mokėdama už jas sumažintą muitą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda EPCG licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią sistemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms pagrindinėms gamybos priemonėms, kurios yra importuojamos pagal šią sistemą. Iki 2000 m. kovo 31 d. buvo taikoma faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o didelės vertės importui – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą, importuojamas pagrindines gamybos priemones būtina naudoti tam tikram eksportuojamų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. |
| --- | --- |

(89)

Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti pagrindines gamybos priemones (naujas pagrindines gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo pagrindines gamybos priemones) mokėdama už jas sumažintą muitą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda EPCG licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią sistemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms pagrindinėms gamybos priemonėms, kurios yra importuojamos pagal šią sistemą. Iki 2000 m. kovo 31 d. buvo taikoma faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o didelės vertės importui – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą, importuojamas pagrindines gamybos priemones būtina naudoti tam tikram eksportuojamų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį.

d)   Pastabos po atskleidimo

| (90) | Susipažinusi su pagrindiniais faktais ir išvadomis IV tvirtino, kad palūkanų pridėjimas siekiant nustatyti visą lengvatos sumą nėra pagrindas daryti prielaidą, kad bendrovė būtų finansavusi visą papildomo muito sumą paskolomis ir kad dėl to tiriamuoju laikotarpiu reikėtų atsižvelgti į kiekvienos bendrovės skolos ir nuosavybės santykį ir skaičiuojant reikėtų naudoti tik proporcingą sumą. |
| --- | --- |

(90)

Susipažinusi su pagrindiniais faktais ir išvadomis IV tvirtino, kad palūkanų pridėjimas siekiant nustatyti visą lengvatos sumą nėra pagrindas daryti prielaidą, kad bendrovė būtų finansavusi visą papildomo muito sumą paskolomis ir kad dėl to tiriamuoju laikotarpiu reikėtų atsižvelgti į kiekvienos bendrovės skolos ir nuosavybės santykį ir skaičiuojant reikėtų naudoti tik proporcingą sumą.

| (91) | Manoma, kad nepaisant to, ar muitams sumokėti bendrovė skolintųsi pinigus ar naudotųsi savo fondais, bet kokiu atveju būtų patirtos išlaidos. Skolinimosi atveju išlaidos – tai palūkanos, kurios po to turi būti sumokamos. Kai finansuojama iš savo fondų, tuomet bendrovės išlaidomis tampa pirmesnių investicijų palūkanos. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(91)

Manoma, kad nepaisant to, ar muitams sumokėti bendrovė skolintųsi pinigus ar naudotųsi savo fondais, bet kokiu atveju būtų patirtos išlaidos. Skolinimosi atveju išlaidos – tai palūkanos, kurios po to turi būti sumokamos. Kai finansuojama iš savo fondų, tuomet bendrovės išlaidomis tampa pirmesnių investicijų palūkanos. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (92) | Trys bendrovės, kurios pasinaudojo pagal EPCG sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė keletą pastabų apie tam tikrus atitinkamų subsidijų skirtumų skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti. |
| --- | --- |

(92)

Trys bendrovės, kurios pasinaudojo pagal EPCG sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė keletą pastabų apie tam tikrus atitinkamų subsidijų skirtumų skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti.

e)   Išvada dėl EPCG

| (93) | Pagal EPCG subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansiniu įnašu, nes ši lengvata sumažina IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(93)

Pagal EPCG subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansiniu įnašu, nes ši lengvata sumažina IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.

| (94) | Be to, EPCG pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes šių licencijų negalima gauti, neįsipareigojus eksportuoti. Dėl to ji laikoma individualia ir kompensuojamąja pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(94)

Be to, EPCG pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes šių licencijų negalima gauti, neįsipareigojus eksportuoti. Dėl to ji laikoma individualia ir kompensuojamąja pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.

| (95) | Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos neapima pagrindinių gamybos priemonių, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes jos yra nesunaudojamos gaminant eksportuojamas prekes. |
| --- | --- |

(95)

Šios sistemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos neapima pagrindinių gamybos priemonių, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes jos yra nesunaudojamos gaminant eksportuojamas prekes.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (96) | Skaitiklis buvo nustatytas tokiu būdu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo apskaičiuota pagal muitą, nesumokėtą už importuotas pagrindines gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi normalų tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį PET plėvelės pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą laikui bėgant suteiktos naudos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(96)

Skaitiklis buvo nustatytas tokiu būdu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo apskaičiuota pagal muitą, nesumokėtą už importuotas pagrindines gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi normalų tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį PET plėvelės pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą laikui bėgant suteiktos naudos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Mokesčiai, kuriuos būtinai reikėjo sumokėti, norint gauti subsidiją, buvo išskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą.

| (97) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. Keturių atrinktų bendrovių gautos subsidijos sudarė 1,3–2,7 %. |
| --- | --- |

(97)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. Keturių atrinktų bendrovių gautos subsidijos sudarė 1,3–2,7 %.

2.5.   Apsirūpinimo neapmuitintomis žaliavomis licencija (toliau – DFRC)

a)   Teisinis pagrindas

| (98) | Teisinis šios sistemos pagrindas yra pateiktas EXIM–politikos 2002-2007 4.2.1–4.2.7. straipsnio dalyse ir HOP I 2002-2007 4.31–4.36 straipsnio dalyse. |
| --- | --- |

(98)

Teisinis šios sistemos pagrindas yra pateiktas EXIM–politikos 2002-2007 4.2.1–4.2.7. straipsnio dalyse ir HOP I 2002-2007 4.31–4.36 straipsnio dalyse.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (99) | Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš keturių atrinktų bendrovių negavo lengvatų pagal DFRC, tai su DFRC susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš keturių atrinktų bendrovių negavo lengvatų pagal DFRC, tai su DFRC susijusio kompensavimo analizuoti nereikia.

2.6.   Atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema (toliau – ITES)

a)   Teisinis pagrindas

| (100) | Šios sistemos teisinis pagrindas yra 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymas (toliau – ITA), kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. Finansų įstatymu kiekvienais metais nustatomas mokesčių rinkimo ir įvairių atleidimų bei atskaitymų, kurių gali būti pareikalauta, pagrindas. Eksportuojančios bendrovės gali reikalauti, kad jos būtų atleistos nuo pajamų mokesčio pagal ITA 10A, 10B ir 80HHC dalis. |
| --- | --- |

(100)

Šios sistemos teisinis pagrindas yra 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymas (toliau – ITA), kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. Finansų įstatymu kiekvienais metais nustatomas mokesčių rinkimo ir įvairių atleidimų bei atskaitymų, kurių gali būti pareikalauta, pagrindas. Eksportuojančios bendrovės gali reikalauti, kad jos būtų atleistos nuo pajamų mokesčio pagal ITA 10A, 10B ir 80HHC dalis.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (101) | Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš keturių atrinktų bendrovių negavo lengvatų pagal ITA 10A ir 10B dalis, tai su ITA 10A ir 10B dalimis susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(101)

Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš keturių atrinktų bendrovių negavo lengvatų pagal ITA 10A ir 10B dalis, tai su ITA 10A ir 10B dalimis susijusio kompensavimo analizuoti nereikia.

| (102) | Du tirti eksportuotojai nurodė, kad jie gavo naudos iš dalinio atleidimo nuo pajamų mokesčio už pelną, gautą iš eksporto pardavimo peržiūros tyrimo laikotarpiu, pagal ITA 80HHC dalį. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ši ITA nuostata buvo panaikinta nuo 2004 m. balandžio 1 d. prasidedančių finansinių metų iki 2005 m. kovo 31 d. ir toliau, ji nesuteiks jokios naudos pareiškėjui nuo 2004 m. kovo 31 d. Todėl lengvatos, gautos pagal ITA 80HHC dalį, nebus kompensuojamos pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(102)

Du tirti eksportuotojai nurodė, kad jie gavo naudos iš dalinio atleidimo nuo pajamų mokesčio už pelną, gautą iš eksporto pardavimo peržiūros tyrimo laikotarpiu, pagal ITA 80HHC dalį. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ši ITA nuostata buvo panaikinta nuo 2004 m. balandžio 1 d. prasidedančių finansinių metų iki 2005 m. kovo 31 d. ir toliau, ji nesuteiks jokios naudos pareiškėjui nuo 2004 m. kovo 31 d. Todėl lengvatos, gautos pagal ITA 80HHC dalį, nebus kompensuojamos pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį.

2.7.   Eksporto kreditų sistema (toliau – ECS)

a)   Teisinis pagrindas

| (103) | Šios sistemos išsamus apibūdinimas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – RBI) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(103)

Šios sistemos išsamus apibūdinimas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – RBI) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 5/04.02.01/2002-03 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 10/04.02.01/2003-04 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.

b)   Teisė pasinaudoti

| (104) | Teisę šia sistema naudotis turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Buvo nustatyta, kad TL šia sistema naudojosi trys bendrovės. |
| --- | --- |

(104)

Teisę šia sistema naudotis turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Buvo nustatyta, kad TL šia sistema naudojosi trys bendrovės.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (105) | Pagal šią sistemą RBI privaloma tvarka nustato maksimalią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojai galėtų gauti kreditus tarptautiniu lygiu konkurencinėmis palūkanų normomis“. ECS sudaro dvi posistemės, tai yra Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („akredityvas neišsiųstoms prekėms apmokėti“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportą, ir Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, RBI nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(105)

Pagal šią sistemą RBI privaloma tvarka nustato maksimalią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojai galėtų gauti kreditus tarptautiniu lygiu konkurencinėmis palūkanų normomis“. ECS sudaro dvi posistemės, tai yra Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („akredityvas neišsiųstoms prekėms apmokėti“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui prekių pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportą, ir Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, RBI nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (106) | Pagal minėtus RBI pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus lengvatinėmis palūkanų normomis, palyginti su įprastinių komercinių kreditų (kreditų grynaisiais) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(106)

Pagal minėtus RBI pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus lengvatinėmis palūkanų normomis, palyginti su įprastinių komercinių kreditų (kreditų grynaisiais) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas.

d)   Pastabos po atskleidimo

| (107) | Dvi bendrovės, kurioms buvo suteiktos lengvatos pagal ECS sistemą, pateikė keletą pastabų apie tam tikrus atitinkamų subsidijų skirtumų skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti. |
| --- | --- |

(107)

Dvi bendrovės, kurioms buvo suteiktos lengvatos pagal ECS sistemą, pateikė keletą pastabų apie tam tikrus atitinkamų subsidijų skirtumų skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti.

e)   Išvados dėl ECS

| (108) | Pirma, mažinant finansines išlaidas palyginti su rinkos palūkanų normomis minėtos lengvatinės palūkanų normos tokiam eksportuotojui yra naudingos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Nepaisant to, kad lengvatinius kreditus pagal ECS sistemą teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies iv punkte. RBI yra valstybinė institucija, dėl to jai taikoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje pateikta „vyriausybės“ sąvoka, be to, ji nurodo komerciniams bankams suteikti lengvatinį finansavimą eksportuojančioms bendrovėms. Šis lengvatinis finansavimas yra subsidija, kuri laikoma individualia ir kompensuojamąja, nes pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą lengvatinės palūkanų normos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(108)

Pirma, mažinant finansines išlaidas palyginti su rinkos palūkanų normomis minėtos lengvatinės palūkanų normos tokiam eksportuotojui yra naudingos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Nepaisant to, kad lengvatinius kreditus pagal ECS sistemą teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies iv punkte. RBI yra valstybinė institucija, dėl to jai taikoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje pateikta „vyriausybės“ sąvoka, be to, ji nurodo komerciniams bankams suteikti lengvatinį finansavimą eksportuojančioms bendrovėms. Šis lengvatinis finansavimas yra subsidija, kuri laikoma individualia ir kompensuojamąja, nes pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą lengvatinės palūkanų normos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (109) | Subsidijos suma buvo apskaičiuojama remiantis palūkanų, sumokėtų už TL naudotus eksporto kreditus, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu būtų taikomos tokios palūkanų normos, kurios yra taikomos atskirų bendrovių naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams, skirtumu. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Keturios atrinktos bendrovės gavo lengvatas pagal ECS. Jos gavo 0,01–1,3 % subsidijas. |
| --- | --- |

(109)

Subsidijos suma buvo apskaičiuojama remiantis palūkanų, sumokėtų už TL naudotus eksporto kreditus, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu būtų taikomos tokios palūkanų normos, kurios yra taikomos atskirų bendrovių naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams, skirtumu. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Keturios atrinktos bendrovės gavo lengvatas pagal ECS. Jos gavo 0,01–1,3 % subsidijas.

2.8.   Kapitalo suteikimas

| (110) | Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš keturių atrinktų bendrovių negavo lengvatų pagal šią ad hoc sistemą, tai su ja susijusio kompensavimo analizuoti nereikia. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į tai, kad nė viena iš keturių atrinktų bendrovių negavo lengvatų pagal šią ad hoc sistemą, tai su ja susijusio kompensavimo analizuoti nereikia.

3.   REGIONINĖS SISTEMOS

3.1.   Utar Pradešo vyriausybės paskatų paketo sistema

| (111) | Buvo nustatyta, kad nė vienas eksportuojantis gamintojas nesinaudojo Utar Pradešo vyriausybės paskatų paketo sistema. |
| --- | --- |

(111)

Buvo nustatyta, kad nė vienas eksportuojantis gamintojas nesinaudojo Utar Pradešo vyriausybės paskatų paketo sistema.

3.2.   Maharaštros vyriausybės (toliau – MV) paskatų paketo sistema (toliau – PSI)

a)   Teisinis pagrindas

| (112) | Skatindama pramonės sektorių išplitimą mažiau išsivysčiusiose valstijos vietose, IV nuo 1964 m. teikia lengvatas naujų besiplečiančių įmonių įsikūrimui besivystančiuose valstijos regionuose pagal sistemą, kuri yra paprastai žinoma kaip „paskatų paketo sistema“. Nuo taikymo pradžios ši sistema keletą kartų buvo iš dalies keista – „1993 m. sistema“ veikė nuo 1993 m. spalio 1 d. iki 2001 m. kovo 31 d., o paskutinį kartą pakeista „2001 m. sistema“ buvo pradėta taikyti 2001 m. kovo 31 d. ir bus taikoma iki 2006 m. kovo 31 d. MV taikomą PSI sudaro kelios posistemės, kurių pagrindinės yra šios: i) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio ir ii) vietos mokesčio kompensavimas. |
| --- | --- |

(112)

Skatindama pramonės sektorių išplitimą mažiau išsivysčiusiose valstijos vietose, IV nuo 1964 m. teikia lengvatas naujų besiplečiančių įmonių įsikūrimui besivystančiuose valstijos regionuose pagal sistemą, kuri yra paprastai žinoma kaip „paskatų paketo sistema“. Nuo taikymo pradžios ši sistema keletą kartų buvo iš dalies keista – „1993 m. sistema“ veikė nuo 1993 m. spalio 1 d. iki 2001 m. kovo 31 d., o paskutinį kartą pakeista „2001 m. sistema“ buvo pradėta taikyti 2001 m. kovo 31 d. ir bus taikoma iki 2006 m. kovo 31 d. MV taikomą PSI sudaro kelios posistemės, kurių pagrindinės yra šios: i) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio ir ii) vietos mokesčio kompensavimas.

b)   Teisė pasinaudoti

| (113) | Norėdamos šia sistema naudotis bendrovės turi investuoti į mažiau išsivysčiusias zonas įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Šios zonos pagal ekonominį vystymąsi yra skirstomos į skirtingas kategorijas (pvz., mažai išsivysčiusi zona, mažiau išsivysčiusi zona, mažiausiai išsivysčiusi zona). Pagrindinis paskatų dydžio nustatymo kriterijus yra zona, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė, ir investicijų dydis. |
| --- | --- |

(113)

Norėdamos šia sistema naudotis bendrovės turi investuoti į mažiau išsivysčiusias zonas įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Šios zonos pagal ekonominį vystymąsi yra skirstomos į skirtingas kategorijas (pvz., mažai išsivysčiusi zona, mažiau išsivysčiusi zona, mažiausiai išsivysčiusi zona). Pagrindinis paskatų dydžio nustatymo kriterijus yra zona, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė, ir investicijų dydis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (114) | Atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio: prekėms paprastai taikomas pagrindinis pardavimo mokestis (pardavimui tarp valstijų) arba valstijos pardavimo mokestis (pardavimui valstijoje), kurio dydis svyruoja pagal valstiją ir (arba) valstijas, kurioje(kuriose) sudaromi sandoriai. Prekių importui ar eksportui netaikomas pardavimo mokestis, o vidaus pardavimui taikomas tinkamo dydžio pardavimo mokestis. Pagal atleidimo sistemą paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Taip pat paskirtos įmonės yra atleistos nuo vietos pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, kuris pats turi teisę naudotis sistema. Kadangi pardavimo sandoris nesuteikia jokios naudos paskirtai parduodančiai įmonei, tai pirkimo sandoris duoda naudos paskirtai perkančiai įmonei. Dvi iš keturių atrinktų bendrovių turėjo po vieną įmonę, kuri TL galėjo naudotis MV teikiama PSI. Pagal sistemą šios dvi įmonės buvo atleistos nuo pardavimo mokesčio už tam tikrus vidaus pirkimo kiekius iš tiekėjų, kurie turi teisę naudotis atleidimo sistema. |
| --- | --- |

(114)

Atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio: prekėms paprastai taikomas pagrindinis pardavimo mokestis (pardavimui tarp valstijų) arba valstijos pardavimo mokestis (pardavimui valstijoje), kurio dydis svyruoja pagal valstiją ir (arba) valstijas, kurioje(kuriose) sudaromi sandoriai. Prekių importui ar eksportui netaikomas pardavimo mokestis, o vidaus pardavimui taikomas tinkamo dydžio pardavimo mokestis. Pagal atleidimo sistemą paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Taip pat paskirtos įmonės yra atleistos nuo vietos pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, kuris pats turi teisę naudotis sistema. Kadangi pardavimo sandoris nesuteikia jokios naudos paskirtai parduodančiai įmonei, tai pirkimo sandoris duoda naudos paskirtai perkančiai įmonei. Dvi iš keturių atrinktų bendrovių turėjo po vieną įmonę, kuri TL galėjo naudotis MV teikiama PSI. Pagal sistemą šios dvi įmonės buvo atleistos nuo pardavimo mokesčio už tam tikrus vidaus pirkimo kiekius iš tiekėjų, kurie turi teisę naudotis atleidimo sistema.

| (115) | Vietos mokesčio kompensavimas: vietos mokestis – tai toks mokestis, kurį renka Indijos vietinės vyriausybės, įskaitant MV, už prekes, patenkančias į jų miesto ar rajono teritoriją. Pramonės įmonės turi teisę gauti vietos mokesčio kompensaciją iš MV, jei jų įrenginiai yra tam tikruose nurodytuose miestuose ir rajonuose valstijos teritorijoje. Bendra suma, kuri gali būti kompensuota, negali viršyti 100 % pagrindinio kapitalo investicijų. Nustatyta, kad iš dviejų minėtų bendrovių, turinčių įmonę, kuri TL galėjo naudotis MV teikiama PSI, tik viena pasinaudojo MV vidaus mokesčio kompensavimu. |
| --- | --- |

(115)

Vietos mokesčio kompensavimas: vietos mokestis – tai toks mokestis, kurį renka Indijos vietinės vyriausybės, įskaitant MV, už prekes, patenkančias į jų miesto ar rajono teritoriją. Pramonės įmonės turi teisę gauti vietos mokesčio kompensaciją iš MV, jei jų įrenginiai yra tam tikruose nurodytuose miestuose ir rajonuose valstijos teritorijoje. Bendra suma, kuri gali būti kompensuota, negali viršyti 100 % pagrindinio kapitalo investicijų. Nustatyta, kad iš dviejų minėtų bendrovių, turinčių įmonę, kuri TL galėjo naudotis MV teikiama PSI, tik viena pasinaudojo MV vidaus mokesčio kompensavimu.

d)   Pastabos po atskleidimo

| (116) | Viena bendrovė, kuri pasinaudojo MV pagal PSI sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė keletą pastabų apie tam tikrus atitinkamo subsidijų skirtumo skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti. |
| --- | --- |

(116)

Viena bendrovė, kuri pasinaudojo MV pagal PSI sistemą teikiamomis lengvatomis, pateikė keletą pastabų apie tam tikrus atitinkamo subsidijų skirtumo skaičiavimo elementus. Tais atvejais, kai pastabos buvo pagrįstos, skaičiavimai buvo pakoreguoti.

e)   Išvados dėl MV teikiamos PSI

| (117) | Pagal MV teikiamą PSI subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Pirmiau nagrinėtos dvi posistemės laikomos MV finansiniu įnašu, nes ši lengvata sumažina MV pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, atleidimas ir (arba) kompensavimas yra naudingas bendrovei, nes padidina jos likvidumą. |
| --- | --- |

(117)

Pagal MV teikiamą PSI subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Pirmiau nagrinėtos dvi posistemės laikomos MV finansiniu įnašu, nes ši lengvata sumažina MV pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, atleidimas ir (arba) kompensavimas yra naudingas bendrovei, nes padidina jos likvidumą.

| (118) | Šia sistema gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne tokiose zonose įsikūrusios bendrovės šia sistema naudotis negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal susijusias zonas. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį sistema laikoma individualia ir todėl kompensuojamąja. |
| --- | --- |

(118)

Šia sistema gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne tokiose zonose įsikūrusios bendrovės šia sistema naudotis negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal susijusias zonas. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 straipsnio 3 dalį sistema laikoma individualia ir todėl kompensuojamąja.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (119) | Atleidimo nuo pardavimo mokesčių atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tyrimo laikotarpiu mokamų pardavimo mokesčių suma, kuri pagal minėtą sistemą liko nesumokėta. Taip pat vietos mokesčio atžvilgiu eksportuotojo gauta lengvata buvo apskaičiuota kaip TL kompensuoto vidaus mokesčio suma. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos sumos (skaitiklis) po to buvo paskirstytos visiems peržiūros tyrimo laikotarpio pardavimo kiekiams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Per aptariamą laikotarpį šiomis sistemomis pasinaudojo dvi bendrovės. Jos gavo 1,6 % subsidijas. |
| --- | --- |

(119)

Atleidimo nuo pardavimo mokesčių atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tyrimo laikotarpiu mokamų pardavimo mokesčių suma, kuri pagal minėtą sistemą liko nesumokėta. Taip pat vietos mokesčio atžvilgiu eksportuotojo gauta lengvata buvo apskaičiuota kaip TL kompensuoto vidaus mokesčio suma. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies reikalavimus šios subsidijos sumos (skaitiklis) po to buvo paskirstytos visiems peržiūros tyrimo laikotarpio pardavimo kiekiams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Per aptariamą laikotarpį šiomis sistemomis pasinaudojo dvi bendrovės. Jos gavo 1,6 % subsidijas.

4.   KOMPENSACINIŲ SUBSIDIJŲ SUMA

| (120) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensacinių subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 11,7 % iki 15,2 %. Subsidijavimo sumos viršijo pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies a ir b punktuose minimą de minimis ribą. |
| --- | --- |

(120)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota kompensacinių subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 11,7 % iki 15,2 %. Subsidijavimo sumos viršijo pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies a ir b punktuose minimą de minimis ribą.

| (121) | Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį TL subsidijavimas buvo tęsiamas.













  SISTEMA | ALS | DEPB | EOUS | EPCGS | ECS | MV teikiamaPSI | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BENDROVĖ | % | % | % | % | % | % | % |
| Husein Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | nedidelė | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį TL subsidijavimas buvo tęsiamas.

SISTEMA

ALS

DEPB

EOUS

EPCGS

ECS

MV teikiamaPSI

Iš viso

BENDROVĖ

%

%

%

%

%

%

%

Husein Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

nedidelė

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   TIKIMYBĖ, KAD SUBSIDIJAVIMAS TĘSIS ARBA PASIKARTOS

| (122) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas galėtų tęstis arba pasikartoti. |
| --- | --- |

(122)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas galėtų tęstis arba pasikartoti.

| (123) | Buvo nustatyta, kad TL atrinkti aptariamo produkto Indijos eksportuotojai ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamu kompensaciniu subsidijavimu. Peržiūros metu buvo nustatyta, kad, išskyrus vieną bendrovę, subsidijų skirtumai buvo didesni už pirminio tyrimo metu nustatytus skirtumus. Tam tikros programos, kurios buvo kompensuojamosios 1999 m. (pvz., DEPB prieš eksportą), buvo nutrauktos, tačiau buvo nustatyta, kad kitos programos, kurių nebuvo 1999 m. (pvz., ALS), šio tyrimo metu buvo kompensuojamos. Pirmiau nagrinėtos subsidijų sistemos teikia nuolatinę naudą. Išskyrus DEPB (žr. 54 konstatuojamąją dalį) nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje jos gali būti panaikintos. Remiantis IV planuojama, kad DEPB pakeičianti sistema pradės veikti ne anksčiau 2006 m. balandžio 1 d. Ateityje reikės įvertinti padėtį, susidarysiančią dėl DEPB pakeitimo tariamai „su PPO suderinta“ sistema, apie kurią Komisija neturi jokios informacijos. Be to, pažymima, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas, kuris anksčiau yra gavęs lengvatų pagal DEPB, šio tyrimo TL daugiau jų negavo (žr. 33 konstatuojamąją dalį). Tačiau dabartinio tyrimo TL šis eksportuotojas pasinaudojo lengvatomis, teikiamomis pagal ALS, kuri taip pat yra muitų grąžinimo sistema. Jei 2006 m. balandžio 1 d. būtų nutraukta DEPB ir po tos datos eksportuotojams nebūtų teikiamos jokios lengvatos, manoma, kad yra galimybė tęsti panašaus dydžio, kaip nustatyta DEPB atveju, subsidijavimą, nes išlieka alternatyvi kompensacinė subsidijų sistema (ALS). Tuo tarpu aptariamo produkto eksportuotojai ir toliau gaus kompensacines subsidijas. Be to, primenama, kad visi aptariamo produkto eksportuotojai turi teisę naudotis daugeliu nagrinėtų programų. Tokiomis aplinkybėmis buvo pagrįstai nuspręsta, kad yra tikimybė, jog bus subsidijuojama ir ateityje. |
| --- | --- |

(123)

Buvo nustatyta, kad TL atrinkti aptariamo produkto Indijos eksportuotojai ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamu kompensaciniu subsidijavimu. Peržiūros metu buvo nustatyta, kad, išskyrus vieną bendrovę, subsidijų skirtumai buvo didesni už pirminio tyrimo metu nustatytus skirtumus. Tam tikros programos, kurios buvo kompensuojamosios 1999 m. (pvz., DEPB prieš eksportą), buvo nutrauktos, tačiau buvo nustatyta, kad kitos programos, kurių nebuvo 1999 m. (pvz., ALS), šio tyrimo metu buvo kompensuojamos. Pirmiau nagrinėtos subsidijų sistemos teikia nuolatinę naudą. Išskyrus DEPB (žr. 54 konstatuojamąją dalį) nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje jos gali būti panaikintos. Remiantis IV planuojama, kad DEPB pakeičianti sistema pradės veikti ne anksčiau 2006 m. balandžio 1 d. Ateityje reikės įvertinti padėtį, susidarysiančią dėl DEPB pakeitimo tariamai „su PPO suderinta“ sistema, apie kurią Komisija neturi jokios informacijos. Be to, pažymima, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas, kuris anksčiau yra gavęs lengvatų pagal DEPB, šio tyrimo TL daugiau jų negavo (žr. 33 konstatuojamąją dalį). Tačiau dabartinio tyrimo TL šis eksportuotojas pasinaudojo lengvatomis, teikiamomis pagal ALS, kuri taip pat yra muitų grąžinimo sistema. Jei 2006 m. balandžio 1 d. būtų nutraukta DEPB ir po tos datos eksportuotojams nebūtų teikiamos jokios lengvatos, manoma, kad yra galimybė tęsti panašaus dydžio, kaip nustatyta DEPB atveju, subsidijavimą, nes išlieka alternatyvi kompensacinė subsidijų sistema (ALS). Tuo tarpu aptariamo produkto eksportuotojai ir toliau gaus kompensacines subsidijas. Be to, primenama, kad visi aptariamo produkto eksportuotojai turi teisę naudotis daugeliu nagrinėtų programų. Tokiomis aplinkybėmis buvo pagrįstai nuspręsta, kad yra tikimybė, jog bus subsidijuojama ir ateityje.

| (124) | Kadangi buvo įrodyta, jog subsidijavimas tęsėsi peržiūros metu ir, tikėtina, tęsis ateityje, todėl subsidijavimo pasikartojimo klausimas nebesvarbus. |
| --- | --- |

(124)

Kadangi buvo įrodyta, jog subsidijavimas tęsėsi peržiūros metu ir, tikėtina, tęsis ateityje, todėl subsidijavimo pasikartojimo klausimas nebesvarbus.

E.   BENDRIJOS PRAMONĖ

1.   BENDRIJOS GAMYBA

| (125) | Bendrijoje panašų produktą gamina 10 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(125)

Bendrijoje panašų produktą gamina 10 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖ

| (126) | Reikėtų paminėti, kad pirminio tyrimo metu Bendrijos pramonę sudarė aštuoni gamintojai. Du nauji gamintojai yra naujosiose valstybėse narėse. Šešios bendrovės neparėmė prašymo ir nebendradarbiavo peržiūros tyrime. Šie keturi gamintojai palaikė skundą ir sutiko bendradarbiauti:






  — | DuPont Teijin Films, |
| --- | --- | --- |

(126)

Reikėtų paminėti, kad pirminio tyrimo metu Bendrijos pramonę sudarė aštuoni gamintojai. Du nauji gamintojai yra naujosiose valstybėse narėse. Šešios bendrovės neparėmė prašymo ir nebendradarbiavo peržiūros tyrime. Šie keturi gamintojai palaikė skundą ir sutiko bendradarbiauti:

—

DuPont Teijin Films,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH,

| — | Nuroll SpA, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA,

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Šios bendrovės visapusiškai dalyvavo tyrime. TL jos sudarė 86 % visos Bendrijos gamybos. |
| --- | --- |

(127)

Šios bendrovės visapusiškai dalyvavo tyrime. TL jos sudarė 86 % visos Bendrijos gamybos.

| (128) | Todėl manoma, kad pirmiau minėti keturi Bendrijos gamintojai sudaro didžiąją dalį Bendrijos visos panašaus produkto gamybos. Todėl manoma, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje, šių keturių Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos pramonę ir toliau bus vadinama „Bendrijos pramone“. |
| --- | --- |

(128)

Todėl manoma, kad pirmiau minėti keturi Bendrijos gamintojai sudaro didžiąją dalį Bendrijos visos panašaus produkto gamybos. Todėl manoma, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje, šių keturių Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos pramonę ir toliau bus vadinama „Bendrijos pramone“.

F.   PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE

1.   ĮŽANGINĖ PASTABA

| (129) | Šios kainų tendencijos yra pagrįstos Eurostato importo kainomis ir, kur taikoma, apima konvencinius ir antidempingo muitus bei numatomas išlaidas po įvežimo. |
| --- | --- |

(129)

Šios kainų tendencijos yra pagrįstos Eurostato importo kainomis ir, kur taikoma, apima konvencinius ir antidempingo muitus bei numatomas išlaidas po įvežimo.

2.   VARTOJIMAS BENDRIJOS RINKOJE

| (130) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės įmonių pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje, Eurostato duomenimis apie visą ES importą ir Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(130)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės įmonių pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje, Eurostato duomenimis apie visą ES importą ir Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje.

| (131) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 7 %. Tiksliau 2001–2002 m. vartojimas beveik nepakito, 2002–2003 m. sumažėjo 6 procentiniais punktais ir galiausiai TL sumažėjo dar vienu procentiniu punktu. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB vartojimas iš viso (tonomis) | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 7 %. Tiksliau 2001–2002 m. vartojimas beveik nepakito, 2002–2003 m. sumažėjo 6 procentiniais punktais ir galiausiai TL sumažėjo dar vienu procentiniu punktu.

2001

2002

2003

IP

EB vartojimas iš viso (tonomis)

271 417

271 787

253 890

251 491

Indeksas (2001=100)

100

100

94

93

3.   IMPORTAS IŠ TIRIAMOSIOS ŠALIES

| (132) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį tiriamosios šalies kilmės importo apimtis padidėjo 107 % ir TL sudarė 12 679 tonas arba 5,0 % rinkos dalies. Pirminio tyrimo TL tiriamosios šalies rinkos dalis sudarė 9,6 %, tačiau, kai 2001 m. buvo įvestos priemonės, sumažėjo iki 2,3 %. |
| --- | --- |

(132)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį tiriamosios šalies kilmės importo apimtis padidėjo 107 % ir TL sudarė 12 679 tonas arba 5,0 % rinkos dalies. Pirminio tyrimo TL tiriamosios šalies rinkos dalis sudarė 9,6 %, tačiau, kai 2001 m. buvo įvestos priemonės, sumažėjo iki 2,3 %.

| (133) | 2001–2003 m., t. y. kai buvo įvestos galutinės kompensacinės priemonės, importo iš tiriamosios šalies kaina nežymiai padidėjo 2 procentiniais punktais, tačiau per TL sumažėjo 5 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(133)

2001–2003 m., t. y. kai buvo įvestos galutinės kompensacinės priemonės, importo iš tiriamosios šalies kaina nežymiai padidėjo 2 procentiniais punktais, tačiau per TL sumažėjo 5 procentiniais punktais.

| (134) | Remiantis modelių palyginimu tyrimas parodė, kad importas iš tiriamosios šalies TL Bendrijos pramonės įmonių importą sumažino 2 % – iki 21 %, pagal bendradarbiaujantį eksportuotoją. Šis palyginimas buvo atliktas remiantis į Bendriją eksportuojančio bendradarbiaujančio eksportuotojo faktinėmis eksporto kainomis. 5, 6 ir 7 konstatuojamosiose dalyse nurodyti tyrimai įrodė, kad didžioji dalis eksporto į Bendriją kainų buvo dirbtinai palaikomos tik šiek tiek viršijant mažiausias importo kainas (toliau – MIK), kurios buvo nustatytos įsipareigojimais, priimtais atsižvelgiant į galutines antidempingo priemones (žr. 2 konstatuojamąją dalį), ir kad Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo daug mažesnės nei eksporto į Bendriją kainos. Todėl jei kainų mažinimo skaičiavimai būtų atlikti remiantis eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kainų mažinimo skirtumai būtų buvę didesni nei pirmiau minėti. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš svarstomosios šalies apimtis (tonomis) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Importo iš svarstomosios šalies rinkos dalis | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Importo iš svarstomosios šalies kaina (EUR už toną) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

Remiantis modelių palyginimu tyrimas parodė, kad importas iš tiriamosios šalies TL Bendrijos pramonės įmonių importą sumažino 2 % – iki 21 %, pagal bendradarbiaujantį eksportuotoją. Šis palyginimas buvo atliktas remiantis į Bendriją eksportuojančio bendradarbiaujančio eksportuotojo faktinėmis eksporto kainomis. 5, 6 ir 7 konstatuojamosiose dalyse nurodyti tyrimai įrodė, kad didžioji dalis eksporto į Bendriją kainų buvo dirbtinai palaikomos tik šiek tiek viršijant mažiausias importo kainas (toliau – MIK), kurios buvo nustatytos įsipareigojimais, priimtais atsižvelgiant į galutines antidempingo priemones (žr. 2 konstatuojamąją dalį), ir kad Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo daug mažesnės nei eksporto į Bendriją kainos. Todėl jei kainų mažinimo skaičiavimai būtų atlikti remiantis eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kainų mažinimo skirtumai būtų buvę didesni nei pirmiau minėti.

2001

2002

2003

TL

Importo iš svarstomosios šalies apimtis (tonomis)

6 129

7 738

11 520

12 679

Indeksas (2001=100)

100

126

188

207

Importo iš svarstomosios šalies rinkos dalis

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Importo iš svarstomosios šalies kaina (EUR už toną)

2 010

2 025

2 060

1 952

Indeksas (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | 6 konstatuojamojoje dalyje nurodyto tyrimo metu buvo padaryta išvada, kad įsipareigojimai dėl aptariamo produkto buvo netinkami ir kad jų reikėtų atsisakyti. Šie veiksniai didžia dalimi paaiškina pirmiau minėtas stebimas tendencijas, susijusias su importu iš Indijos, ir priežastį, kodėl Bendrijos pramonė dar visiškai neatsigavo po paskutinio subsidijavimo (žr. 161 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(135)

6 konstatuojamojoje dalyje nurodyto tyrimo metu buvo padaryta išvada, kad įsipareigojimai dėl aptariamo produkto buvo netinkami ir kad jų reikėtų atsisakyti. Šie veiksniai didžia dalimi paaiškina pirmiau minėtas stebimas tendencijas, susijusias su importu iš Indijos, ir priežastį, kodėl Bendrijos pramonė dar visiškai neatsigavo po paskutinio subsidijavimo (žr. 161 konstatuojamąją dalį).

4.   NUSTATYTI PRIEMONES PAŽEIDŽIANTYS IMPORTAI

| (136) | Kaip minima 4 konstatuojamojoje dalyje, be to, buvo nustatyta, kad pirminės importui iš Indijos taikomos priemonės buvo atitinkamai pažeidžiamos importuojant per Braziliją ir Izraelį. Todėl Indijos kilmės importuojamoms prekėms taikomos priemonės 2004 m. lapkričio mėn. buvo išplėstos PET plėvelės, įvežamos iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui, išskyrus PET plėvelę, pagamintą tikro Brazilijos ir Izraelio gamintojo. Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, antrasis Izraelio gamintojas buvo atleistas nuo išplėstų priemonių. Du pirmiau minėti tyrimai įrodė, kad labai ribota importo iš Brazilijos (apie 10 tonų) ir Izraelio (apie 180 tonų) į Bendriją apimtis 2003 m. buvo priskirta tikriems Brazilijos ir Izraelio gamintojams. Reikėtų priminti, kad antidempingo ir kompensacinės priemonės buvo išplėstos vėliau nei tendencijos, apibūdintos 137 ir 138 konstatuojamosiose dalyse. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Brazilijos apimtis (tonomis) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| Importo iš Brazilijos rinkos dalis | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Importo iš Brazilijos kaina (EUR už toną) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Importo iš Izraelio apimtis (tonomis) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Importo iš Izraelio rinkos dalis | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Importo iš Izraelio kaina (EUR už toną) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Kaip minima 4 konstatuojamojoje dalyje, be to, buvo nustatyta, kad pirminės importui iš Indijos taikomos priemonės buvo atitinkamai pažeidžiamos importuojant per Braziliją ir Izraelį. Todėl Indijos kilmės importuojamoms prekėms taikomos priemonės 2004 m. lapkričio mėn. buvo išplėstos PET plėvelės, įvežamos iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui, išskyrus PET plėvelę, pagamintą tikro Brazilijos ir Izraelio gamintojo. Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, antrasis Izraelio gamintojas buvo atleistas nuo išplėstų priemonių. Du pirmiau minėti tyrimai įrodė, kad labai ribota importo iš Brazilijos (apie 10 tonų) ir Izraelio (apie 180 tonų) į Bendriją apimtis 2003 m. buvo priskirta tikriems Brazilijos ir Izraelio gamintojams. Reikėtų priminti, kad antidempingo ir kompensacinės priemonės buvo išplėstos vėliau nei tendencijos, apibūdintos 137 ir 138 konstatuojamosiose dalyse.

2001

2002

2003

IP

Importo iš Brazilijos apimtis (tonomis)

1 231

2 533

2 159

1 225

Importo iš Brazilijos rinkos dalis

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

Importo iš Brazilijos kaina (EUR už toną)

776

1 612

1 628

1 758

Indeksas (2001=100)

100

208

210

226

Importo iš Izraelio apimtis (tonomis)

3 561

4 338

4 620

4 788

Importo iš Izraelio rinkos dalis

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Importo iš Izraelio kaina (EUR už toną)

2 052

1 821

1 678

1 790

Indeksas (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | 2001–2002 m. importo apimtis iš Brazilijos padidėjo dvigubai, 2003 m. nežymiai sumažėjo ir galiausiai TL toliau mažėjo, pasiekdama panašų į 2001 m. buvusį lygį. Gali būti, kad taip atsitiko dėl to, kad 2004 m. buvo inicijuotas pirmiau minėtas tyrimas dėl pažeidimų. Taip pat Brazilijos importo rinkos dalis 2001–2002 m. padidėjo nuo 0,5 % iki 0,9 %, o po to TL sumažėjo iki 0,5 %. 2001 m. iš Brazilijos buvo importuojama labai mažomis kainomis. Šios importo kainos padidėjo tiriamuoju laikotarpiu ir pasiekė apytikriai 1 800 EUR už toną kainą, o tai yra šiek tiek mažesnė nei importo iš Indijos kaina. |
| --- | --- |

(137)

2001–2002 m. importo apimtis iš Brazilijos padidėjo dvigubai, 2003 m. nežymiai sumažėjo ir galiausiai TL toliau mažėjo, pasiekdama panašų į 2001 m. buvusį lygį. Gali būti, kad taip atsitiko dėl to, kad 2004 m. buvo inicijuotas pirmiau minėtas tyrimas dėl pažeidimų. Taip pat Brazilijos importo rinkos dalis 2001–2002 m. padidėjo nuo 0,5 % iki 0,9 %, o po to TL sumažėjo iki 0,5 %. 2001 m. iš Brazilijos buvo importuojama labai mažomis kainomis. Šios importo kainos padidėjo tiriamuoju laikotarpiu ir pasiekė apytikriai 1 800 EUR už toną kainą, o tai yra šiek tiek mažesnė nei importo iš Indijos kaina.

| (138) | 2001 m. – TL importo iš Izraelio apimtis nuolat didėjo nuo apytikriai 3 600 iki 4 800 tonų. Izraelio importo rinkos dalis 2001 m. – TL padidėjo nuo 1,3 % iki 1,9 %. 2001 m. – TL importo iš Izraelio kainos sumažėjo nuo apytikriai 2 000 iki 1 800 EUR už toną. Izraelio eksporto kaina TL yra nežymiai mažesnė už importo iš Indijos kainas. |
| --- | --- |

(138)

2001 m. – TL importo iš Izraelio apimtis nuolat didėjo nuo apytikriai 3 600 iki 4 800 tonų. Izraelio importo rinkos dalis 2001 m. – TL padidėjo nuo 1,3 % iki 1,9 %. 2001 m. – TL importo iš Izraelio kainos sumažėjo nuo apytikriai 2 000 iki 1 800 EUR už toną. Izraelio eksporto kaina TL yra nežymiai mažesnė už importo iš Indijos kainas.

5.   IMPORTAS IŠ KORĖJOS RESPUBLIKOS

| (139) | Kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. Taryba įvedė galutines antidempingo priemones Korėjos Respublikos kilmės PET plėvelės importui ad valorem muito, kurio dydis yra 0–13,4 %, forma. Įvedus minėtas priemones, PET plėvelės importo iš Korėjos Respublikos į Bendriją apimtys 2001 m. – TL sumažėjo nuo apytikriai 34 000 iki 23 200 tonų. Korėjos prekių rinkos dalis 2001 m. – TL taip pat sumažėjo beveik 3 procentiniais punktais. Korėjos prekių kainos 2001–2002 m. sumažėjo 7 %, 2003 m. padidėjo 3 procentiniais punktais ir TL laikotarpiu – dar vienu procentiniu punktu. Remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, Korėjos eksporto kainos nuolatos viršijo Indijos eksporto kainas, tačiau buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| Importo iš Pietų Korėjos kaina (EUR už toną) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. Taryba įvedė galutines antidempingo priemones Korėjos Respublikos kilmės PET plėvelės importui ad valorem muito, kurio dydis yra 0–13,4 %, forma. Įvedus minėtas priemones, PET plėvelės importo iš Korėjos Respublikos į Bendriją apimtys 2001 m. – TL sumažėjo nuo apytikriai 34 000 iki 23 200 tonų. Korėjos prekių rinkos dalis 2001 m. – TL taip pat sumažėjo beveik 3 procentiniais punktais. Korėjos prekių kainos 2001–2002 m. sumažėjo 7 %, 2003 m. padidėjo 3 procentiniais punktais ir TL laikotarpiu – dar vienu procentiniu punktu. Remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, Korėjos eksporto kainos nuolatos viršijo Indijos eksporto kainas, tačiau buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas.

2001

2002

2003

IP

Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis)

34 002

30 187

25 631

23 166

Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

Importo iš Pietų Korėjos kaina (EUR už toną)

2 514

2 339

2 422

2 434

Indeksas (2001=100)

100

93

96

97

6.   IMPORTAS IŠ KITŲ ŠALIŲ

| (140) | Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo nuo apytikriai 41 000 tonų 2001 m., sudariusių 15 % rinkos dalies, iki 40 000 tonų TL, sudariusių 16 % rinkos dalies. Rinkos dalis padidėjo, nes suvartojimas (vardiklis) sumažėjo daugiau nei pirmiau minėtas importas (skaitiklis). Vidutinės importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių kainos pirmiausiai 2001–2002 m. padidėjo nuo apytikriai 5 300 iki 6 000 EUR už toną, o po to TL sumažėjo iki apytikriai 4 800 EUR už toną. Tokios kainos gerokai viršija Indijos ir Bendrijos pramonės kainas. Tarp šių trečiųjų šalių pagrindinė atskira į Bendriją eksportuojanti šalis buvo JAV, jos eksporto apimtis TL sudarė apytikriai 17 500 tonų. JAV importo į Bendriją kainos (apytikriai 6 700 EUR už toną TL) TL taip pat gerokai viršijo importo iš tiriamosios šalies ir Bendrijos pramonės kainas. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš pirmiau neminėtų šalių apimtis (tonomis) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| Importo iš pirmiau neminėtų šalių rinkos dalis | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| Importo iš pirmiau neminėtų šalių kaina (EUR už toną) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo nuo apytikriai 41 000 tonų 2001 m., sudariusių 15 % rinkos dalies, iki 40 000 tonų TL, sudariusių 16 % rinkos dalies. Rinkos dalis padidėjo, nes suvartojimas (vardiklis) sumažėjo daugiau nei pirmiau minėtas importas (skaitiklis). Vidutinės importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių kainos pirmiausiai 2001–2002 m. padidėjo nuo apytikriai 5 300 iki 6 000 EUR už toną, o po to TL sumažėjo iki apytikriai 4 800 EUR už toną. Tokios kainos gerokai viršija Indijos ir Bendrijos pramonės kainas. Tarp šių trečiųjų šalių pagrindinė atskira į Bendriją eksportuojanti šalis buvo JAV, jos eksporto apimtis TL sudarė apytikriai 17 500 tonų. JAV importo į Bendriją kainos (apytikriai 6 700 EUR už toną TL) TL taip pat gerokai viršijo importo iš tiriamosios šalies ir Bendrijos pramonės kainas.

2001

2002

2003

IP

Importo iš pirmiau neminėtų šalių apimtis (tonomis)

41 098

31 324

35 093

39 869

Importo iš pirmiau neminėtų šalių rinkos dalis

15 %

12 %

14 %

16 %

Importo iš pirmiau neminėtų šalių kaina (EUR už toną)

5 312

6 000

5 125

4 803

Indeksas (2001=100)

100

113

96

90

G.   BENDRIJOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS

| (141) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(141)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi, Komisija ištyrė visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, dariusius poveikį Bendrijos pramonei.

1.   GAMYBA

| (142) | Bendrijos pramonės gamyba 2002 m. padidėjo 10 %, palyginti su 2001 m., o per kitus metus sumažėjo ir pasiekė 2001 m. lygį. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

Bendrijos pramonės gamyba 2002 m. padidėjo 10 %, palyginti su 2001 m., o per kitus metus sumažėjo ir pasiekė 2001 m. lygį.

2001

2002

2003

IP

Gamyba (tonomis)

171 142

187 620

171 975

169 288

Indeksas (2001=100)

100

110

100

99

2.   PAJĖGUMAI IR PAJĖGUMŲ PANAUDOJIMO RODIKLIAI

| (143) | 2001 m. – TL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (3 %). Kadangi gamyba liko stabili, o pajėgumai tuo pačiu metu nežymiai sumažėjo, tai pajėgumų panaudojimas truputį padidėjo. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Pajėgumų panaudojimas | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

2001 m. – TL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (3 %). Kadangi gamyba liko stabili, o pajėgumai tuo pačiu metu nežymiai sumažėjo, tai pajėgumų panaudojimas truputį padidėjo.

2001

2002

2003

IP

Gamybos pajėgumai (tonomis)

200 037

202 542

190 393

193 888

Indeksas (2001=100)

100

101

95

97

Pajėgumų panaudojimas

86 %

93 %

90 %

87 %

Indeksas (2001=100)

100

108

106

102

3.   ATSARGOS

| (144) | 2002 m. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis gerokai padidėjo, palyginti su 2001 m., tačiau po to nuolat mažėjo. TL atsargų lygis buvo 28 % mažesnis nei 2001 m. Kadangi panašus produktas yra paprastai gaminamas pagal užsakymą, tai atsargų lygis nėra labai reikšmingas. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prekių atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

2002 m. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis gerokai padidėjo, palyginti su 2001 m., tačiau po to nuolat mažėjo. TL atsargų lygis buvo 28 % mažesnis nei 2001 m. Kadangi panašus produktas yra paprastai gaminamas pagal užsakymą, tai atsargų lygis nėra labai reikšmingas.

2001

2002

2003

IP

Prekių atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis)

22 322

31 479

23 676

16 090

Indeksas (2001=100)

100

141

106

72

4.   PARDAVIMO APIMTIS

| (145) | Įvedus priemones, Bendrijos pramonės pardavimo kiekiai nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje pirmiausiai 2002 m. padidėjo, tačiau vėliau 2002 m. – TL sumažėjo 12 procentinių punktų. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimo kiekiai nesusijusiems klientams (tonomis) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

Įvedus priemones, Bendrijos pramonės pardavimo kiekiai nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje pirmiausiai 2002 m. padidėjo, tačiau vėliau 2002 m. – TL sumažėjo 12 procentinių punktų.

2001

2002

2003

IP

EB pardavimo kiekiai nesusijusiems klientams (tonomis)

142 173

156 716

141 959

139 874

Indeksas (2001=100)

100

110

100

98

5.   RINKOS DALIS

| (146) | Bendrijos pramonės rinkos dalis 2001 m. – TL sumažėjo apytikriai 2 procentiniais punktais. Tiksliau 2002 m. įvedus kompensacines ir antidempingo priemones Bendrijos pramonė laimėjo apytikriai 4 procentinius punktus, 2003 m. prarado beveik 5 procentinius punktus ir pagaliau TL prarado dar 1 procentinį punktą. Tendencijos ir pasiektas lygis parodė tam tikrą pagerėjimą palyginti su prieš įvedant kompensacines priemones buvusiomis tendencijomis ir lygiu, kai Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo apytikriai 57 % iki beveik 50 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės rinkos dalis | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

Bendrijos pramonės rinkos dalis 2001 m. – TL sumažėjo apytikriai 2 procentiniais punktais. Tiksliau 2002 m. įvedus kompensacines ir antidempingo priemones Bendrijos pramonė laimėjo apytikriai 4 procentinius punktus, 2003 m. prarado beveik 5 procentinius punktus ir pagaliau TL prarado dar 1 procentinį punktą. Tendencijos ir pasiektas lygis parodė tam tikrą pagerėjimą palyginti su prieš įvedant kompensacines priemones buvusiomis tendencijomis ir lygiu, kai Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo apytikriai 57 % iki beveik 50 %.

2001

2002

2003

IP

Bendrijos pramonės rinkos dalis

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Indeksas (2001=100)

100

106

98

97

6.   AUGIMAS

| (147) | 2001 m. – TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 7 %. Bendrijos pramonė prarado apie 2 procentinius punktus rinkos dalies, o tiriamajam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,7 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(147)

2001 m. – TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 7 %. Bendrijos pramonė prarado apie 2 procentinius punktus rinkos dalies, o tiriamajam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,7 procentiniais punktais.

7.   UŽIMTUMAS

| (148) | Darbo vietų skaičius Bendrijos pramonėje 2001 m. – TL sumažėjo 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

Darbo vietų skaičius Bendrijos pramonėje 2001 m. – TL sumažėjo 8 %.

2001

2002

2003

IP

Užimtumas

2 323

2 310

2 235

2 134

Indeksas (2001=100)

100

99

96

92

8.   PRODUKTYVUMAS

| (149) | 2001 m. – TL Bendrijos pramonės darbo jėgos produktyvumas, vertinamas pagal dirbančio žmogaus išdirbį per metus, padidėjo 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktyvumas (tonomis vienam darbuotojui) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

2001 m. – TL Bendrijos pramonės darbo jėgos produktyvumas, vertinamas pagal dirbančio žmogaus išdirbį per metus, padidėjo 8 %.

2001

2002

2003

IP

Produktyvumas (tonomis vienam darbuotojui)

74

81

77

79

Indeksas (2001=100)

100

110

104

108

9.   PARDAVIMO KAINOS IR VEIKSNIAI, DARANTYS ĮTAKĄ VIDAUS KAINOMS

| (150) | Vieneto pardavimo kaina Bendrijos pramonėje 2001 m. – TL padidėjo 4 %. Ši kainų kaita apskritai atitinka gamybos sąnaudų ir pagrindinės žaliavos, kuri tiriamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo, kainų kaitą. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR už toną) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

Vieneto pardavimo kaina Bendrijos pramonėje 2001 m. – TL padidėjo 4 %. Ši kainų kaita apskritai atitinka gamybos sąnaudų ir pagrindinės žaliavos, kuri tiriamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo, kainų kaitą.

2001

2002

2003

IP

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR už toną)

3 010

3 009

3 130

3 118

Indeksas (2001=100)

100

100

104

104

10.   DARBO UŽMOKESTIS

| (151) | 2001 m. – TL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 12 %, šis skaičius viršija vidutinių nominalių vieneto darbo sąnaudų padidėjimą (6 %), kuris tuo pačiu laikotarpiu buvo nustatytas bendrai Bendrijos ekonomikoje. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinis vieno darbuotojo užmokestis (000 EUR) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

2001 m. – TL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 12 %, šis skaičius viršija vidutinių nominalių vieneto darbo sąnaudų padidėjimą (6 %), kuris tuo pačiu laikotarpiu buvo nustatytas bendrai Bendrijos ekonomikoje.

2001

2002

2003

IP

Metinis vieno darbuotojo užmokestis (000 EUR)

56

60

62

63

Indeksas (2001=100)

100

107

110

112

11.   INVESTICIJOS

| (152) | Metinis Bendrijos pramonės investicijų į aptariamą produktą srautas nuo 2002 m. nuolat mažėjo. Padidėjimą 2002 m. galima paaiškinti vieno gamintojo investicijomis į gamyklą ir įrangą bei kito gamintojo investicijomis palengvinant tam tikrų gamybos linijų uždarymą. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (000 EUR) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

Metinis Bendrijos pramonės investicijų į aptariamą produktą srautas nuo 2002 m. nuolat mažėjo. Padidėjimą 2002 m. galima paaiškinti vieno gamintojo investicijomis į gamyklą ir įrangą bei kito gamintojo investicijomis palengvinant tam tikrų gamybos linijų uždarymą.

2001

2002

2003

IP

Grynosios investicijos (000 EUR)

334 426

38 326

34 979

29 341

Indeksas (2001=100)

100

115

105

88

12.   PELNINGUMAS IR INVESTICIJŲ GRĄŽA

| (153) | Bendrijos pramonės pelningumas, kuris tiriamuoju laikotarpiu palaipsniui gerėjo, vis tiek išliko neigiamas nuo 2001 m. (–5,2 %) iki TL (–2,5 %). Investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, per visą tiriamąjį laikotarpį beveik atitiko pirmiau nurodytą pelningumo tendenciją. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimo nesusijusiems klientams pelningumas (grynojo pardavimo %) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

Bendrijos pramonės pelningumas, kuris tiriamuoju laikotarpiu palaipsniui gerėjo, vis tiek išliko neigiamas nuo 2001 m. (–5,2 %) iki TL (–2,5 %). Investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, per visą tiriamąjį laikotarpį beveik atitiko pirmiau nurodytą pelningumo tendenciją.

2001

2002

2003

IP

EB pardavimo nesusijusiems klientams pelningumas (grynojo pardavimo %)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   PINIGŲ SRAUTAI IR GALIMYBĖ PRITRAUKTI KAPITALĄ

| (154) | 2001 m. – TL su pinigų srautais susijusi padėtis didžia dalimi blogėjo dėl kitų nepiniginių dalykų, tokių kaip turto nuvertėjimas ir prekių bei medžiagų atsargų dinamika. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinigų srautai (000 EUR) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Indeksas (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

2001 m. – TL su pinigų srautais susijusi padėtis didžia dalimi blogėjo dėl kitų nepiniginių dalykų, tokių kaip turto nuvertėjimas ir prekių bei medžiagų atsargų dinamika.

2001

2002

2003

IP

Pinigų srautai (000 EUR)

44 503

42 047

49 486

32 150

Indeksas (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | Tyrimo metu paaiškėjo, kad Bendrijos gamintojų kapitalo reikalavimus neigiamai paveikė jų sunki finansinė padėtis. Nors keletas šių bendrovių priklauso didelėms bendrovėms, jų kapitalo reikalavimai ne visada atitinka pageidaujamą lygį, nes finansiniai ištekliai šiose grupėse paprastai skirstomi pelningiausiems subjektams. Šis santykinis nesugebėjimas pritraukti kapitalą gali būti susijęs su mažėjančiomis investicijomis, pagrįstomis 152 konstatuojamoje dalyje. |
| --- | --- |

(155)

Tyrimo metu paaiškėjo, kad Bendrijos gamintojų kapitalo reikalavimus neigiamai paveikė jų sunki finansinė padėtis. Nors keletas šių bendrovių priklauso didelėms bendrovėms, jų kapitalo reikalavimai ne visada atitinka pageidaujamą lygį, nes finansiniai ištekliai šiose grupėse paprastai skirstomi pelningiausiems subjektams. Šis santykinis nesugebėjimas pritraukti kapitalą gali būti susijęs su mažėjančiomis investicijomis, pagrįstomis 152 konstatuojamoje dalyje.

14.   SUBSIDIJAVIMO DYDIS

| (156) | Kalbant apie esamų subsidijų skirtumų dydžio poveikį Bendrijos pramonei ir atsižvelgiant į importo iš tiriamosios šalies apimtį ir kainas, šio poveikio negalima laikyti nereikšmingu, ypač skaidrioje ir todėl kainų pokyčiams itin jautrioje rinkoje, tokioje kaip aptariamo produkto rinka. |
| --- | --- |

(156)

Kalbant apie esamų subsidijų skirtumų dydžio poveikį Bendrijos pramonei ir atsižvelgiant į importo iš tiriamosios šalies apimtį ir kainas, šio poveikio negalima laikyti nereikšmingu, ypač skaidrioje ir todėl kainų pokyčiams itin jautrioje rinkoje, tokioje kaip aptariamo produkto rinka.

15.   ATSIGAVIMAS NUO BUVUSIO SUBSIDIJAVIMO IR DEMPINGO POVEIKIO

| (157) | Pirmiau išnagrinėti rodikliai rodo, kad 1999 m. įvedus galutines kompensacines priemones ir 2001 m. – antidempingo priemones, Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis šiek tiek pagarėjo, tačiau Bendrijos pramonė išlieka trapi ir pažeidžiama. |
| --- | --- |

(157)

Pirmiau išnagrinėti rodikliai rodo, kad 1999 m. įvedus galutines kompensacines priemones ir 2001 m. – antidempingo priemones, Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis šiek tiek pagarėjo, tačiau Bendrijos pramonė išlieka trapi ir pažeidžiama.

16.   IŠVADA

| (158) | Pagal 132–135 konstatuojamąsias dalis akivaizdu, kad importo iš tiriamosios šalies apimtis 2001 m.–TL padidėjo dvigubai. Tuo pačiu laikotarpiu vartojimui sumažėjus 7 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis – nuo 2,3 % 2001 m. iki 5,0 % TL. Tuo pačiu metu Indijos eksporto į Bendriją kainos išliko palyginti stabilios – 2 000 EUR už toną, tokiu būdu gerokai sumažindamos Bendrijos pramonės kainas. |
| --- | --- |

(158)

Pagal 132–135 konstatuojamąsias dalis akivaizdu, kad importo iš tiriamosios šalies apimtis 2001 m.–TL padidėjo dvigubai. Tuo pačiu laikotarpiu vartojimui sumažėjus 7 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis – nuo 2,3 % 2001 m. iki 5,0 % TL. Tuo pačiu metu Indijos eksporto į Bendriją kainos išliko palyginti stabilios – 2 000 EUR už toną, tokiu būdu gerokai sumažindamos Bendrijos pramonės kainas.

| (159) | 2001 m.–TL gerėjo šie rodikliai: pajėgumų panaudojimas ir Bendrijos pramonės produktyvumas padidėjo, o Bendrijos pramonės prekių atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje sumažėjo. 2001 m.–TL vieneto pardavimo kainos padidėjo proporcingai žaliavų sąnaudoms, pelningumas, kaip ir investicijų grąža, pagerėjo, tačiau TL liko neigiami. Darbo užmokestis kilo. |
| --- | --- |

(159)

2001 m.–TL gerėjo šie rodikliai: pajėgumų panaudojimas ir Bendrijos pramonės produktyvumas padidėjo, o Bendrijos pramonės prekių atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje sumažėjo. 2001 m.–TL vieneto pardavimo kainos padidėjo proporcingai žaliavų sąnaudoms, pelningumas, kaip ir investicijų grąža, pagerėjo, tačiau TL liko neigiami. Darbo užmokestis kilo.

| (160) | Tačiau kiti rodikliai blogėjo: Bendrijos pramonės rinkos dalis nežymiai sumažėjo, gamyba ir gamybos pajėgumai, pardavimo apimtys, darbo vietų skaičius, bendri pinigų srautai ir investicijos sumažėjo. Todėl Bendrijos pramonė nuo 2001 m. atspindi įvairias tendencijas: nors kai kurie rodikliai ir gerėja, tačiau daug kitų rodiklių blogėja. |
| --- | --- |

(160)

Tačiau kiti rodikliai blogėjo: Bendrijos pramonės rinkos dalis nežymiai sumažėjo, gamyba ir gamybos pajėgumai, pardavimo apimtys, darbo vietų skaičius, bendri pinigų srautai ir investicijos sumažėjo. Todėl Bendrijos pramonė nuo 2001 m. atspindi įvairias tendencijas: nors kai kurie rodikliai ir gerėja, tačiau daug kitų rodiklių blogėja.

| (161) | Lyginant pirmiau minėtas tendencijas su reglamentuose, kuriais nustatomos laikinos ir galutinės kompensacinės priemonės, aprašytomis tendencijomis, vertinti galima įvairiai. Rinkos dalies atžvilgiu Bendrijos pramonė 2001 m.–TL prarado apie 2 procentinius punktus, tačiau per ketverius metus iki galutinių kompensacinių priemonių nustatymo ji buvo praradusi beveik 7 procentinius punktus. Todėl galima teigti, kad taikant priemones buvo pasiektas vienas iš nustatytų tikslų, t. y. sulėtinti rinkos dalies mažėjimą. Kita vertus, Bendrijos pramonės pelningumas TL yra blogesnis nei prieš įvedant galutines kompensacines priemones. Jei priemonės nebūtų buvusios pažeistos importu iš Brazilijos ir Izraelio, būtų susiklosčiusi palankesnė padėtis. Be to, primenama, kad priemonių veiksmingumui ir tokiu būdu Bendrijos pramonei padarytos žalos taisymui ypač pakenkė tai, kad įsipareigojimai nebuvo veiksmingi, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(161)

Lyginant pirmiau minėtas tendencijas su reglamentuose, kuriais nustatomos laikinos ir galutinės kompensacinės priemonės, aprašytomis tendencijomis, vertinti galima įvairiai. Rinkos dalies atžvilgiu Bendrijos pramonė 2001 m.–TL prarado apie 2 procentinius punktus, tačiau per ketverius metus iki galutinių kompensacinių priemonių nustatymo ji buvo praradusi beveik 7 procentinius punktus. Todėl galima teigti, kad taikant priemones buvo pasiektas vienas iš nustatytų tikslų, t. y. sulėtinti rinkos dalies mažėjimą. Kita vertus, Bendrijos pramonės pelningumas TL yra blogesnis nei prieš įvedant galutines kompensacines priemones. Jei priemonės nebūtų buvusios pažeistos importu iš Brazilijos ir Izraelio, būtų susiklosčiusi palankesnė padėtis. Be to, primenama, kad priemonių veiksmingumui ir tokiu būdu Bendrijos pramonei padarytos žalos taisymui ypač pakenkė tai, kad įsipareigojimai nebuvo veiksmingi, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje.

| (162) | Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės padėtis nepagerėjo taip, kaip galima buvo tikėtis įvedus galutines kompensacines ir antidempingo priemones. Taigi Bendrijos pramonės padėtis vis dar yra nestabili. |
| --- | --- |

(162)

Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės padėtis nepagerėjo taip, kaip galima buvo tikėtis įvedus galutines kompensacines ir antidempingo priemones. Taigi Bendrijos pramonės padėtis vis dar yra nestabili.

| (163) | Be to, kad buvo pažeistos pirminės priemonės ir įsipareigojimai nedavė pageidauto rezultato, taip pat buvo nagrinėta, ar kiti veiksniai, pvz., importas iš kitų šalių ar hipotetinis Bendrijos pramonės neveiksmingumas, galėtų paaiškinti nuolatinę blogą pastarosios finansinę padėtį. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad negalima neigti, kad importas iš Korėjos Respublikos ir mažėjantis vartojimas padarė tam tikrą poveikį nestabiliai padėčiai. Tačiau šie du veiksniai atskirai nepaaiškina dabartinės Bendrijos pramonės padėties. Be to, paskutinis svarbus dalykas – kaip Bendrijos pramonė vystytųsi, jei nebūtų taikomos kompensacinės priemonės, ir ar yra galimybė, kad žala pasikartos. Šis klausimas nagrinėjamas tolesnėje dalyje. |
| --- | --- |

(163)

Be to, kad buvo pažeistos pirminės priemonės ir įsipareigojimai nedavė pageidauto rezultato, taip pat buvo nagrinėta, ar kiti veiksniai, pvz., importas iš kitų šalių ar hipotetinis Bendrijos pramonės neveiksmingumas, galėtų paaiškinti nuolatinę blogą pastarosios finansinę padėtį. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad negalima neigti, kad importas iš Korėjos Respublikos ir mažėjantis vartojimas padarė tam tikrą poveikį nestabiliai padėčiai. Tačiau šie du veiksniai atskirai nepaaiškina dabartinės Bendrijos pramonės padėties. Be to, paskutinis svarbus dalykas – kaip Bendrijos pramonė vystytųsi, jei nebūtų taikomos kompensacinės priemonės, ir ar yra galimybė, kad žala pasikartos. Šis klausimas nagrinėjamas tolesnėje dalyje.

| (164) | Susipažinę su pagrindiniais faktais ir išvadomis du eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad importas iš JAV, darbo užmokesčio padidėjimas Bendrijos pramonės sektoriuje ir Bendrijos suvartojimo sumažėjimas yra veiksniai, kurie daro svarbų poveikį trapiai Bendrijos pramonės padėčiai. Importo iš JAV atžvilgiu primenama (žr. 140 konstatuojamąją dalį), kad TL importo iš šios šalies kainos buvo vidutiniškai žymiai didesnės už importo iš tiriamosios šalies ir Bendrijos pramonės kainas. Be to, buvo nustatyta, kad importo iš šios šalies kainos buvo gerokai didesnės nei pirmiau minėtos visą tiriamąjį laikotarpį. Todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad šis veiksnys nepadarė neigiamo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai. Darbo užmokesčio vienam darbuotojui didėjimo tiriamuoju laikotarpiu atveju (12 %) reikėtų pažymėti, kad bet kokį neigiamą šio veiksnio poveikį Bendrijos pramonės padėčiai kompensuoja tuo pačiu metu sumažėjęs užimtumo lygis tiriamuoju laikotarpiu, kurio poveikis darbo užmokesčiui sudaro tik 3,3 %. Todėl argumentas, kad šis veiksnys padarė svarbų poveikį Bendrijos pramonės padėčiai negalėjo būti priimtas. Suvartojimo mažėjimo atveju iš tiesų pirmiau pripažįstama, kad šis veiksnys galėjo padaryti tam tikrą poveikį trapiai Bendrijos pramonės padėčiai. Tačiau šio veiksnio negalima laikyti svarbiu, nes Bendrijos pramonės pardavimo apimtis nesusijusiems vartotojams sumažėjo tik 2 % palyginti su 7 % sumažėjusiu vartojimu. Atsižvelgiant į F ir G dalyse išdėstytas išvadas ir remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad importas iš JAV negalėjo daryti neigiamo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai ir kad kiti du pirmiau minėti veiksniai geriausiu atveju galėtų vaidinti antraeilį vaidmenį. |
| --- | --- |

(164)

Susipažinę su pagrindiniais faktais ir išvadomis du eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad importas iš JAV, darbo užmokesčio padidėjimas Bendrijos pramonės sektoriuje ir Bendrijos suvartojimo sumažėjimas yra veiksniai, kurie daro svarbų poveikį trapiai Bendrijos pramonės padėčiai. Importo iš JAV atžvilgiu primenama (žr. 140 konstatuojamąją dalį), kad TL importo iš šios šalies kainos buvo vidutiniškai žymiai didesnės už importo iš tiriamosios šalies ir Bendrijos pramonės kainas. Be to, buvo nustatyta, kad importo iš šios šalies kainos buvo gerokai didesnės nei pirmiau minėtos visą tiriamąjį laikotarpį. Todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad šis veiksnys nepadarė neigiamo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai. Darbo užmokesčio vienam darbuotojui didėjimo tiriamuoju laikotarpiu atveju (12 %) reikėtų pažymėti, kad bet kokį neigiamą šio veiksnio poveikį Bendrijos pramonės padėčiai kompensuoja tuo pačiu metu sumažėjęs užimtumo lygis tiriamuoju laikotarpiu, kurio poveikis darbo užmokesčiui sudaro tik 3,3 %. Todėl argumentas, kad šis veiksnys padarė svarbų poveikį Bendrijos pramonės padėčiai negalėjo būti priimtas. Suvartojimo mažėjimo atveju iš tiesų pirmiau pripažįstama, kad šis veiksnys galėjo padaryti tam tikrą poveikį trapiai Bendrijos pramonės padėčiai. Tačiau šio veiksnio negalima laikyti svarbiu, nes Bendrijos pramonės pardavimo apimtis nesusijusiems vartotojams sumažėjo tik 2 % palyginti su 7 % sumažėjusiu vartojimu. Atsižvelgiant į F ir G dalyse išdėstytas išvadas ir remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad importas iš JAV negalėjo daryti neigiamo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai ir kad kiti du pirmiau minėti veiksniai geriausiu atveju galėtų vaidinti antraeilį vaidmenį.

H.   TIKIMYBĖ, KAD ŽALA TĘSIS IR (ARBA) PASIKARTOS

1.   PIRMINĖS PASTABOS

| (165) | Kaip jau buvo minėta, nustatytos kompensacinės priemonės leido Bendrijos pramonei tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Dėl kai kurių pirmiau minėtų priežasčių ji vis dar yra trapi ir pažeidžiama. Todėl skirtingi veiksniai buvo nagrinėjami siekiant nustatyti, ar Bendrijos pramonės padėtis liktų nepasikeitusi, pagerėtų ar pablogėtų, jei būtų leista nutraukti priemonių galiojimą. |
| --- | --- |

(165)

Kaip jau buvo minėta, nustatytos kompensacinės priemonės leido Bendrijos pramonei tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Dėl kai kurių pirmiau minėtų priežasčių ji vis dar yra trapi ir pažeidžiama. Todėl skirtingi veiksniai buvo nagrinėjami siekiant nustatyti, ar Bendrijos pramonės padėtis liktų nepasikeitusi, pagerėtų ar pablogėtų, jei būtų leista nutraukti priemonių galiojimą.

| (166) | Tiriant, ar yra galimybė, kad žala tęstųsi ir (arba) pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, buvo pirmiausia remiamasi informacija, kurią pateikė bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Taip pat buvo nagrinėta informacija, susijusi su nebendradarbiavusių eksportuotojų importo kainomis, nustatytomis remiantis Eurostatu. Buvo nagrinėtos į kitas eksporto rinkas eksportuojančių bendradarbiaujančių gamintojų kainodaros tendencijos, eksporto į Bendriją kainos, gamybos pajėgumas ir atsargos. Galiausiai buvo taip pat įvertintas galimas priemonių panaikinimo poveikis kito importo kainoms. |
| --- | --- |

(166)

Tiriant, ar yra galimybė, kad žala tęstųsi ir (arba) pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, buvo pirmiausia remiamasi informacija, kurią pateikė bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Taip pat buvo nagrinėta informacija, susijusi su nebendradarbiavusių eksportuotojų importo kainomis, nustatytomis remiantis Eurostatu. Buvo nagrinėtos į kitas eksporto rinkas eksportuojančių bendradarbiaujančių gamintojų kainodaros tendencijos, eksporto į Bendriją kainos, gamybos pajėgumas ir atsargos. Galiausiai buvo taip pat įvertintas galimas priemonių panaikinimo poveikis kito importo kainoms.

2.   EKSPORTO Į TREČIĄSIAS ŠALIS APIMČIŲ IR KAINŲ BEI EKSPORTO Į BENDRIJĄ APIMČIŲ IR KAINŲ SANTYKIS

| (167) | Buvo nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo ne ES šalims eksporto kaina buvo gerokai mažesnė už vidutinę eksporto į Bendriją kainą bei vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekiai buvo labai dideli ir sudarė 73 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelius eksporto kiekius iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Bendrijos rinką tokiomis kainomis, kurios – net ir padidėjusios – tikriausiai būtų mažesnės už dabartines eksporto į Bendriją kainas. |
| --- | --- |

(167)

Buvo nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo ne ES šalims eksporto kaina buvo gerokai mažesnė už vidutinę eksporto į Bendriją kainą bei vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekiai buvo labai dideli ir sudarė 73 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelius eksporto kiekius iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Bendrijos rinką tokiomis kainomis, kurios – net ir padidėjusios – tikriausiai būtų mažesnės už dabartines eksporto į Bendriją kainas.

3.   NEPANAUDOTI PAJĖGUMAI IR ATSARGOS

| (168) | Bendradarbiaujantys Indijos gamintojai turėjo vidutiniškai tiek nepanaudotų pajėgumų, kurie buvo beveik tris kartus didesni už eksporto į Bendriją kiekį TL. Taip pat ir vidutinės galutinių prekių atsargos yra nemažos, TL pabaigoje jos sudarė 16 % eksportuoto į Bendriją kiekio. Taigi, pajėgumų gerokai padidinti eksporto į EB kiekius yra, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepanašu, jog Indijos vidaus rinka, kurioje konkuruoja mažiausiai keturi kiti gamintojai, galėtų priimti visus nepanaudotus keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumus. |
| --- | --- |

(168)

Bendradarbiaujantys Indijos gamintojai turėjo vidutiniškai tiek nepanaudotų pajėgumų, kurie buvo beveik tris kartus didesni už eksporto į Bendriją kiekį TL. Taip pat ir vidutinės galutinių prekių atsargos yra nemažos, TL pabaigoje jos sudarė 16 % eksportuoto į Bendriją kiekio. Taigi, pajėgumų gerokai padidinti eksporto į EB kiekius yra, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų sunaudoti papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepanašu, jog Indijos vidaus rinka, kurioje konkuruoja mažiausiai keturi kiti gamintojai, galėtų priimti visus nepanaudotus keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pajėgumus.

4.   IŠVADA

| (169) | Todėl tiriamosios šalies gamintojai turi potencialą didinti ir (arba) nukreipti savo eksporto kiekius į Bendrijos rinką. Tyrimas parodė, kad remdamiesi panašiomis produktų rūšimis bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavė aptariamą produktą žemesne nei Bendrijos pramonės kaina (sumažinimo skirtumas svyruoja nuo 2 % iki 21 %). Tikriausiai ir toliau bus nustatomos tokios mažos kainos, arba jos dar sumažės atsižvelgiant į užsienio šalims nustatytas žemesnes kainas, kaip nurodyta 134 konstatuojamojoje dalyje, be to, tai bus daroma norint vėl pasiekti rinkos kainų lygį, kuris buvo laikotarpiu prieš įvedant priemones. Tokia kainų kaita ir tiriamosios šalies eksportuotojų gebėjimas Bendrijos rinkai tiekti didelius aptariamo produkto kiekius tikriausiai sustiprintų kainų mažinimo tendenciją rinkoje ir padarytų numatomą neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(169)

Todėl tiriamosios šalies gamintojai turi potencialą didinti ir (arba) nukreipti savo eksporto kiekius į Bendrijos rinką. Tyrimas parodė, kad remdamiesi panašiomis produktų rūšimis bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavė aptariamą produktą žemesne nei Bendrijos pramonės kaina (sumažinimo skirtumas svyruoja nuo 2 % iki 21 %). Tikriausiai ir toliau bus nustatomos tokios mažos kainos, arba jos dar sumažės atsižvelgiant į užsienio šalims nustatytas žemesnes kainas, kaip nurodyta 134 konstatuojamojoje dalyje, be to, tai bus daroma norint vėl pasiekti rinkos kainų lygį, kuris buvo laikotarpiu prieš įvedant priemones. Tokia kainų kaita ir tiriamosios šalies eksportuotojų gebėjimas Bendrijos rinkai tiekti didelius aptariamo produkto kiekius tikriausiai sustiprintų kainų mažinimo tendenciją rinkoje ir padarytų numatomą neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.

| (170) | Kaip minėta pirmiau, Bendrijos pramonė lieka pažeidžiama ir trapi. Gali būti, kad, jei Bendrijos pramonei būtų pateikti didesni importo subsidijuojamomis kainomis iš tiriamosios šalies kiekiai, jos pardavimo kiekiai, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų pirminio tyrimo metu nustatytą lygį. Todėl tuo remiantis nuspręsta, kad panaikinus priemones nestabili padėtis tikriausiai dar pablogėtų, ir Bendrijos pramonei būtų vėl padaryta netgi dar didesnė žala. |
| --- | --- |

(170)

Kaip minėta pirmiau, Bendrijos pramonė lieka pažeidžiama ir trapi. Gali būti, kad, jei Bendrijos pramonei būtų pateikti didesni importo subsidijuojamomis kainomis iš tiriamosios šalies kiekiai, jos pardavimo kiekiai, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų pirminio tyrimo metu nustatytą lygį. Todėl tuo remiantis nuspręsta, kad panaikinus priemones nestabili padėtis tikriausiai dar pablogėtų, ir Bendrijos pramonei būtų vėl padaryta netgi dar didesnė žala.

I.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   ĮŽANGA

| (171) | Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį buvo nagrinėjama, ar kompensacinių priemonių palaikymas prieštarautų visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių įvairių interesų vertinimu. |
| --- | --- |

(171)

Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį buvo nagrinėjama, ar kompensacinių priemonių palaikymas prieštarautų visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių įvairių interesų vertinimu.

| (172) | Reikėtų priminti, kad pirminiame tyrime priemonių įvedimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuoja padėtį, kuri buvo jau įvedus kompensacines priemones, ir leidžia įvertinti galiojančių kompensacinių priemonių daromą bet kokį netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims. |
| --- | --- |

(172)

Reikėtų priminti, kad pirminiame tyrime priemonių įvedimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuoja padėtį, kuri buvo jau įvedus kompensacines priemones, ir leidžia įvertinti galiojančių kompensacinių priemonių daromą bet kokį netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims.

| (173) | Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra galimybė žalingam subsidijavimui tęstis ar pasikartoti, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų padaryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas. |
| --- | --- |

(173)

Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra galimybė žalingam subsidijavimui tęstis ar pasikartoti, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų padaryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI

| (174) | Buvo įrodyta, kad Bendrijos pramonė yra struktūriškai gyvybinga. Šį įrodymą patvirtino jos eksporto pardavimo kiekiai, kurie nuo 2001 m. buvo ypač stabilūs, ir teigiamas ekonominės padėties vystymasis, kuris buvo stebimas po kompensacinių priemonių įvedimo 1999 m. Tai, kad Bendrijos pramonė per kelerius metus iki TL iš esmės neprarado savo rinkos dalies, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių įvedimo. Be to, Bendrijos pramonės nuostoliai 2001 m.–TL mažėjo. Taip pat primenama, kad buvo nustatyti priemonių pažeidimai importuojant iš Brazilijos ir Izraelio ir kad įsipareigojimai nebuvo tokie veiksmingi, kaip tikėtasi. Jei šių pokyčių nebūtų įvykę, Bendrijos pramonės padėtis būtų buvusi netgi dar palankesnė. |
| --- | --- |

(174)

Buvo įrodyta, kad Bendrijos pramonė yra struktūriškai gyvybinga. Šį įrodymą patvirtino jos eksporto pardavimo kiekiai, kurie nuo 2001 m. buvo ypač stabilūs, ir teigiamas ekonominės padėties vystymasis, kuris buvo stebimas po kompensacinių priemonių įvedimo 1999 m. Tai, kad Bendrijos pramonė per kelerius metus iki TL iš esmės neprarado savo rinkos dalies, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių įvedimo. Be to, Bendrijos pramonės nuostoliai 2001 m.–TL mažėjo. Taip pat primenama, kad buvo nustatyti priemonių pažeidimai importuojant iš Brazilijos ir Izraelio ir kad įsipareigojimai nebuvo tokie veiksmingi, kaip tikėtasi. Jei šių pokyčių nebūtų įvykę, Bendrijos pramonės padėtis būtų buvusi netgi dar palankesnė.

| (175) | Galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu taikomos priemonės, ir ji atsigaus vėl atgaudama rinkos dalį ir pagerindama pelningumą. Gali būti, kad, jei priemonės nebebus taikomos, Bendrijos pramonė patirs dar didesnę žalą dėl iš tiriamosios šalies padidėjusio importo subsidijuojamomis kainomis, ir jos dabartinė prasta finansinė padėtis ir toliau blogės. |
| --- | --- |

(175)

Galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu taikomos priemonės, ir ji atsigaus vėl atgaudama rinkos dalį ir pagerindama pelningumą. Gali būti, kad, jei priemonės nebebus taikomos, Bendrijos pramonė patirs dar didesnę žalą dėl iš tiriamosios šalies padidėjusio importo subsidijuojamomis kainomis, ir jos dabartinė prasta finansinė padėtis ir toliau blogės.

3.   IMPORTUOTOJŲ IR (ARBA) VARTOTOJŲ INTERESAI

| (176) | Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo tik viena importuojanti bendrovė, kuri taip pat yra aptariamo produkto vartotoja. Todėl konfidencialumo sumetimais negalima atskleisti tikslių skaičių, susijusių su šiuo importuotoju ir (arba) vartotoju. Tačiau manoma, kad dėl palyginti didelės bendros apyvartos šis importuotojas ir (arba) vartotojas atspindi kitų importuotojų ir (arba) vartotojų padėtį Bendrijoje. Šis importuotojas perka PET plėvelę iš įvairių šaltinių, įskaitant Indiją ir Bendrijos pramonę. TL šios bendrovės Indijos kilmės aptariamo produkto perpardavimas sudarė mažiau nei 20 % jos apyvartos. TL bendradarbiaujančio importuotojo ir (arba) vartotojo pelningumas sudarė 5–10 % apyvartos. |
| --- | --- |

(176)

Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo tik viena importuojanti bendrovė, kuri taip pat yra aptariamo produkto vartotoja. Todėl konfidencialumo sumetimais negalima atskleisti tikslių skaičių, susijusių su šiuo importuotoju ir (arba) vartotoju. Tačiau manoma, kad dėl palyginti didelės bendros apyvartos šis importuotojas ir (arba) vartotojas atspindi kitų importuotojų ir (arba) vartotojų padėtį Bendrijoje. Šis importuotojas perka PET plėvelę iš įvairių šaltinių, įskaitant Indiją ir Bendrijos pramonę. TL šios bendrovės Indijos kilmės aptariamo produkto perpardavimas sudarė mažiau nei 20 % jos apyvartos. TL bendradarbiaujančio importuotojo ir (arba) vartotojo pelningumas sudarė 5–10 % apyvartos.

| (177) | Taip pat primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo nustatyta, kad importuotojams ir naudotojams priemonių įvedimas nedarytų reikšmingo poveikio. Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Bendrijos importuotojų ir (arba) naudotojų šaltiniu išliko, inter alia, Indija. Nebuvo pareikšta jokių pastabų, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad priemonių taikymo naudotojams atžvilgiu pirminio tyrimo metu buvo nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų PET plėvelės sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Įvedus priemones nebuvo nustatyta jokių prieštaraujančių požymių. Todėl nuspręsta, kad kompensacinių priemonių taikymas neturėtų padaryti didelio poveikio Bendrijos importuotojams ir (arba) naudotojams. |
| --- | --- |

(177)

Taip pat primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo nustatyta, kad importuotojams ir naudotojams priemonių įvedimas nedarytų reikšmingo poveikio. Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Bendrijos importuotojų ir (arba) naudotojų šaltiniu išliko, inter alia, Indija. Nebuvo pareikšta jokių pastabų, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad priemonių taikymo naudotojams atžvilgiu pirminio tyrimo metu buvo nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų PET plėvelės sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Įvedus priemones nebuvo nustatyta jokių prieštaraujančių požymių. Todėl nuspręsta, kad kompensacinių priemonių taikymas neturėtų padaryti didelio poveikio Bendrijos importuotojams ir (arba) naudotojams.

4.   GAMINTOJUS APTARNAUJANČIŲ TIEKĖJŲ INTERESAI

| (178) | Pirminio tyrimo metu buvo nuspręsta, kad priemonių įvedimas Bendrijos pramonės tiekėjams būtų naudingas. Kaip buvo nurodyta pirmiau, tik vienas tiekėjas bendradarbiavo tyrimo metu ir patvirtino, kad jis didžia dalimi tiekia tik Bendrijos gamintojams ir nukentėtų dėl finansinės padėties pablogėjimo. Todėl manoma, kad tęsiant priemonių taikymą tiekėjams ir toliau būtų daromas teigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(178)

Pirminio tyrimo metu buvo nuspręsta, kad priemonių įvedimas Bendrijos pramonės tiekėjams būtų naudingas. Kaip buvo nurodyta pirmiau, tik vienas tiekėjas bendradarbiavo tyrimo metu ir patvirtino, kad jis didžia dalimi tiekia tik Bendrijos gamintojams ir nukentėtų dėl finansinės padėties pablogėjimo. Todėl manoma, kad tęsiant priemonių taikymą tiekėjams ir toliau būtų daromas teigiamas poveikis.

5.   IŠVADA

| (179) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad remiantis Bendrijos interesais nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių galiojančios kompensacinės priemonės neturėtų būti taikomos. |
| --- | --- |

(179)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad remiantis Bendrijos interesais nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių galiojančios kompensacinės priemonės neturėtų būti taikomos.

J.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (180) | Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti tęsti galiojančias priemones. Joms taip pat buvo suteikta laiko pateikti pastabas po šio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(180)

Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti tęsti galiojančias priemones. Joms taip pat buvo suteikta laiko pateikti pastabas po šio faktų atskleidimo.

| (181) | Taigi, esant tokioms aplinkybėms, Indijos kilmės PET plėvelės importui taikomos kompensacinės priemonės turėtų būti toliau taikomos pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. Primenama, kad šias priemones sudaro ad valorem muitai. |
| --- | --- |

(181)

Taigi, esant tokioms aplinkybėms, Indijos kilmės PET plėvelės importui taikomos kompensacinės priemonės turėtų būti toliau taikomos pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. Primenama, kad šias priemones sudaro ad valorem muitai.

| (182) | Kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių kompensacinių muitų taikymas taip pat išplečiamas iš Brazilijos ir Izraelio įvežamos PET plėvelės, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui. Kompensacinės priemonės, kurios turi būti ir toliau taikomos aptariamo produkto importui pagal 181 konstatuojamąją dalį, turi būti PET plėvelės, įvežamos iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui taikomos išplėstos priemonės. Brazilijos ir Izraelio eksportuojantys gamintojai, kurie buvo atleisti nuo Reglamentu (EB) Nr. 1976/2004 išplėstų ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 101/2006 iš dalies pakeistų priemonių taikymo, taip pat turėtų būti atleisti nuo šiuo reglamentu įvedamų priemonių. |
| --- | --- |

(182)

Kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių kompensacinių muitų taikymas taip pat išplečiamas iš Brazilijos ir Izraelio įvežamos PET plėvelės, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui. Kompensacinės priemonės, kurios turi būti ir toliau taikomos aptariamo produkto importui pagal 181 konstatuojamąją dalį, turi būti PET plėvelės, įvežamos iš Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui taikomos išplėstos priemonės. Brazilijos ir Izraelio eksportuojantys gamintojai, kurie buvo atleisti nuo Reglamentu (EB) Nr. 1976/2004 išplėstų ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 101/2006 iš dalies pakeistų priemonių taikymo, taip pat turėtų būti atleisti nuo šiuo reglamentu įvedamų priemonių.

| (183) | Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos atspindi bendradarbiaujančių eksportuotojų padėtį peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių ir tokiu būdu konkrečių minėtų juridinių asmenų pagamintos aptariamo produkto importui. Šios normos negali būti taikomos bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas nėra konkrečiai nurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant įmonių, susijusių su minėtoje dalyje nurodytomis bendrovėmis, pagaminto aptariamo produkto importui, jam turi būti taikoma tokia muito norma, kuri yra taikoma „visoms kitoms bendrovėms“. |
| --- | --- |

(183)

Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos atspindi bendradarbiaujančių eksportuotojų padėtį peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių ir tokiu būdu konkrečių minėtų juridinių asmenų pagamintos aptariamo produkto importui. Šios normos negali būti taikomos bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas nėra konkrečiai nurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant įmonių, susijusių su minėtoje dalyje nurodytomis bendrovėmis, pagaminto aptariamo produkto importui, jam turi būti taikoma tokia muito norma, kuri yra taikoma „visoms kitoms bendrovėms“.

| (184) | Visus prašymus dėl šių individualių kompensacinio muito normų taikymo (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (19) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susijęs su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, šis reglamentas bus atitinkamai keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(184)

Visus prašymus dėl šių individualių kompensacinio muito normų taikymo (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (19) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susijęs su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, šis reglamentas bus atitinkamai keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą.

| (185) | Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito įgyvendinimą, muito lygis likusioms šalimsturėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per TL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nurodytus reikalavimus, yra kviečiamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą peržiūrai, kad jų padėtis būtų patikrinta atskirai. |
| --- | --- |

(185)

Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito įgyvendinimą, muito lygis likusioms šalimsturėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per TL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nurodytus reikalavimus, yra kviečiamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą peržiūrai, kad jų padėtis būtų patikrinta atskirai.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 (TARIC kodai 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 ir 3920621994) ir ex 3920 62 90 (TARIC kodai 3920629033 ir 3920629094), importui nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai, nesumokėjus muito už toliau nurodytų Indijos bendrovių pagamintų produktų importą, taikomos šios muito normos:

| Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (%) | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi-110 003, |
| Indija |

Šalis

Bendrovė

Galutinis muitas (%)

TARIC papildomas kodas

Indija

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi-110 003,

Indija

12,0

A026

Indija

| Flex Industries Ltd. Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301 (U.P.), |
| Indija |

Flex Industries Ltd. Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301 (U.P.),

Indija

12,5

A027

Indija

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| Indija |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

Indija

3,8

A028

Indija

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112 Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi-110 001, |
| Indija |

India Polyfilms Limited

112 Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi-110 001,

Indija

7,0

A029

Indija

| Jindal Pol Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi-110 001, |
| Indija |

Jindal Pol Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi-110 001,

Indija

7,0

A030

Indija

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| Indija |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

Indija

8,7

A031

Indija

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| Indija |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

Indija

19,1

A032

Indija

Visoms kitoms bendrovėms

19,1

A999

3.   Kaip nurodyta 2 dalyje, importui iš Indijos taikomas galutinis kompensacinis muitas išplečiamas tos pačios polietileno tereftalato plėvelės, įvežamos iš Brazilijos ir Izraelio (deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės), importui (TARIC kodai 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), išskyrus šių bendrovių pagamintos polietileno tereftalato plėvelės importą:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazilija (papildomas TARIC kodas A569)

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraelis (papildomas TARIC kodas A570)

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Izraelis (papildomas TARIC kodas A691).

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

U. PLASSNIK

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

2

(3)  OL L 227, 2001 8 23, p. 1.

3

(4)  OL L 227, 2001 8 23, p. 56.

4

(5)  OL C 40, 2005 2 17, p. 8.

5

(6)  OL L 342, 2004 11 18, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 101/2006 (OL L 17, 2006 1 21, p. 1).

6

(7)  OL L 342, 2004 11 18, p. 8. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 101/2006.

7

(8)  OL C 154, 2002 6 28, p. 2.

8

(9)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

9

(10)  OL C 281, 2003 11 22, p. 4.

10

(11)  OL C 1, 2005 1 4, p. 5.

11

(12)  OL L 218, 2005 8 23, p. 3.

12

(13)  OL C 62, 2004 3 11, p. 4.

13

(14)  OL C 306, 2004 12 10, p. 2.

14

(15)  OL C 189, 2002 8 9, p. 34.

15

(16)  OL C 297, 2004 12 2, p. 2.

16

(17)  IV Prekybos ir pramonės ministerijos 2002 m. kovo 31 d. pranešimas Nr. 1/2002–2007.

17

(18)  Tarybos reglamentas (EB) Nr.1628/2004 (OL L 295, 2004 9 18, p. 4 (13 konstatuojamoji dalis)).

18

(19)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, B-1049 Brussels.

19

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 8.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 68/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. vasario 13 d.

panaikinantis Komisijos sprendimą 2001/645/EB, priimantį pasiūlytus įsipareigojimus, susijusius su antidempingo tyrimu dėl, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importo

(2006/173/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 8 ir 9 straipsnius,

pasitarusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   ANKSTESNĖ TVARKA

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (2) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus polietileno tereftalato plėvelės (PET), kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, importui. Šios priemonės taikytos kaip 0–62,6 % dydžio ad valorem muitas Indijos kilmės PET plėvelės importui. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (2) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus polietileno tereftalato plėvelės (PET), kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, importui. Šios priemonės taikytos kaip 0–62,6 % dydžio ad valorem muitas Indijos kilmės PET plėvelės importui.

| (2) | 2001 m. rugpjūčio 22 d. Sprendimu 2001/645/EB (3) Komisija priėmė šių penkių Indijos gamintojų pasiūlytus įsipareigojimus: Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyfilms Limited (toliau – MTZ) ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex). |
| --- | --- |

(2)

2001 m. rugpjūčio 22 d. Sprendimu 2001/645/EB (3) Komisija priėmė šių penkių Indijos gamintojų pasiūlytus įsipareigojimus: Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyfilms Limited (toliau – MTZ) ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex).

| (3) | 2003 m. lapkričio 22 d. (4) Komisija pradėjo Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje buvo svarstoma tik galutinių antidempingo priemonių forma. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006 (5), kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 22 d. (4) Komisija pradėjo Reglamento (EB) Nr. 1676/2001 dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje buvo svarstoma tik galutinių antidempingo priemonių forma. Šis tyrimas buvo baigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 365/2006 (5), kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1676/2001.

B.   ATSISAKYMAS PRIIMTI ĮSIPAREIGOJIMUS

| (4) | Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 365/2006 22–25 konstatuojamosiose dalyse ir pasikonsultavus su visomis susijusiomis šalimis, manoma, kad įsipareigojimai dabartine forma nėra tinkami žalingam dempingo poveikiui pašalinti, kadangi dėl jų kyla tiek priežiūros, tiek įgyvendinimo sunkumų ir nepageidaujamų pavojų. Remdamasi tuo ir aptariamų įsipareigojimų atitinkamais straipsniais, kuriais Komisijai suteikiama teisė vienašališkai atsisakyti priimti įsipareigojimus, Komisija nusprendė atsisakyti priimti įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(4)

Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 365/2006 22–25 konstatuojamosiose dalyse ir pasikonsultavus su visomis susijusiomis šalimis, manoma, kad įsipareigojimai dabartine forma nėra tinkami žalingam dempingo poveikiui pašalinti, kadangi dėl jų kyla tiek priežiūros, tiek įgyvendinimo sunkumų ir nepageidaujamų pavojų. Remdamasi tuo ir aptariamų įsipareigojimų atitinkamais straipsniais, kuriais Komisijai suteikiama teisė vienašališkai atsisakyti priimti įsipareigojimus, Komisija nusprendė atsisakyti priimti įsipareigojimus.

| (5) | Komisija pranešė Indijos valdžios institucijoms ir Reglamente (EB) Nr. 365/2006 aptariamiems Indijos eksportuojantiems gamintojams apie siūlymą atsisakyti priimti dabartinius įsipareigojimus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija pranešė Indijos valdžios institucijoms ir Reglamente (EB) Nr. 365/2006 aptariamiems Indijos eksportuojantiems gamintojams apie siūlymą atsisakyti priimti dabartinius įsipareigojimus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas.

| (6) | Šios pastabos aptariamos Reglamento (EB) Nr. 365/2006 27–31 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(6)

Šios pastabos aptariamos Reglamento (EB) Nr. 365/2006 27–31 konstatuojamosiose dalyse.

C.   SPRENDIMO 2001/645/EB PANAIKINIMAS

| (7) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus, Sprendimą 2001/645/EB, kuriuo priimami Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyfilms Limited (toliau – MTZ) ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex) įsipareigojimai, reikėtų panaikinti. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus, Sprendimą 2001/645/EB, kuriuo priimami Ester Industries Limited (toliau – Ester), Flex Industries Limited (toliau – Flex), Garware Polyester Limited (toliau – Garware), MTZ Polyfilms Limited (toliau – MTZ) ir Polyplex Corporation Limited (toliau – Polyplex) įsipareigojimai, reikėtų panaikinti.

| (8) | Be šio sprendimo Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (6) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus polietileno tereftalato plėvelės (PET), kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, importui, |
| --- | --- |

(8)

Be šio sprendimo Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (6) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus polietileno tereftalato plėvelės (PET), kurios kilmės šalis yra, inter alia, Indija, importui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimas 2001/645/EB panaikinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 13 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 227, 2001 8 23, p. 1.

2

(3)  OL L 227, 2001 8 23, p. 56.

3

(4)  OL C 281, 2003 11 22, p. 4.

4

(5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 6.

6

---

Klaidų ištaisymas

| 8.3.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 68/39

---

PRIEDĖLIS

2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/84/EB, dvidešimt antrą kartą iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų (ftalatai žaisluose ir vaikų priežiūros prekėse) pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo

(Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344, 2005 m. gruodžio 27 d.)

Pridedami šie pareiškimai:

1.   Komisijos pareiškimas dėl rekomendacinio dokumento

Kai tik bus priimta direktyva dėl žaisluose ir vaikų priežiūros prekėse naudojamų ftalatų pardavimo ir naudojimo apribojimų (22-as Tarybos direktyvos 76/769/EEB dėl tam tikrų pavojingų preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimų dalinis pakeitimas), Komisija, pasikonsultavusi su valstybių narių ekspertais, atsakingais už Direktyvos 76/769/EEB įgyvendinimo valdymą, ir su kitais dalyviais, parengs rekomendacinį dokumentą siekiant sudaryti palankias sąlygas direktyvos įgyvendinimui. Dokumente pirmiausia bus aptariamos nuostatos dėl apribojimų naudoti tam tikras medžiagas žaisluose ir vaikų priežiūros prekėse, skirtose vaikams, kiek jos susiję su sąlyga „kurias gali dėti į burną“, kaip nurodyta direktyvos priede.

Atliekant šį darbą bus išnagrinėti aspektai, susiję su „prieinama“ plastifikuota medžiaga ir „į rankas imamais“ žaislais.

2.   Pareiškimas dėl kvepalų

Komisija patvirtina savo ketinimą žaisluose naudojamų kvepalų klausimą spręsti peržiūrėdama Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl žaislų saugos. Tokio požiūrio privalumai – galimybė aiškiai nustatyti kas turėtų būti laikoma kvepalais, apsvarstyti priemones, kurios būtų tinkamos spręsti su nustatyta rizika susijusius klausimus ir užtikrinti darną su kitomis minėtos direktyvos teisinėmis nuostatomis.

---